mot · GP02A279 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A279av ()Pappaledigt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att en uppföljning görs om hur de arbetsgivare som stimulerar pappaledighet genom förbättrade ekonomiska villkor påverkar pappors uttag av denna ledighet. Pappaledigt En aktuell studie om barns och ungdomars levnadsvillkor (Barns och ungdomars välfärd, SOU 2001:55) visar att närmare en tredjedel av skilsmässobarnen , aldrig träffar den förälder de inte bor hos. Barn väljer inte sina föräldrar. De kan inte heller på ett märkbart sätt påverka missförhållanden i sin uppväxtmiljö. Studien visar som helhet att den överväldigande majoriteten av svenska barn och ungdomar lever under goda förhållanden. De har det materiellt bra ställt och upplever inte problem med skolarbetet. av barnen bor i hushåll med bil, har tillgång till en dator i hushållet och har eget rum. Drygt hälften av 1018-åringarna har egen TV och har egen mobiltelefon. upplever sig dock utsatta för olika typer av kränkningar i skolan, t ex att bli orättvist anklagad, lämnad utanför eller utsatt för våld. Flera upplever ren mobbning och mår psykiskt dåligt. Bland barn och ungdomar mellan är det drygt en femtedel som inte bor med sin far och som inte bor med sin mor. En tredjedel av de intervjuade anger att de aldrig träffar den frånvarande föräldern. Ungefär en tredjedel uppger också att de inte kommer särskilt bra överens med sina styvföräldrar. Det visar sig också att barn till separerade föräldrar har mindre goda relationer till sina biologiska föräldrar, både den förälder de bor tillsammans med och den frånvarande föräldern. Denna undersökning bekräftar vad länge känt oro för, och vi vill genom familjepolitiska åtgärder ge föräldrarna möjlighet till mer tid för barnen. Småbarnstiden är viktig för att grundlägga ett gott förhållande mellan föräldrar och barn. För barnets utveckling är det viktigt att stimulera pappan att ta ut så mycket föräldraledighet som möjligt. Det är också positivt ur ett jämställdhetsperspektiv att mamman och pappan själva kan besluta om vem som ska vara barnledig och under vilken period. En viss ekonomisk styrning finns i systemet genom pappamånaden. av papporna till barn födda efter regeländringen 1995 har utnyttjat föräldrapenning under barnets fyra första år. Detta kan jämföras till barn födda och 1994. Om pappor väljer att vara hemma hos barnen mera när de är små skulle även de av barn och ungdomar som senare inte bor med sin far ändå ha kontakt med honom. När kontakterna knyts kommer dessa kontakter inte att brytas på det drastiska sätt som sker, och som är negativt för barns och ungdomars välbefinnande. Tyvärr visar det sig alltför ofta att det inte bara är svårigheterna för pappan att ta ledigt från sitt arbete, som är orsaken till att han inte tar ut mer av föräldraledigheten. Den samlade familjeinkomsten upplevs ofta som för låg genom att sjukpenningen i föräldraförsäkringen grundar sig på max 7,5 basbelopp. fördubblas grundnivån i föräldraförsäkringen 2003 höjas ytterligare, då taket i föräldraförsäkringen höjs till 10 basbelopp från om det statsfinasiella läget tillåter. En höjning av ersättningsnivån vid föräldraledighet leder till att fler pappor utnyttjar försäkringen. Ett föräldraförsäkringssystem som bäst tillgodoser familjens önskemål om tid hemma med barnet tar tid att ändra. Ett antal arbetsgivare har insett betydelsen av att föräldrar tar föräldraledigt för att satsa på familjen. Trygga föräldrar ses som en god resurs på arbetsmarknaden. Dessa arbetsgivare har valt att fylla ut föräldraförsäkringen delvis eller helt till full lön. En uppföljning bör göras om hur arbetsgivarens förhållningssätt påverkar pappor att ta ut föräldraledighet. I denna uppföljning ska också det ekonomiska initiativet från arbetsgivaren uppmärksammas.