ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02K362 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K362av ()Motorburen reklam för porrklubbar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stoppa den motorburna reklamen för porrklubbar. Motivering På kan man, trots åtskilliga uppmaningar, alltför ofta se mindre lastbilar med ljusreklam för porrklubbsverksamhet. Utöver det uttryck för en ojämlik kvinnosyn som denna verksamhet i sig ger uttryck för så utgör bilarnas ständiga trafik runt om i en onödig miljöbelastning. Den är också i högsta grad kränkande. Det är hög tid att den offentliga miljön befrias från denna sociala och miljömässiga nedsmutsning. För att komma till rätta med den motorburna porreklamen torde det inte vara omöjligt att införa regler eller tolka gällande lagrum på ett sådant sätt att verksamheten kan stoppas. Detta kan förhoppningsvis ske genom att motorfordon som endast har till uppgift att vara reklambärare blir tillståndspliktiga. Beträffande porrklubbarnas verksamhet anser motionären att även dessa måste förbjudas, väl medveten om att detta kan innebära en risk för s.k. svarta porrklubbar. Men samhället måste vara tydligt med vad som accepteras och inte. De uppmaningar som reklambilarna ger uttryck för är negativt för och hela . Det är inte ovanligt att man ser dem cirkla runt de stora hotellen, vilket ger en negativ syn på vårt land. Det är inte förenligt med en jämställd syn på människor.
mot · GP02K363 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K363av ()Tidpunkt för öppnande Förslag till riksdagsbeslut beslutar att uppdra åt riksdagsstyrelsen att återkomma till med förslag om ändrad tidpunkt för öppnande i enlighet med vad i motionen anförs. Motivering öppnas vid en särskild sammankomst i kammaren senast på tredje dag. Statschefen förklarar öppnat och statsministern avger regeringsförklaring om inte regeringsskifte pågår. Detta högtidliga öppnande, som går av stapeln då det inte är valår, är verkligen en högtidsdag för oss som fått förtroendet att vara ledamöter av riksdag. Vi är alla medvetna om att riksdagsåret börjar då och att detta innebär såväl mycket arbete som många entusiasmerande uppgifter. Det är stimulerande att få vara med och utveckla dagens samhälle och forma morgondagens . Riksdagsledamöterna representerar hela och kommer från alla delar av vårt avlånga land för att utöva sitt uppdrag i . Ofta förekommer både resor inom landet och utomlands i en ledamots vardag. Förutom att delta i utredningar, kommittéer, utskottsmöten och arbetsplenum, är en viktig del av uppdraget att hålla kontakten med människor på hemmaplan, delta i studie- och arbetsplatsbesök, besöka fackliga avdelningar, organisationer och det lokala och regionala föreningslivet m.m. I dessa sammanhang ger ibland människor uttryck för uppfattningar om att vi riksdagsledamöter är lediga från det att avslutas och fram till öppnande . Ett sätt att lösa detta är att tidigarelägga tidpunkten för öppnande . En sådan förändring skulle framför allt innebära ett flertal förbättringar för ledamöternas arbetssituation. Höstens arbete kan då utföras under en lägre och mindre stressad tid. Plenifria veckor ger möjlighet för resor, studier och arbetsplatsbesök, och de kan med fördel planeras in utan att beslutsprocessen blir försenad. Genom att tidigarelägga tidpunkten för öppnande förlängs därmed riksdagsåret.
