ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02MJ241 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ241av och ()God man för djurägare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättande av god man till hjälp vid handläggning av vissa djurskyddsärenden. Motivering inlämnade vi en motion gällande djurskyddslagen och dess tillämpning. Vi tog i den motionen (1998/99:MJ519) bl.a. upp olyckliga omständigheter i samband med myndigheternas ingripanden som lett till tvångsslakt av hela eller delar av besättningar. Förlusterna som drabbar den enskilde djurhållaren i en redan svår situation blir ofta förödande. Tyvärr har nya rapporter från olika håll i landet vittnat om att ingripanden skett på godtyckligt sätt från tillsynsmyndighet, vilket är helt oacceptabelt. Självklart skall vi inte acceptera djurplågeri eller vanvård av djur utan ingripanden skall i sådana fall ske. Dock finns exempel på att ingripanden och omhändertaganden av djur har skett på sätt som inte kan accepteras i ett rättssamhälle. För att kunna förebygga dramatiska och ibland högst diskutabla ingripanden borde möjlighet tillskapas att utse en s.k. god man vårt förslag i kompletterande motion 1999/2000:MJ524 med uppgift att hjälpa djurhållaren som ofta behöver socialt stöd men också hjälp i kontakterna med myndigheterna. Allt i syfte att söka undvika ingripanden som är tveksamma eller felaktiga och som leder till tragiska följder för såväl människor som djur. Med ett god man-förfarande tror vi att många problem och missförstånd skall kunna undvikas. Då utskottet behandlade frågan , sades i betänkandet 1999/2000:MJU4 att utskottet inte var berett att anamma vårt förslag till lösning, men uteslöt inte att det kunde finnas anledning till fortsatta överväganden i frågan, när den aviserade propositionen efter översyn av djurskyddslagen framlagts. Vi utgår från att så sker, men vill återigen lägga förslaget att hos regeringen begär förslag om tillsättande av god man till hjälp vid handläggning av vissa djurskyddsärenden. () ()
mot · GP02MJ242 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ242av ()Lokalisering av den nya djurskyddsmyndigheten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av djurskyddsmyndigheten. Svaret finns i Det är angeläget att den nya djurskyddsmyndigheten får en ändamålsenlig lokalisering som tar sin utgångspunkt i att ge myndigheten förankring i en miljö som förstärker den, kan ge synergieffekter och kontaktytor till närliggande områden och därmed stärka myndighetens effektivitet. En sådan lokalisering kan också ge rent ekonomiska vinster genom att man i närområdet har kompetens, kunskap och forskning lättillgänglig i det dagliga arbetet. Lokal- och regionalpolitiska mål bör inte tillåtas ta överhanden vid lokalisering av den nya djurskyddsmyndigheten. Det mest fruktbara samarbetet hittas genom en lokalisering med anknytning till i , SVA, och dessutom den juridiska fakulteten vid . Åtal och fällande dom i djurplågerimål är en sällsynthet, och den juridiska kompetensen inom det berörda området behöver utvecklas. och kan med unik forskning och kompetens ge myndigheten möjligheter som inte finns någon annanstans. Närheten till , goda kommunikationer i övrigt och en central placering i riket talar sammantaget för att är den bästa tänkbara lokaliseringen ur alla aspekter.
mot · GP02MJ243 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ243av ()Beslutsnivån för strandskydd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beslutsnivån för strandskydd/byggnadsärenden. Motivering Glesbygden måste överleva av egen kraft. Så uttrycker sig många som bor och arbetar eller driver företag i tillväxtområden av . Deras infrastruktur beträffande vägar, IT, järnväg, flyg och sjötransporter är ofta välordnade. Beslutade och byggda av stat/landsting och kommun. Åtkomligheten är god, samhällsservicen fungerar vad gäller skola, vård och omsorg. Bebyggelsen i tillväxtområden är ofta mycket sjönära och värdestegringen på investeringarna är goda för både privata hus och kommersiella byggnader. I gles/landsbygd är vatten, djur och natur den tillgång som kan vara lockbete för att få etableringar och arbetstillfällen. Möjligheten att i dessa kommuner få utnyttja sin natur enligt den egna kommunens fullmäktige (de folkvalda) eller byggnadsnämnds bedömning är mycket begränsade och beslutsfattandet ligger långt bort från de berörda. Detta är odemokratiskt och bör omgående förändras. Även centralt beslutade meterantal för strandskyddet måste tas bort. I program Bo där Du vill trycks det hårt på att beslutsfattandet i ärenden som strandskydd, skoter/vandringsleder och liknande ärenden måste delegeras ner på nivå. Många kommuner i , , , /och norrut skulle förbättra sin egen skattekraft och överlevnadsförmåga om beslutsnivån inom byggnadsområdet (PBL) flyttades ner till de nivåer som i motionen är framförda som exempel. Strandskyddet är det viktigaste och det är bråttom. Generella metertal från vattendrag får inte gälla lika i hela . Det blir fel och obegripligt för markägare som tror på äganderätten samt för kommunala politiker som kämpar för att glesbygdskommunerna ska överleva av egen kraft. Ovanifrånperspektivet förlamar den lokala demokratin och skall alltid undvikas om möjligt.
