mot · GP02T465 · 2001-10-05 00:00:00 — Vad som anförs om att myndigheter ska erbjuda samtliga tjänster som intelligenta tjänster bör ges regeringen till känna. Målsättningen bör vara att en medborgare i behov av kontakt med myndigheter ska kunna göra så utifrån sin situation, inte efter hur myndigheter är organiserade eller hur uppgifter delas mellan myndigheter. Ett typexempel är hur de som vill starta företag måste ta kontakt med PRV och RSV men vanligen också med för att se över sitt skydd. har gjort ett förtjänstfullt arbete för att underlätta detta genom den så kallade startlinjen, men myndighetskontakterna är ännu i sig inte samordnade. Idén om en one-stop-shop, en myndighetskontakt, finns t.ex. i de medborgarkontor en del kommuner har byggt upp och borde återfinnas i en modern, serviceinriktad, statsförvaltning. Det bör ankomma på regeringen att ge erforderliga uppdrag åt myndigheter och tillskjuta medel inom ramen för utgiftsområdena för att åstadkomma detta. Detta bör ges regeringen till känna. har ett särskilt stort ansvar för att minska de digitala klyftorna. Det finns en risk att en forcerad övergång till intelligenta tjänster i stället bidrar till att öka de sociala klyftorna i samhället då alla medborgare inte har tillgång till tjänsterna eller kunskap och självförtroende för att utnyttja dem. En avgörande aspekt på de intelligenta tjänsterna är därför användarvänligheten. Som var och en som sökt offentlig information via Internet kan konstatera är denna av mycket skiftande kvalitet . Det räcker inte heller med att ha ett användarvänligt gränssnitt för normalanvändaren utan informationen måste kunna presenteras utifrån användarens situation. Funktionshindrade och äldre är exempel på två kategorier användare som har behov av specialanpassade gränssnitt för att kunna tillgodogöra sig den funktionalitet andra användare har tillgång till. Frågan om utformning av användargränssnitt har i stor utsträckning varit eftersatt i den svenska IT-diskussionen. Internationellt, och i , förekommer tvärvetenskaplig forskning inom området, kallat Interaction Design. Som ett led i att öka den offentliga sektorns IT-baserade service till medborgarna bör regeringen ta initiativ för att stärka forskningen kring detta i och att sprida resultaten. Ett sånt uppdrag bör ges till . Detta bör ges regeringen till känna. Utöver detta bör regeringen också i regleringsbrev till myndigheterna lägga in ett uppdrag att se över hur väl olika grupper har tillgång till myndigheternas IT-baserade information. Vad som ovan anförs om ökad användarvänlighet i myndigheternas IT-baserade information bör ges regeringen till känna. är det män som arbetar med att utforma framtidens offentliga service via Internet. Mot bakgrund av det kan det vara på sin plats att regeringen aktivt arbetar för att ett genustänkande genomsyrar arbetet. Initiativ bör tas för att ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra IT-utvecklingen inom den offentliga sektorn och då också kopplat till webbaserade tjänster. Detta bör ges regeringen till känna. 10.1 Elektroniska identitetskort Det ökande utbudet av offentlig service via Internet ställer stora krav på säkerheten. Med ett elektroniskt identitetskort smarta kort kan varje medborgare på ett tillförlitligt sätt sköta sina ärenden gentemot myndigheter och inom annan offentlig service. Ett sådant kort kan också möjliggöra underteckning och kryptering av handlingar och meddelanden vid behov. Utöver offentlig service bör det möjliggöras för de medborgare som så önskar att kunna nyttja sitt elektroniska identitetskort även vid andra tjänster. Tanken bakom smarta kort är att den som utnyttjar tjänsterna kan identifieras på ett tillförlitligt och säkert sätt. Vidare kan handlingar och meddelanden undertecknas elektroniskt och handlingars äkthet styrkas. Vi avstår i denna motion från att närmare gå in på metoden för det elektroniska identitetskortet funktion utan nöjer oss med att konstatera att det vore en fördel om , likt , påbörjade arbetet med att införa dessa smarta kort. Vad som anförs om att bör påbörja arbetet med elektroniska identitetskort bör ges regeringen till känna. 