mot · GP02K364 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K364av och ()Villkor för ersättare för riksdagsledamöter till riksdagsbeslut tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrade villkor för ersättare för riksdagsledamöter. Motivering Att stå som första ersättare på en riksdagslista kan innebära att man nästan från ena dagen till den andra skall lämna sitt ordinarie jobb och påbörja tjänstgöring i för en . Det är inte helt ovanligt att en ordinarie ledamot är tjänstledig under den del av året som sammanträder, dvs. När då stänger för sommaren skall ersättaren återgå till sitt ordinarie arbete och förhoppningsvis en välförtjänt semester. Problemet är då att ersättaren varit borta från sitt ordinarie arbete och inte tjänat in någon semesterlön. Då återstår alternativen att jobba större delen av semestern eller vara ledig utan lön. Jobbar ersättaren som lärare är problemet om möjligt ännu större. Ingen semesterlön att tala om är intjänad, vilket innebär att man blir utan lön i princip . Det finns dessutom inget jobb att gå till även om man skulle vilja. Skolorna har ju sommarlov. Ersättaren kan heller inte få ersättning från till exempel a-kassan eftersom han eller hon har faktiskt har ett jobb. En lösning på detta problem vore att till ersättare som fått sluta sin tjänstgöring betalar ut den semesterersättning som ersättaren skulle varit berättigad till om han eller hon haft sitt ordinarie jobb han eller hon tjänstgjort som ersättare. Semesterersättningen skall betalas ut . Gotab, 2001 () ()
mot · GP02K365 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K365av och ()Illojal konkurrens Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kommunallagen måste förtydligas så att det klart framgår vad som gäller för näringsverksamhet. Motivering Småföretagspolitiken har stor betydelse för tillväxten i hela landet inte minst på landsbygden, och därför behöver bedriva en politik som tror på människors kraft och förmåga och på fler och växande företag. förekommer det alltför ofta att näringsverksamhet konkurrerar ut företag genom att man kan använda skattemedel för att driva denna verksamhet. näringsverksamhet riskerar också att stå i strid med kommunallagen, just därför att man ägnar sig åt affärsverksamhet som snedvrider konkurrensen på en marknad där lokala småföretag skall kunna utvecklas. skrev 1998 en rapport till regeringen och påpekade just detta. Man föreslog också att det skulle bli enklare att gå till domstol för att pröva om den kommunala näringsverksamheten stämmer överens med kommunallagen, och man föreslog att kommunerna själva vid varje nysatsning skulle överväga om konkurrens uppstår som kan påverka den privata näringen i kommunen. Men, ännu har inget hänt. Många som försökt driva process mot en kommun vittnar om att det kan vara ett företags självmord. Om man vinner processen och skadeståndet så riskerar man att förlora sin största möjliga framtida kund kommunen. Det är därför som kommunallagen måste kompletteras så att det klart framgår vad gäller näringsverksamhet. () ()
mot · GP02K366 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K366av de ()näringsverksamhet Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i kommunallagen så att näringsverksamhet inte i någon form får bedrivas av kommuner och landsting i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivering Enligt 2 kap. 7 § kommunallagen (KL) får kommuner och landsting driva näringsverksamhet om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar och tjänster åt medlemmarna i kommunen eller . Formuleringen utan vinstsyfte kan vid en första anblick tyckas entydig och vara en klart avgränsande formulering. Även följande kommentar till lagtexten kan framstå som tydlig: Om det i det enskilda fallet framstår som konstlat att driva verksamheten utan sådant vinstsyfte är det ett argument för att verksamheten faller utanför den kommunala kompetensen. Verkligheten är dock en helt annan. överträder kommuner och landsting denna paragraf i KL. Exemplen på detta är många. Här kan nämnas kommunalt drivna gymanläggningar, solarier, plantskolor, tvätterier, videouthyrningar och vandrarhem. Ingen kan ifrågasätta att de ovan uppräknade näringsverksamheterna normalt skall bedrivas i vinstsyfte. Ändå finns det kommuner och landsting som bedriver sådana verksamheter. Det största problemet är naturligtvis att man konkurrerar och i många fall konkurrerar ut det privata näringslivet eftersom man kan dumpa priserna med hjälp av de skattemedel man har i bakfickan. En annan omständighet är att man riskerar skattebetalarnas pengar om något går snett. På många håll tolkas KL på så sätt att om bara en förvaltning som bedriver näringsverksamhet håller sig inom några procent av sin totala budget så är det lagligt. Vad några procent är tolkas alltmer vidlyftigt. Procentandelen är inte den viktiga frågan, utan principen. Kommunallagen måste göras ännu mycket tydligare på denna punkt, dvs. slå fast att det är helt förbjudet för kommunen eller att bedriva näringsverksamhet.