mot · GP02MJ244 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ244av ()Anslag till forskning vid biodynamiska forskningsinstitutet i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om värdet av att vid tilldelas forskningsanslag. Motivering Det är viktigt att anslagen till forskning används på ett sätt som ger största effekt. Uppdelning av anslag på många forskningsinstitutioner kan vara motiverad av t.ex. regionalpolitiska skäl, men kan innebära sämre effektivitet än koncentration till ett fåtal. När det gäller forskning inom ekologiskt lantbruk är anslaget på tilldelat . Forskning inom ekologisk och biodynamisk odling bedrivs också vid vid i . Institutet samarbetar med SLU och även med motsvarande verksamheter i andra länder. Här finns bl. a. en försöksgård, Skölleby, som är speciellt inriktad på kretsloppsfrågor, resurshushållning och miljö inom jordbruket. Forskning pågår kring livsmedelskvalitet, och ett stort projekt om jordbruket och miljö planeras i samarbete med andra för att studera hur näringsläckaget kan minskas och metoder för att åstadkomma en omläggning. Forskningsarbetet vid finns redovisat i ett stort antal nationellt och internationellt publicerade rapporter och har använts i undervisning i ekologisk odling i . Total politisk enighet finns kring följande: De övergripande målen för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. skall vara ett föregångsland i omställningen till hållbar utveckling. Denna utmaning kräver insatser som förenar miljöpolitiken med ekonomi, sysselsättning och social välfärd. Den kräver att en grön teknisk utveckling stimuleras och kretsloppstänkandet befästs. Den forskning som bedrivs vid är en viktig del av strävandena att uppnå de uppställda målen. En omprövning av ställningstagandet att inte tilldela ett basanslag till forskning i biodynamiskt och ekologiskt lantbruk bör göras.
mot · GP02MJ247 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ247av och ()Strandskyddet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en generell rätt att bebygga mark nära stränder och vattendrag. Motivering Frågan om strandskyddet är en särskilt angelägen fråga för befolkningen i gles- och landsbygden och i skärgården. Detta har uppmärksammats i rapporter och även av regeringen som gett i uppdrag att se över frågan om eventuella undantag. Det räcker dock inte med några små förändringar i strandskyddsbestämmelserna för att utveckla boende och näringar i strandnära miljö. I stället bör det införas en generell rätt att bebygga mark nära stränder och vattendrag. Denna rätt skall endast få begränsas om det är motiverat med hänsyn till känsligt djur- och växtliv eller för att garantera allmänhetens tillgång till bad- och friluftsliv. Det skall då ske genom att kommunerna antar en detaljplan för området där ett strandskydd är motiverat. Genom ett sådant förfarande ges bl.a. förutsättningar för att de lokala och allmänna intressen som finns sammanvägs på ett så bra sätt som möjligt. (m) ()
mot · GP02MJ249 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ249av och ()Ektoparasiter hos fjäderfän Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bekämpning av ektoparasiter hos fjäderfän. Motivering Hos fjäderfän i är ektoparasiter vanligt förekommande. I den kommersiella produktionen utgör särskilt det blodsugande kvalstret ett allvarligt problem. Parasiten finns hos värphöns i alla typer av produktionssystem men de största problemen uppträder i golvsystem med frigående höns samt i ekologisk produktion. Övergången från traditionella burar till modifierade burar med sittpinne, hönsrede och ströbädd kan förväntas öka förekomsten av kvalster på grund av deras benägenhet att söka sig till skrymslen och andra utrymmen som förekommer mer frekvent i det modifierade systemet. Blodsugande hönskvalster orsakar blodbrist hos hönsen, stressar djuren, försämrar äggproduktionen och kan vid massförekomst ge upphov till betydande dödlighet genom blodbrist hos hönsen. Kvalster utgör vid massförekomst sålunda ett uppenbart djurskyddsproblem. Kvalsterämnen som verkar som allergener i luftföroreningar i hönsstallar samt direktangrepp av kvalster utgör ett betydande problem för den personal som arbetar med tillsyn och kontroll i fjäderfäanläggningar. Här föreligger således även ett stort arbetarskyddsproblem. Genom MRL-förordningen har möjligheterna att bekämpa kvalster med Neguvon, eller annat liknande medel, upphört 1999. Medlet var fram veterinärinregistrerat för denna indikation. Från har licens sökts för alternativt läkemedel vilket emellertid avslagits. Den situation som därmed uppkommit är synnerligen allvarlig från djurskydds- och arbetsmiljösynpunkt. En av oss inlämnad likartad motion avslogs med hänvisning till upgifter från att studier och försök skulle pågå för att ersätta Neguvon med annat läkemedel. Problemet: Ersättning av vissa läkemedel skulle också enligt verket ha uppmärksammats av . I praktiken kan vi dock konstatera att ingenting hänt som leder framåt. Det behövs uppenbarligen påtryckningar och initiativ för att dessa allvarliga djurskyddsproblem skall komma till en lösning. Regeringen bör låta snabbutreda frågan om hur det stoppade bekämpningsmedlet Neguvon skall ersättas med EU-godkända medel för adekvat bekämpning. Medel bör också avsättas över forskningsbudget till forskning på detta viktiga område. () ()
