ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sf342 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf342av m.fl. (v)Frivillig pension 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ett system med frivillig pension från fyllda . 2 Motivering Befolkningens genomsnittliga ålder blir allt högre. Pensionärer är friskare än tidigare, även i hög ålder. Det finns allt fler människor som vill arbeta vidare efter uppnådda . Därav den beslutade höjningen som innebär att löntagaren har rätt att arbeta kvar på sin arbetsplats tills hon eller han fyllt . Det nya pensionssystemet får också till följd att trycket ökar på löntagarna att lönearbeta . Vi skall naturligtvis glädja oss över en utveckling som ger fler och fler friska och pigga pensionärer. Vi måste dock vara klara över att denna positiva utveckling inte gäller alla löntagare eller pensionärer. Främst bland LO-medlemmarna inom industri, gruv, bygg och vårdsektorn är det alltför vanligt att löntagarna tvingas gå i pension redan innan uppnådda . Förtidspension och sjukpension blir allt vanligare. Den offentliga sektorn och de stora privata företagen har kunnat erbjuda sina anställda tidigarelagd pension vid omorganisation och strukturförändringar. Av 60åringarna, som i sin helhet är ca 93 000 personer, har 22 600 förtidspension eller sjukbidrag. Till det kommer att inom de stora avtalsområdena dessutom har avtalspension. Det är alltså nästan en tredjedel av 60åringarna som redan står mer eller mindre utanför arbetsmarknaden. Det är framför allt vid de små och mindre företagen som de anställda arbetar fram till ordinarie pensionsålder. Det finns nämligen ingen möjlighet för dessa företag att kompensera den anställde för förtida uttag av pension. Det är därför ett rättvisekrav att möjligheten till förtida pension ska gälla alla löntagare. För löntagare i 60årsåldern som arbetat och blivit slitna både fysiskt och psykiskt är arbetet tungt. Det höga tempot och de stora förändringarna i arbetslivet är en svår utmaning för den äldre arbetskraften. Det är svårt med motivationen inför nya arbetsuppgifter, allra helst om man dras med olika smärre krämpor. Direkt förnedrande är det för äldre löntagare som hamnat i arbetslöshet och tvingas till aktivt arbetssökande eller utbildningsinsatser. Det nya pensionssystemet kommer att leda till att löntagarna önskar arbeta . Det bör därför finnas andra möjliga alternativ för de löntagare som inte kan eller orkar arbeta till full pensionsålder. Löntagare som fyllt bör på frivillig basis ges möjlighet att gå i pension eller deltidspension. Ersättningen fram till ordinarie pensionsålder bör motsvara aktuell akassenivå. Den slutliga pensionsnivån bestäms av tidigare intjänad lön plus den akassa som erhållits. Varje löntagare kommer nogsamt att tänka igenom situationen innan man går i förtida pension. Men det föreslagna systemet ger ändå en rimlig möjlighet till detta även om det kostar. Både den enskilde löntagaren och samhället blir vinnare i ett sådant system. () () ()
mot · GP02Sf343 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf343av ()Lån till hemutrustning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skuldbördans betydelse för flyktingars integration. Motivering De flyktingar som kommer till har oftast flytt från krig och förföljelse. De kommer hit med knappa resurser och har stora behov. Mat, kläder och bostad utgör naturligtvis de allra primäraste behoven. Det är samhällets skyldighet att sörja för att flyktingarna får dessa behov uppfyllda. Flyktingar som omfattas av kommunens flyktingmottagande, har fyllt och flyttar in i en bostad kan även ansöka om lån till hemutrustning. Lånet är avsett för t.ex. köksutrustning och möbler. Hur stort lånet är beror på familjens storlek. Maximalt belopp är . behöver man inte betala tillbaka på lånet. Ränta utgår emellertid även . Räntan fastställs av regeringen och för är räntan . Amorteringstiden beror på hur stort lånet är. Med maximalt lån kan amorteringstiden bli . Om betalning av lånet inte kan ske p.g.a. låg inkomst går det att ansöka om helt anstånd eller nedsatt betalning. Räntan fortsätter dock att löpa . Skulden kommer därför att öka . Det finns dock vissa möjligheter att få lånet efterskänkt om du är eller p.g.a. sjukdom eller handikapp bedöms ha en varaktigt nedsatt arbetsförmåga. Antalet lån, , uppgår till långt över 100 000. 1999 hade ca 800 låntagare en skuld på medan 338 låntagare hade en skuld på . Merparten av låntagarna låg i intervallet där emellan. Många flyktingar har introduktion i kommunerna inte kommit ut på arbetsmarknaden och söker därför anstånd med betalningen. Lånen växer eftersom räntan läggs på. Det medför en stor risk för en växande skuldsättning som blir ett permanent hinder för flyktingarna att komma ut på arbetsmarknaden som socialbidragsberoendet ökar. Det finns redan nu en kraftig överrepresentation hos utrikes födda när det gäller socialbidragsberoende. Permanent skuldsättning och socialbidragsberoende kan hindra dessa grupper att bli självförsörjande. I värsta fall leder det även till mental ohälsa. Det finns anledning att följa hur skuldbördan hos flyktingarna påverkar deras möjlighet till integration i det svenska samhället.