mot · GP02K370 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K370av och ()Reklam riktad till barn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt bör medverka till att EU:s direktiv om TV och regler för reklam även omfattar regler för reklam riktad till barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nogsamt följa utvecklingen av hur barn utsätts för och påverkas av riktad reklam.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad medvetenhet om reklamens inverkan, nya regler och lagar som ser till barnens bästa.1 1 Yrkandena 23 hänvisade till LU. Motivering Endast svenska TV-kanaler som sänder från omfattas av förbudet mot barnreklam, därför kan t.ex. och Kanal och deras annonsörer lagligt fortsätta att bryta mot den svenska lagen. är ganska ensamt i EU om förbud mot barnreklam i TV, även om , och har restriktioner. Kommissionen skall emellertid lägga fram ett förslag till nytt EU-direktiv om TV och regler för reklam. Den förhärskade inställningen bland EU-länderna är dock att reklam inte är bevisat skadligt för barn, att det är viktigt att värna om TV-industrin och att självsanering är det bästa sättet för att få bort de värsta inslagen. bör medverka till att EU:s nya direktiv även omfattar reklam riktad till barn. Förutom reklamförbudet i TV gäller i att direktadresserad reklam inte får sändas till barn . Dessutom gäller regler som bl.a. säger att reklam inte får utnyttja barns godtrogenhet eller bristande erfarenhet. Handeln och reklambranschen skärper nu den självsanerande tillsynen av barnreklam. () har tillsatt två ledamöter med särskild erfarenhet av reklam som riktar sig till barn och ungdomar. Rådet skall bl.a. studera förhållandet etik, barn och reklam. Förutsättningarna för att behandla en barnreklamkampanj är dock att rådet får in anmälningar utifrån. har rådet mestadels tittat på om farliga saker marknadsförs, nu skall man även fundera över hur barn uppfattar reklam. En undersökning som gjorts av SKOP visar att svenskarna är tydliga motståndare till reklam riktad till barn. Enligt undersökningen vill av befolkningen ha mer regler för reklam i TV riktad till barn . anser att TV-reklam också är den form av reklam som lättast påverkar barn. menar att det är för mycket reklam riktad till barn på Internet, och vill ha mer regler för all annan reklam till barn. Undersökningen visar klart och tydligt att människor i har en mycket negativ inställning till barnreklam, vilket både producenter och annonsörer borde ta fasta på när de utformar sina budskap. Med stöd av ovanstående anser vi att regeringen nu måste ta människors åsikter om barnreklam på allvar. Det behövs med andra ord en ny medvetenhet och nya regler och lagar som ser till barnens bästa. () ()
mot · GP02K373 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K373av ()Brottslingars möjlighet att få ut sekretessbelagda handlingar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sekretesslagstiftningen skyndsamt måste effektiviseras för att skydda hotade människor från brott. Motivering Det har avslöjats att en morddömd försökt kartlägga fångvårdspersonal och på så sätt fått fram såväl hemadresser som andra uppgifter. När gjorde en utredning i ärendet visade den på problem i lagstiftningen. Uppgifter om anställda inom polisen och inom kriminalvården är sekretessbelagda, och dessa myndigheter lämnar inte ifrån sig några uppgifter. Däremot kan man, som den morddömde, få samma uppgifter från och passregistret. De myndigheterna kan också ha varit en möjlig uppgiftslämnare rörande poliser, bl.a. på knarkspaningsuppdrag. Här är det en lucka i lagen. Det kan gälla livet för berörda yrkesgrupper. Även andra för den under världen misshagliga personer kan drabbas. Det måste kunna krävas att den som begär handlingar skall kunna lämna identitetshandlingar innan uppgifter lämnas ut. Det krävs en lagändring för att skydda såväl kriminalvårdspersonalen som poliser så att sekressbelagda handlingar som lagenligt inte kan lämnas ut från en myndighet inte heller kan utlämnas från andra myndigheter. Sekretesslagstiftningen måste skyndsamt effektiviseras för att skydda hotade människor från brott. Gotab, 2001 ()
mot · GP02K375 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K375av ()Allmänna motionstiden Förslag till riksdagsbeslut beslutar att ge riksdagsstyrelsen i uppdrag att återkomma till med förslag till en reformerad motionstid i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivering Bort med dem, som ständigt glömma, att vad stort som världen såg verkats har av späda krafter, spända av en eldig håg! Bort den blick, som, skarp för hindren, är för målets skönhet skum! Hädan, fege män och gubbar! Fjärmen er från heligt rum. ur dikten i samlingen I år hyllar på prosa det enskilda initiativet och påminner oss om att mycket av det stora som världen skådat är åstadkommet av enskilda människor, ofta drivna av en inre övertygelse och ett bergfast engagemang för sin sak. Ledamöterna i riksdag har möjlighet att motionera om de saker som de anser vara av vikt för samhällets utveckling. kallas för den allmänna motionstiden och är förlagd till tre hektiska veckor . Under denna korta tid skall fakta samlas in, motionerna skrivas och kontakter tas över grupp- och partigränserna för diskussioner om eventuella gemensamma ställningstaganden. Ju tidigare ett faktaunderlag samlas in, desto mer inaktuellt blir det och kan i många fall inte användas. Detta är en fullkomligt absurd arbetsmetod och speglar en helt förlegad syn på riksdagsarbetet. Självklart vore det bättre om även , som