mot · GP02MJ250 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ250av och ()Pälsdjursuppfödning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om pälsdjursuppfödning. Motivering Uppfödning av pälsdjur har stor betydelse för det lokala näringslivet på landsbygden. Det är därför av stor vikt att denna näringsverksamhet ges goda förutsättningar i form av stabila näringsvillkor och tydligt formulerade etiska regler. har dessa näringsidkare utsatts för övergrepp från olika aktivister, vilket hotar pälsdjursuppfödarnas existens. Att som dessa lagliga näringsidkare leva under ständigt hot från dessa grupper hör inte hemma i en rättsstat. Staten måste därför nu visa att pälsdjursuppfödarna följer uppsatta regler för denna typ av verksamhet. Det krävs att stabila näringsvillkor och tydliga etiska principer för pälsdjursuppfödning utformas. Naturligtvis skall pälsdjuren liksom andra djur behandlas på ett djurhållningsmässigt etiskt riktigt sätt. Seriösa pälsdjursuppfödare efterfrågar stabila regelverk och fungerande kontrollsystem. Detta för att förhindra att så kallade opinionsbildare i form av djurrättsaktivister felaktigt kan anklaga pälsdjursuppfödarna för att inte följa etiska regler. Tydliga regler och regelbundna kontroller medför automatiskt att de uppfödare som inte följer dessa snart är borta från marknaden. Dagens situation skapar osäkerhet hos företagare som bedriver pälsdjursuppfödning, varför en positiv markering från statens sida vore väl befogad om inte rent av nödvändig för fortsatt verksamhet. () ()
mot · GP02MJ251 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ251av m.fl. (v)Ersättning till fiskare som får upp krigsmateriel Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram ett förslag till lag som ger de svenska fiskarna ersättning för utgifter i samband med att krigsmateriel fångas i redskapen. Ersättning till fiskare Hav, sjöar och andra vattendrag har tidigare använts som en plats där man dumpat överbliven krigsmateriel. Det rör sig både om kemiska stridsmedel och annan överbliven materiel efter krigen. beräknar att det i finns ca , i . I de svenska sjöarna och vattendragen dumpades ca använd ammunition. Utöver dessa kända dumpningar finns också de som aldrig kommit till vår kännedom och alla de minor och den ammunition som lades ut under själva kriget. Det mest naturliga vore, enligt principen om att förorenaren betalar, att de som dumpat också skall bärga det man dumpat. låter detta sig inte så lätt göras. Dels kan det vara svårt att finna det skyldiga landet, dels är de flesta eniga om att det är mer riskfyllt att ta upp materielen än att låta den ligga kvar. Det får till följd att de som kan drabbas av problemet främst är fiskerinäringen. Danska fiskare har varit mer drabbade än de svenska. Detta har fått till följd att har en lag som garanterar de danska fiskarna ersättning för det ekonomiska avbräck som infångad krigsmateriel ger. I har vi inte lika generösa regler, även om staten till viss del ger ersättning till de drabbade. När Statskontoret utredde frågan på uppdrag av föreslog kontoret att staten genom en fond skulle garantera det som fiskarna inte kunde få genom sina normala försäkringar. Det skulle finnas en statlig försäkring som tog över där de andra slutade. Detta vore ett steg mot att få ett system som liknade det danska. Eftersom det inte rör sig om så stora summor för staten, men väl för den enskilde fiskaren, anser vi att svenska staten också måste garantera att fiskarna hålls skadeslösa när de ofrivilligt drabbas av dumpad krigsmateriel. Detta bör ge regeringen tillkänna. () () () () () () ()
mot · GP02MJ252 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ252av () Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör befrias. Motivering I med dess 14 universitet och högskolor växer f.n. en spännande utveckling fram på bioteknikens område. Medicon Valley, och enskilda forskningsinstitut förstärker bilden. En allvarlig hämsko i sammanhanget är att fortfarande tvingas leva under tvångströja, trots att samverkan naturligtvis skulle ske bättre med näraliggande institutioner som Landbohöjskolen, Kemicentrum och Miljöcentrum, än med det avlägsna . Det är hög tid att får ställning som självständigt , och därmed som en nyckelpunkt för bioteknikutvecklingen i .