mot · GP02Sf345 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf345av m.fl. (m)Vårdbidraget för funktionshindrade barn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en månads retroaktivitet behålls vid ansökan om vårdbidrag för funktionshindrade barn. Vårdbidraget för funktionshindrade barn Barn och ungdomar med funktionshinder bor i allmänhet med sina familjer. Dessa barns föräldrar har ett särskilt ansvar och bör därför få ett starkare stöd från samhället. Regler som omgärdar stöd för vård av funktionshindrade barn bör vara mer flexibla än regler för andra familjestöd. Då ett funktionshinder konstaterats blir knappast den första reaktionen en kontakt med för att ansöka om bidrag. Det är först när man måste acceptera att funktionshindret är bestående eller att det tar en avsevärd tid att rehabilitera, som man inser behov av och efterfrågar stöd från samhället. Att ställa orimliga krav på föräldrar i en mycket svår livssituation är omänskligt. Vi motsätter oss därför regeringens förslag att slopa retroaktiviteten fullt ut vad gäller ansökan av vårdbidrag för funktionshindrade barn. Vi vill att det fortsättningsvis skall finnas en månads retroaktivitet vid ansökan om vårdbidrag. () () () () () () () () ()
mot · GP02Sf347 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf347av m.fl. (v)Retroaktiv utbetalning och försörjningsstöd 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening behovet av en översyn enligt vad i motionen anförs. 2 Motivering Det finns många funktionshindrade som i avvaktan på beslut från om förtidspension uppbär försörjningsstöd. Av olika skäl kan dessa handläggningstider bli långa. är ofta hårt arbetsbelastad och har knappa resurser, och är utredningarna komplicerade och tar då tid att fullfölja. Resultatet för dessa funktionshindrade som får ett positivt besked från blir att det sker en retroaktiv utbetalning av en engångssumma för den period som handläggning pågått. Det utbetalas som en engångssumma från vilket det dras en högre skatt än om det betalats ut . Om den funktionshindrade har uppburit försörjningsstöd, och kanske även bostadsbidrag, är den funktionshindrade återbetalningsskyldig när engångssumman utbetalas. När skatten är dragen på den retroaktiva summan, och efter att återbetalning av försörjningsstödet gjorts, blir resultatet ofta att den funktionshindrades ekonomi går på minus. Det är en oacceptabel situation eftersom detta är långt ifrån vad som var syftet med det generella försäkringssystemet. Vi anser att mot den ovan angivna bakgrunden krävs en översyn med syfte att åtgärda dessa problem. () () () Carlinge Wisberg (v)
mot · GP02Sf350 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf350av och ()Sjuklöneperioden i sjukförsäkringen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjuklöneperioden i sjukförsäkringen. Motivering ansvarar arbetsgivaren för sjuklön till anställda av en sjukdomsperiod, s.k. arbetsgivarinträde. av sjukfrånvaron räknas som en karensdag. Om en ny sjukperiod påbörjas skall den anses som en fortsättning på den tidigare sjukperioden i fråga om karensdag, ersättningens storlek och sjuklöneperiodens längd. Regeln om sjuklöneperiod infördes ursprungligen delvis för att tvinga fram rehabiliteringsinsatser från arbetsgivarens sida. Genom att sjukskrivningskostnaderna skulle vara kännbara för arbetsgivaren var tanken att denne skulle få ett ekonomiskt incitament att satsa på arbetsmiljö och företagshälsovård. Det går emellertid att på goda grunder ifrågasätta om denna förändring av sjukförsäkringen som arbetsgivarinträdet innebar har fungerat på avsett vis. Det förebyggande arbetsmiljöarbetet har tvärtom eftersatts sedan sjuklöneperioden infördes . I stället för att vidareutveckla arbetsmiljön finns en uppenbar risk att arbetsgivarna undviker att anställa den som är sjuk ofta eller har ett handikapp av något slag. I stället för att föra arbetsmiljöarbetet framåt har sjuklöneperioden bidragit till en ökad utslagning. Det leder till stora kostnader för samhället och de enskilda individerna. För små och medelstora företag skulle ett avskaffande av arbetsgivarinträdet i sjukförsäkringen vara en viktig och angelägen förändring. Det vore också intressant att ta reda på i vilken utsträckning arbetsgivarens sjuklöneansvar leder till en tvekan att anställa över huvud taget. Därför är det angeläget att se över på vilket sätt arbetsgivarinträdet har påverkat till exempel anställningarna och det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Det kan finnas anledning att pröva om inte en avprivatisering av sjuklöneperioden skulle leda till positiva samhällsekonomiska konsekvenser. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Sf351 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf351av m.fl. (s)Havandeskapspenning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av kriterierna för bedömning vid ansökan om havandeskapspenning. Motivering En kvinna har enligt 3 kap. 9 § lagen (1962:381) om allmän försäkring rätt till havandeskapspenning om havandeskapet har satt ned hennes förmåga att utföra uppgifterna i sitt förvärvsarbete med minst en fjärdedel och om hon inte kan omplaceras till annat mindre ansträngande arbete. Havandeskapspenning betalas tidigast från den och längst till och med den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Havandeskapspenning betalas ut med det belopp som motsvarar kvinnans sjukpenning. Kriterierna för bedömning av om en kvinna är berättigad till havandeskapspenning handlar främst om arbetets fysiska påfrestning, tex tunga lyft, påfrestande ensidiga rörelser eller om att hon måste stå en stor del av arbetstiden. Dagens arbetsmarknad har inslag av nya påfrestande faktorer för en gravid kvinna. Arbeten är ofta förknippade med en hög grad av stress, långa återkommande resor osv. Enligt vår mening bör även sådana faktorer innefattas vid en bedömning av ansökan om havandeskapspenning. En utredning bör tillsättas för att se över kriterierna som ligger till grund för bedömning av om en kvinna är berättigad till havandeskapspenning. () () ()
mot · GP02Sf352 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf352av m.fl. (s)Sjukpenning vid retroaktiv utbetalning av lön Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjukpenning vid retroaktiv utbetalning av lön. Motivering Sjukpenning betalas ut med hänsyn till aktuell inkomst. Under pågående sjukperiod kan löneförhandlingar påverka den sjukpenninggrundande inkomsten. tar hänsyn till den nya inkomsten och gör en retroaktiv utbetalning av sjukpenningen från den dag då avtalet är underskrivet. Av anvisningar till försäkringskassorna framgår att ändring skall ske från den tidpunkt inkomständringen gäller och som ett förtydligande till detta sägs att det innebär först den dag då avtalet underskrivits. Det är många som ifrågasätter att sjukpenningen regleras först från den dag avtalet är underskrivet. Den som inte är sjukskriven får lönen reglerad avtalet gäller medan den som är sjukskriven och inte uppbär lön från arbetsgivaren får kompensation från sjukförsäkringen först från den tidpunkt avtalet är underskrivet. Kompensation för löneökning vid sjukskrivning borde ske på samma sätt som vid retroaktiv utbetalning av lön och gälla från den tidpunkt avtalet gäller. administration belastas inte på något avgörande sätt om den retroaktiva ersättningen beräknas från avtalets början. I rutinerna för utbetalningen ingår som regel att hos arbetsgivaren ta reda på när avtalet är underskrivet. Frågan till arbetsgivaren kan istället vara från vilken dag avtalet gäller. Kostnaderna för sjukförsäkringen ökar men förståelsen för reglerna ökar och försäkringskassorna slipper förklara en regel som egentligen inte går att få förståelse för. Regeringen bör vid en kommande översyn beakta det problem i samband med sjukpenning vid retroaktiv utbetalning av lön som här har beskrivits. () () ()
mot · GP02Sf353 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf353av m.fl. (v, c, fp, mp)Flyktingstatus på grund av sexuell läggning och könstillhörighet 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en ändring i utlänningslagen så att förföljelse på grund av kön, sexuell läggning eller könsidentitet ger flyktingstatus enligt . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte verkställa avvisningar av asylsökande som sökt skydd med anledning av förföljelse på grund av kön, sexuell läggning eller könsidentitet medan en översyn av lagstiftningen och dess tillämpning pågår. 2 Motivering , och är länder som godtagit förföljelse på grund av sexuell läggning eller kön som flyktingskäl. Detta är en tolkning av som UNHCR stöder och som också med kraft bör stödja och driva internationellt. Erfarenheten har visat att 3 kap. 3 § utlänningslagen gång på gång feltolkas eller inte tillämpas till förfång för de asylsökande. Veterligen har ingen fått uppehållstillstånd med stöd av den paragrafen, det vill säga att den som hyser välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller homosexualitet skall kunna ges asyl. Därför anser vi att förföljelse på grund av kön, sexuell läggning eller könsidentitet måste föras in under 2 § under flyktingbegreppet enligt . Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Vi anser även att man , då tillämpningen av utlänningslagen vad gäller förföljelse på grund av kön och homosexualitet ses över, inte bör verkställa avvisningar av asylsökande som sökt skydd med anledning av förföljelse på grund av kön, sexuell läggning eller könsidentitet. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () () () () (v) () () ()