10.2 Gemensamt SHS-system för myndigheter Statskontoret driver i samverkan med tolv andra myndigheter, bland annat , och , ett projekt för att etablera den svenskutvecklade SHS-standarden för säker Internetkommunikation mellan myndigheter och mellan myndigheter och företag eller medborgare. SHS, eller spridnings- och hämtningssystem, ger möjlighet till ökad samordning av uppgifter mellan myndigheter utan att kompromissa med integriteten, då andra myndigheters tillgång kan begränsas till den information de är berättigade till. Kommunikation mellan myndigheter underlättas av ett intelligent system som dirigerar meddelande till rätt mottagare och kontrollerar vart svaren ska skickas. Ett enhetligt system för kommunikation mellan myndigheter och användare ökar tillgängligheten och minskar behovet att upprepa uppgifter, vilket innebär både minskat dubbelarbete och minskad risk för fel. Genom detta kan offentliga medel sparas och säkerheten för den enskilde blir hög. Det behövs ett regleringsbrev som anger att alla myndigheter ska vara anpassade till ett gemensamt SHS-system. Detta är viktigt för att utveckla servicen till medborgarna samt för att minska det offentligas utgifter. Yrkande angående medel under tilläggsbudgeten återfinns i annan motion. Vad som anförs om att genom regleringsbrev tillse att alla myndigheter är anpassade till ett gemensamt SHS-system bör ges regeringen till känna. 11 Lagstiftning som stimulerar utveckling Det fria flöde av information mellan människor och maskiner, också över gränser, som informationstekniken möjliggör, ställer också speciella krav på lagstiftningen. Alltför ofta hindras IT-utvecklingen av lagstiftning som är bunden till viss teknik. Som ett exempel på detta kan nämnas tryckfrihetsförordningen där tryckfriheten är bunden till vissa former av tekniskt framställda produkter. Hemsidor, chattar och annat kan inte med automatik antas omfattas av yttrandefrihet. Detta är problematiskt. Den snabba utvecklingen av IT har inneburit att rättssystemet inte hunnit med. De snabba kommunikationerna som flyter fritt över gränserna utmanar tidigare föreställningar om vad som går och vad som är önskvärt att reglera. Att anpassa lagstiftningen till den tekniska nivån just nu förefaller inte heller att vara en framkomlig väg, eftersom nästa tekniska steg då riskerar att på nytt göra lagstiftningen omodern. Den enda vägen är att nu inleda en omfattande översyn av svensk lagstiftning, i den takt det låter sig göras, för att göra lagstiftningen teknikoberoende. Det bör vara prioriterat med en rättsordning som underlättar, inte försvårar. Regeringen bör mot bakgrund av vad som anförts ovan utfärda ett nytt direktiv till alla kommittéer och särskilda utredare med uppdrag att belysa befintlig lagstiftning att också överväga om, och i så fall vilka, ändringar behöver göras för att göra lagstiftningen teknikoberoende. Detta bör självfallet även gälla föreslagen ny lagstiftning. Vad som ovan anförs om att göra lagstiftningen teknikoberoende bör ges regeringen till känna. 12 IT-säkerhet I takt med att IT blivit avgörande för stora delar av samhällets funktion elförsörjning, betalningssystem, social service, försvar har också sårbarheten ökat betänkligt. Den eller de som vill slå ut ett samhälle kan nå stora negativa effekter för samhällena genom att angripa IT-systemen. Utvecklingen i världen styrker behovet av en väl utvecklad IT-säkerhet. För att skydda vårt samhälle är det alltså av största vikt att är förberett för att möta informationskrigföring i en vid bemärkelse. Det behöver inte vara en annan stat som står för operationerna, utan kan, om det vill sig riktigt illa, handla om några få ungdomar som vill pröva sina datakunskaper på riktigt. Beredskapen för att möta sådana angrepp är än så länge svagt utvecklad i . I Sårbarhets- och säkerhetsutredningen (SOU 2001:41) har hoten belysts varför vi avstår från att ytterligare gå på djupet i denna del. Det är viktigt att utredningens slutsatser snabbt omsätts i verkligheten. Det är också viktigt att samhällets alla nivåer analyserar IT-hot och utarbetar handlingsplaner för att möta dem. I proposition 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret tas flera viktiga säkerhetsfrågor upp. Då står bakom den propositionen avstår vi från att lägga fram några ytterligare yrkanden kring IT-säkerhet. 