en del andra parlament, hade ständig motionsrätt, dvs. att när omständigheterna så påkallar, väcka en motion i ärendet. Jag tror inte att saker och ting blir bättre av att man måste vänta på att kunna väcka en motion. Om skall kunna hantera aktuella händelser, så måste man också skapa möjligheter inom riksdagssystemet att agera i . En starkare koppling till aktuella händelser skulle bidra till att göra arbete mer relevant i medborgarnas ögon. Det måste finnas ett sätt, annat än att vänta på regeringens initiativ, att som riksdagsledamot få pröva förnyelse och förbättringar i det löpande arbetet. Att införa en ständig motionsrätt vore ett sådant verktyg. Ett alternativ till ständig initiativrätt kunde vara att lägga in i kvartalet. ägnas då motionerandet åt frågor som ligger i anslutning till regeringens budgetförslag. Med ständig initiativrätt eller motionstiden fördelad på är jag övertygad om att dramatiken kring motionerandet försvinner. får en jämnare arbetsfördelning över året. tror vi att antalet motioner kommer att minska i antal samt att kvaliteten på desamma blir högre. Kvaliteten i hantering av dem skulle också bli bättre, då man hade mer tid för själva utskottsbehandlingen.
mot · GP02K376 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K376av ()Sammanträdesarvode för revisorer till riksdagsbeslut beslutar att avskaffa rätten till sammanträdesarvode för revisorer. Motivering har beslutat att de månatliga tilläggsarvodena för uppdrag inom , dess myndigheter och organ skall fastställas till en procentuell andel av arvodet som riksdagsledamot i likhet med vad som gäller för vice talman och utskottsföranden, m.fl. De nya reglerna, som trädde i kraft , skall ses som en kompensation för det merarbete och ansvar som uppdraget innebär. Utöver det fasta tilläggsarvodet utgår också ett sammanträdesarvode för vissa uppdrag inom . revisorer är ett sådant organ som förutom fast tilläggsarvode också ersätter ledamöterna med ett sammanträdesarvode. Ledamöter i revisorer, som inte är ordförande, vice ordförande eller ledamot av arbetsutskottet, får t.ex. ett sammanträdesarvode utöver det månatliga tilläggsarvodet som är av . Enligt min mening är det inte sakligt motiverat. Därför föreslår jag att sammanträdesarvodet avskaffas.
mot · GP02K378 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K378av m.fl. (s)Presstödsreglerna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över presstödsreglerna. Motivering När presstödet infördes var avsikten att öka mångfalden på tidningsmarknaden, att också andratidningar med därmed lägre annonsintäkter skulle få möjlighet att existera. Presstödet är och har varit ett ovärderligt stöd för många tidningar. Tidningsmarknaden håller emellertid på att radikalt förändras, och det börjar uppstå en monopolsituation. Många andratidningar brottas med stora ekonomiska problem. Tidningen har tvingats att läggas ned, och andra tidningar verkar stå på tur. En flora av gratistidningar, framför allt i storstäderna, har vuxit fram som också påverkar tidningsmarknaden. Det är därför av stor vikt att presstödsreglerna ses över för att också framöver garantera en mångfald. Det kan handla om ökat presstöd, men också att presstödet blir mer flexibelt, t.ex. borde också veckoslutstidningar kunna omfattas. Till detta kommer att det , jämfört med när presstödet infördes, finns andra typer av tidningar som behöver stöd. Över en miljon av befolkning är människor med utländsk bakgrund. Massmediers uppgift måste vara att spegla befolkningens sammansättning, vilken består av såväl infödda svenskar som svenskar födda i andra länder och inhemska minoriteter. finns det 226 invandrar- och minoritetstidningar i . Av dessa tidningar uppbär ett fåtal presstöd. En vid flora av invandrar- och minoritetsmedier är viktig av demokratiska skäl, för att ge individer och grupper identitet, för att stimulera integration, men också för att inspirera de stora etablerade medierna att bli bättre på att skildra olika verkligheter. Presstödet måste utvidgas för att dessa medier skall kunna få stöd. har allt att tjäna på ett mediestöd som är representativt för befolkningssammansättningen. () () ()
mot · GP02K379 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K379av ()Tillhandahållande av teknisk utrustning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad tillgång av teknisk utrustning för ledamöter. Motivering Den tekniska utvecklingen går med rasande fart. Utrustning åldras till oanvändbarhet på bara och måste ideligen förnyas för att användarna skall ha bästa möjliga tekniska hjälp. Ny utrustning gör också sitt intåg på marknaden till gagn inom en rad olika områden. En målsättning måste vara att ledamöter har tillgång till den tekniska utrustning i sitt arbete som varje ledamot anser sig ha behov av. Detta kan variera från ledamot till ledamot och ställer därför krav på ökad flexibilitet hos . Det mesta av den utrustning som finns fungerar väl, men att de mobiltelefoner som ledamöterna erhåller inte är av det modernaste snittet råder det inget tvivel om. som förvaltning måste vara en mycket intressant upphandlande part från leverantörens sida, varför det måste gå att få bra avtal som alltid garanterar den senaste utrustningen till de ledamöter som vill ha sådan. Med anledning därav anser jag att det bör göras en särskild översyn beträffande tekniska utrustning till ledamöterna dels hur en tillfredsställande uppdatering av utrustning skall ske, dels också behovet av och tillgången till ny utrustning så det väl sammanfaller med ledamöternas behov.