mot · GP02Sf356 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf356av ()Bedömning av vårdbidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bedömning av vårdbidrag. Motivering kan vårdbidrag ges med helt, tre fjärdedels, halvt eller en fjärdedels belopp beroende på vård- och tillsynsbehovets omfattning samt hur stora merkostnaderna är. Beroende på var man bor i landet ger försäkringskassorna olika vårdbidrag, trots att två barn har samma vårdbehov. En känsla av rättsosäkerhet infinner sig när man kommer i kontakt med sådana händelser. Det samma gäller behandlingen av ärenden rörande förslag till vårdbidrag som överklagats till länsrätterna. Även här kan två barn med samma vårdbehov bedömas olika beroende på var i landet man bor. Därför måste något göras för att stärka rättssäkerheten när det handlar om bedömningen av vilken storlek vårdbidraget skall ha. Det borde vara möjligt att utfärda rekommendationer på området som kan ge bättre vägledning och i förlängningen en mer jämlik behandling. Ett annat sätt är att schablonmässigt knyta vårdbidragets storlek till en diagnos. Ett sådant förfaringssätt skulle underlätta bedömningen, men också stärka en rättvis behandling. Försäkringskassorna skulle ändå kunna avgöra vilken storlek merkostnadsdelen skall vara. De skulle även avgöra de vårdbidragsärenden där man ännu inte kunnat komma fram till någon diagnos.
mot · GP02Sf358 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf358av och ()Uttag av föräldraledighet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uttag av föräldraledighet. Motivering Höjning av taket i föräldraförsäkringen och en utökad pappamånad känns bra. Men även fortsättningsvis kommer tyvärr pappan att vara den som av familjeekonomiska skäl får avstå sin del av föräldraledigheten. Det är så den ojämställda lönesättningen i samhället sätter ett avtryck. Kampen för lika lön för lika arbete måste stärkas och gå vidare. Diskriminering, för vem som än blir utsatt, måste med kraft bekämpas. Frågan om varför inte männen tar ett större ansvar för sina barn under deras uppväxt är en fråga som handlar om jämställdhet. För oss måste alla hinder som håller papporna borta från ett större deltagande i sina barns uppväxt röjas ur vägen. Detta gäller allt från löneskillnader till insnöade åsikter. Det ska vara häftigt för alla pappor att vara hemma med sina barn. När det gäller det familjeekonomiska låset så är det för många pappor som av ekonomiska skäl lägger över föräldradagarna på kvinnan. Därför är det viktigt att regeringen funderar på hur man kan stimulera papporna att använda sin rätt att ta ut föräldraledighetsdagar. När ekonomin så tillåter bör man diskutera ett borttagande av taket i föräldraförsäkringen. På så sätt skulle diskussionerna om hur föräldraledigheten skall fördelas så att familjeekonomin inte tar alltför stor skada upphöra. () ()
mot · GP02Sf359 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf359av ()Familjer med prematurbarn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den ekonomiska situationen för familjer med prematurer (för tidigt födda barn). Motivering Barn födda före den blir mycket försenade i sin utveckling. Spädbarnstiden blir betydligt längre för dessa barn än för barn som föds . Som en följdverkan av detta måste såväl dagisstart som skolstart skjutas upp. När föräldrapenningen är slut blir den ekonomiska situationen mycket kärv. En del föräldrar ansöker om vårdbidrag. Men eftersom det oftast handlar om en förlängd spädbarnsvård saknas förutsättningar för att bevilja vårdbidrag, vilket resulterar i att ansökan avslås. En förlängd föräldrapenning för denna grupp vore ett sätt att möta de behov som är en följd av den medicinska utvecklingen. Det skulle vara ett sätt att ge gruppen likartade förutsättningar som övriga barn och föräldrar har. Det är angeläget att föräldrar till barn som är födda före får möjlighet till utökad föräldraledighet, liksom föräldrar får vid tvillingfödslar och andra flerbarnsfödslar. Ett annat alternativ är att se om reglerna för vårdbidrag kan förändras så att föräldrar till prematurbarn kan bli berättigade bidrag.