mot · GP02MJ253 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ253av ()Akademisk hästutbildning på Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning av hästutbildningen på . Motivering Travutbildningen är koncentrerad till Vången. Detta trots att avel och tävlingar i huvudsak äger rum i . Hästsport, trav och galopp sysselsätter drygt 17.000 svenskar, och har tidigare också inneburit ett betydande nettoinflöde av kapital till landet. För att stärka sportens ställning fordras nu en betydande satsning på utbildningen, och det finns starka skäl att tillskapa en kvalificerad akademisk utbildning inom hela hästsportområdet vid , gärna med nära koppling till . En utredning med detta syfte bör inledas.
mot · GP02MJ254 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ254av ()Flamskyddsmedel Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om förbud mot nuvarande flamskyddsmedel. Motivering De höga halterna av flamskyddsmedel i modersmjölken har blivit ett av de allvarligare hälsoproblemen i vårt land. Denna risk för det uppväxande släktet är oacceptabel. Det är hög tid att förbjuda användandet av nuvarande flamskyddsmedel.
mot · GP02MJ257 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ257av ()Stödutfodringsfond för rennäringen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda frågan om inrättande av en stödutfodringsfond för rennäringen. Motivering Skogsbrukets inverkan på rennäringen har betydelse. Det bete som samebyarna behöver för sina renar under vinter och vårvinter kan i vissa fall påverkas av skogsbruket som bedrivs i renbetesområden. Tallhedar i låglänt terräng är särskilt betydelsefull för senvinterbetet, eftersom dessa tallhedar normalt inte har så djupt snötäcke. Detta faktum innebär också att denna mark är mycket attraktiv för skogsavverkningsföretagen. När skogsbolagen avverkar skog i renbetesland kan rennäringen i vissa fall drabbas av kostnader för stödutfodring av renar. bekostas stödutfodringen av den enskilde samen eller berörd sameby. Enligt min mening bör staten utreda möjligheten och komma med förslag på hur en stödutfodringsfond kan utformas till stöd för rennäringen när skogsbrukets intressen påverkar renbetet negativt. Fonden ska kunna användas när naturbete ej kan ske på grund av förhållanden som direkt eller indirekt orsakas av skogsbruket.