mot · GP02K380 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K380av ()Registrering av lobbyister till riksdagsbeslut beslutar om registrering av lobbyister verksamma inom . Motivering Lobbyism är en snabbt växande bransch med syftet att påverka de politiska besluten. Därför är behovet av transparens och etik i verksamheten stor. Detta iakttages noga av de flesta företag i branschen. Men det är för målgruppen politikerna utomordentligt angeläget att uppdragsgivares identitet och uppdragens innehåll alltid är uppenbara och att lämnade uppgifter är korrekta. Med detta syfte har såväl kongressen i som infört registrering av lobbyister. Detta system har visat sig fungera bra för båda parter. Det är därför angeläget att pröva liknande system även i .
mot · GP02K382 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K382av Per ()Ny begravningsmetod Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny begravningsmetod. Inledning Dagens begravningsmetoder utgör ett miljöproblem. Eftersom kropparna vid jordbegravning sänks ned i jorden får mikroorganismer problem med nedbrytningen och kroppen förruttnar istället för att förmultna. Om kroppen har balsamerats tillkommer också problem med formalinläckage. Vid kremering finns andra problem som har att göra med rökgasutveckling och omhändertagande av kvicksilver. Ny begravningsmetod pågår arbete med att ta fram en ny begravningsmetod som ska råda bot på dessa problem. Metoden bygger på befintlig teknik från idén om frystorkning och utförs genom att kroppen sänks ned i flytande kväve. Restprodukten är ett pulver om sammanlagt som sedan kan förvaras i en torvkista och sänkas ned i markens övre skikt. På så sätt blir kroppen ett utmärkt jordförbättringsmedel. Giftiga ämnen minskar Efter behandlingen är det enkelt att utskilja giftiga ämnen och hantera dem separat. Kvicksilvret blir kvar i metallisk form. Även andra ämnen som riskerar att bildas vid kremering av kroppar undviks. Om de tusentals kroppar av djur som kremerades i för att stoppa spridningen av galna ko-sjukan istället hade hanterats med den här metoden, skulle man sluppit de stora utsläpp av dioxiner som blev följden. Metoden kan alltså med fördel användas även för djur. Svårt med plats på kyrkogårdar Många kyrkogårdar har platsbrist och nya måste anläggas. Det beror delvis på att nedbrytningen går så långsamt som den gör. Med den nya metoden skulle det bli enklare att återanvända befintliga men också att anlägga nya begravningsplatser. Det tar bara innan de rena resterna av kroppen förmultnat och blivit till jord. Ingen förändrad ritual Metoden kräver ingen förändrad ritual i kyrkan, men efter begravningen kan det vara annorlunda särskilt för jorden där resterna av den döda grävts ned. Det är exempelvis möjligt att plantera ett träd eller en växt på begravningsplatsen som man vet får näring och livskraft av resterna från den dödas kropp. Framtiden En pilotanläggning för att testa den nya begravningsmetoden kan eventuellt komma att tas i bruk . Det är viktigt att en ändring av lagen förbereds för att godkänna den nya metoden om försöken faller väl ut. Vi anser att regeringen ska inleda ett arbete med översyn av vilka förändringar i nuvarande lag som krävs för att en sådan begravningsmetod ska kunna godkännas.