mot · GP02Sf361 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf361av ()Föräldraförsäkringen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i föräldraförsäkringen. Motivering I förarbetena till lagstiftningen som berör föräldraförsäkringen framgår att det är viktigt att barnet tidigt i livet får en god kontakt och nära relation till båda sina föräldrar. Föräldraförsäkringen ger stora möjligheter för båda föräldrarna att kunna dela på föräldraledigheten. Trots detta visar det sig att alltför få män utnyttjar möjligheterna att i ett tidigt skede vara hemma med barnet. Det är inte ovanligt att mannen redan från början överlåter sin del av dagarna på modern och därmed återstår endast (den s k pappamånaden). Av planerar många män att ta ut enstaka dagar vid behov. kommer att vara reserverade för pappan, vilket förhoppningsvis kommer att stimulera till att pappan tar ut i en sammanhängande period. Kvinnan kommer redan i början av sin graviditet i kontakt med institutionellt stöd via hälsokontrollerna och kan redan tidigt bygga upp sin modersidentitet, medan mannen i detta tidiga skede endast ses som stöd åt kvinnan. Det är hon som är i fokus under graviditeten och den som ges det initiala ansvaret för barnet. Det är först före förlossningen som möjligheter ges att ta ut föräldrapenningsdagar och som då kan användas till föräldrautbildning där mannen också kan delta. Men också föräldrautbildningen är mer fokuserad på kvinnan, och beredskapen inför förlossningen, än som stöd åt mannen i fadersrollen. Om mannen fram till förlossningen upplever sig stå utanför känns det kanske inte lika naturligt för honom som för modern att vara hemma med barnet . Om mannen redan under graviditeten likt kvinnan får möjlighet att tillägna sig en fadersidentitet och om föräldrautbildningen i ökad utsträckning också riktar in sitt stöd på fadersrollen kan vi kanske se en ändrad attityd hos papporna. Om föräldrapenningen kan tas ut tidigare än före förlossningen eller om kontaktdagar kan tas ut redan före förlossningen ges också ekonomiska incitament för förändring. Tillsammans har föräldrarna i föräldraförsäkringen och av dessa kan mannen överlåta 195 på kvinnan. Om överlåtelsen till modern sker redan från början av föräldraledigheten återstår bara de () för mannen. Många män kanske inser vikten av delad föräldraledighet först senare och ångrar kanske den schablonmässiga överlåtelsen. Införande av en begränsning i rätten att överlåta föräldrapenning redan från början av föräldraledigheten skulle kunna vara en väg för pappan till ökat uttag av föräldraledighet. Ökad fokusering på papparollen redan under graviditeten och förändrade uttag av föräldraförsäkringen föreslås prövas i syfte att öka pappans uttag av föräldrapenning.
mot · GP02Sf362 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf362av ()Skenäktenskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att synliggöra den utsatthet som förekommer i samband med skenäktenskap. Motivering har beslutat att ta emot människor som behöver skydd. Men vårt åtagande för invandring rymmer begränsningar. ska stå för öppenhet och en rättssäker prävning av varje asylsökandes skäl. är det viktigt att våga se de konsekvenser som uppstår i och med att det finns begränsningar i möjligheten att flytta till . Flyktingsmuggling är väl känt medan det växande antalet köpta skenäktenskap är mindre känt. Det finns exempelvis kvinnor från som betalar för att få ingå skenäktenskap. Därutöver kan kvinnan få betala för varje barn hon har med sig till . För de kvinnor, som på detta sätt försöker skapa sig ett bättre liv, väntar ett utsatt liv i det nya hemlandet. Skulderna är stora och hon vet kanske inte vem hon kommer att ingå äktenskap med. Det är angeläget att även denna del av problematiken kring invandring kommer till synes och att man behandlar denna fråga när anhörigfrågor behandlas. Den parlamentariska arbetar med många viktiga frågor i ämnet, dock inte med just den som berör skenäktenskap och dess följder. Detta förhållande bör ändras så att kommittén kan behandla även denna fråga.