13 IT-brott IT-relaterad brottslighet riktad mot enskilda och företag har börjat uppmärksammas allt mer. Identitetsstöld, t.ex. genom att stjäla kontokortskoder, har blivit en av de snabbast växande formerna av brottslighet. Att möta IT-brott kräver samordning mellan offentliga och privata aktörer för att upptäcka försök till brott och snabbt kunna möta angrepp. De funktioner som byggs upp för att hantera informationskrigföring bör också kunna vara användbara för att möta brottslighet i mindre skala. Det viktigaste arbetet för att möta IT-brott måste göras i den privata sektorn. Det är ingen slump att företag som arbetar med IT-säkerhet tillhör de fåtaliga vinnarna bland IT-företagen på världens börser. Ett av de viktigare skyddsmedlen är att göra information otillgänglig för dem som eventuellt kommer över den. För att skydda information och enskilda människors integritet är det därför mycket viktigt att det finns möjlighet att kryptera data också . måste vara vaksamt på försök att reglera företags och enskilda människors möjligheter att kryptera data genom ändringar i internationella avtal. Detta bör ges regeringen till känna. IT-relaterade brott handlar i hög grad om tekniska och organisatoriska brister, och de förebyggande lösningarna måste därför i stor utsträckning vara av teknisk och administrativ art. Men IT-säkerhet kan inte enbart kretsa kring tekniska åtgärder som brandväggar, behörighetsnivåer, lösenord m.m. Eftersom insiderhotet är störst måste man också främja en öppen dialog på arbetsplatser och därigenom skapa förutsättningar för interna organisatoriska lösningar. Sådana åtgärder är också viktiga inslag i säkerhetstänkandet. Det är högst sannolikt att allt fler brott kommer att vara IT-relaterade. Därför måste rättsväsendet i större utsträckning kunna hantera sådana ärenden och mål. Behovet av särskild spetskompetens är påfallande tydlig. minskar behovet av att särskilja IT-relaterade brott från andra brott. Spaning på nätet är ett instrument för kontrollmyndigheterna och de brottsbekämpande myndigheterna att förebygga och upptäcka brott, och deras underrättelsetjänstverksamhet behöver därför stärkas i detta avseende. Internationellt samarbete är en förutsättning för en effektiv begränsning av en brottslighet som utförs med en teknik som inte känner några nationsgränser. Vad som anförs om att stärka de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att förebygga och upptäcka IT-relaterade brott bör ges regeringen till känna. 14 IT i miljöns tjänst Det gäller att nyttja den nya tekniken i miljöns tjänst. IT-utvecklingen rymmer en stor miljöpotential som ännu inte realiserats. Tekniken kan användas i form av smarta lösningar som gör att naturresurser nyttjas på ett effektivt sätt. Smarta lösningar inom energi- och transportsektorn kan reducera utsläppen högst avsevärt. Det är nödvändigt att använda tekniken som en del i omställningen mot ett hållbart samhälle. föreslog att regeringen skulle tillsätta en utredning om IT och miljö. Det yrkandet har ännu inte behandlats av . Ett tydligt sätt att kunna stimulera användandet av IT i miljöns tjänst är att inom ramen för de klimatpolitiska program (KLIMP) som ska inrättas under utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård rikta särskild uppmärksamhet åt energisparande åtgärder med hjälp av IT. En del av anslaget, som för övrigt vill öka i jämförelse med regeringen, bör öronmärkas för projekt som syftar till att möjliggöra individuell återföring av kostnader för vatten och värmeförbrukning i flerbostadshus med hjälp av den moderna IT-tekniken. Detta investeringsbidrag skulle möjliggöra för människor även i flerbostadshus att ha incitament för att mer effektivt nyttja värme och vatten. Vad som anförs om att en del av anslaget för klimatpolitiska program bör öronmärkas för att möjliggöra individuell återföring av kostnader för vatten och värme i flerbostadshus med hjälp av IT bör ges regeringen till känna. 15 Fri programvara I motion Patenträtt för utveckling behandlas frågor som berör patenträtt och hållning i fråga om internationella förhandlingar om intellektuell egendom. Då flera yrkanden kring fri programvara från IT-motion1 (2000/01:T713) från ännu inte behandlats avstår vi från att lägga fram nya yrkanden. Givetvis står vi fast vid de förslag som lades fram i nämnda motion från . Vi vill dock understryka vikten av en positiv utveckling av området kring fri programvara. Det är mycket viktigt att det finns en frihet för kreativitet. Krångliga och stelbenta lagar som motverkar detta syfte måste motverkas och tas bort. Människors kreativitet måste stimuleras. () () () () () [1]