mot · GP02MJ259 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ259av och ()Bilskrotningspremien Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att höja skrotningspremien på bilar. Motivering I lämnas många skrotbilar på olika platser runt om i naturen. Detta trots att bilskrotningspremien har höjts. Detta innebär att kommunerna måste åka runt och samla upp skrotbilarna, vilket blir en betungande utgiftspost i kommunernas budget. har stora problem med skrotbilar som står och skräpar runt om i kommunen. Man har därför beslutat att forsla bort de ca 1500 bilar som folk har lämnat vind för våg. Något måste göras åt detta växande problem i ! Dessutom är det av största vikt att staten är behjälplig till att vi får miljövänligare bilar som kör omkring på våra vägar. vet vi att växthuseffekten ökar oroväckande snabbt och påverkar vårt klimat på ett negativt sätt. Genom att erbjuda avsevärt högre skrotningspremie på våra gamla bilar ökar motivationen att dels lämna in sin bil till skrotning i stället för att lämna den ute i naturen, dels att man inte kör omkring med sin gamla uttjänta bil allt för . är ett lysande exempel på att det fungerar med hög skrotningspremie. Irländska staten hade en drive där de erbjöd bilägarna en hög skrotningspremie, ca . Detta ledde till att de flesta irländare bytte ut sina gamla bilar till miljövänligare. ser man knappt någon bil som äldre än 90-års modell i (på deras nummerskyltar kan man läsa vilken årsmodell det är). måste se över möjligheterna till att öka skrotningspremien till en nivå som innebär att medborgarna i vårt land lämnar sina gamla bilar till en bilskrot i stället för att lämna dem att skräpa ner samt förorena vår känsliga och vackra natur. () ()
mot · GP02MJ261 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ261av ()Lagstiftning om kamphundar Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om lagstiftning mot kamphundar. Motivering Många barn och vuxna har blivit allvarligt skadade av kamphundar i . Trots detta finns det ingen lagstifting mot kamphundar. Låt mig få ta några exempel på hur man arbetar med frågan i några av länder. I och krävs licens för att inneha vissa hundraser. I finns lagstiftning som kräver att alla pitbullhundar måste steriliseras och dessutom registreras av kommunen. finns en lag i mot farliga hundar, Dangerous Dogs Act, vars syfte är att snabbt få ett stopp på de händelser med svåra personskador som orsakats av s.k. kamphundar, främst pitbullterriern. Stränga och kategoriska straffbestämmelser infördes för brott mot lagen. Bl.a. fick domstol rätt att villkorslöst besluta om avlivande av hund. I förbereds ett förbud mot fem raser. Där aggressivitetstestas redan vissa raser, till exempel rottweiler. I förbereds nu ett lagförslag som ska stoppa import av pitbullterrier, amerikansk staffordshireterrier och staffordshire bullterrier som är de raser som ofta fostras till kamphundar i . Vissa delstater är dessutom på väg att införa förbud mot uppfödning av bull- och staffordshireterrier. Det finns även vissa tankar om att förbjuda vissa personer att inneha kamphundar. Den som vill ha en kamphund i måste ha ett hundkörkort, har politikerna enats om. Körkortet kan den få som klarar ett anlagstest. Den som utan test och intyg har kamphund och de som föder upp eller handlar med kamphundar riskerar fängelse . Det blev resultatet sedan förbundsdagen och delstaterna efter flera svåra olyckor enats om hur man ska stoppa kamphundarna. I bets en sjuårig pojke ihjäl av två hundar . Då infördes genast regeln att kamphundar måste ha koppel och munkorg. I finns det uppskattningsvis mellan 2 000 och 3 000 kamphundar. Många av kamphundarna ägs av människor som är kriminellt belastade. Närmare 500 kriminella i , och har beväpnat sig med kamphundar. Sammanlagt misstänks de för eller är dömda för över ett antal hundra brott med hund inblandad.
mot · GP02MJ263 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ263av de ()Djurexport Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om export av levande kalvar och lamm för slakt i annat land. Motivet till mitt förslag Svenska bönder exporterar en inte obetydlig mängd levande kalvar för uppfödning och slakt i andra länder, till exempel . Verksamheten är hårt kritiserad från allmänheten, då den innebär att kalvarna utsätts för stort lidande och en behandling som inte är accepterad i vårt land. Det är till exempel oacceptabelt att exportreglerna tillåter transport av kalvar vid för låg ålder i förhållande till vad som ur etologisk synvinkel kan anses godtagbart. Näringen har vidtagit åtgärder för att försöka stoppa exporten, men eftersom den ändå fortgår krävs ytterligare åtgärder. väntas svenska lantbrukare dessutom påbörja export av levande lamm för slakt i . Orsaken till detta är att tyska uppfödare betalar mer per lamm än vad som betalas i . Dessa planer har starkt upprört allmänheten, men även företrädare för näringens organisationer är mycket kritiska till dem. Enligt min mening måste regeringen intensifiera sitt arbete med att stoppa exporten av levande kalvar och lamm för uppfödning och slakt i annat land, bland annat genom att se över reglerna. Det är i grunden inte rimligt att levande djur skall fraktas som varor till de delar av EU:s inre marknad som betalar mest för dem. Regeringen bör därför se över de administrativa kostnaderna vid utfärdande av exportpass för att se om adekvat kostnadsersättning tas ut eller om kostnaden för passen kan höjas. Regeringen bör också tillsammans med näringen initiera informationsinsatser i samhället om de djuretiska konsekvenserna vid export av levande kalvar och lamm för uppfödning och slakt i annat land. Regeringen måste parallellt med detta arbeta intensivt för att påverka EU-reglerna så att det blir omöjligt att exportera levande djur för slakt i annat land.