mot · GP02Sk491 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk491av m.fl. (m)Företagsskatterna 1 Sammanfattning Tillväxt och välståndsökning i ett land skapas genom ett dynamiskt näringsliv. Investeringar i såväl real- som humankapital är grunden för all ekonomisk tillväxt genom att produktiviteten höjs. Sparandet bland hushållen är nödvändigt för att skapa de finansiella resurserna för investeringarna. Staten kan medverka till ett positivt företagsklimat genom bland annat ett skattesystem som stimulerar företag att utvecklas. I denna motion föreslås en rad åtgärder inom beskattningsområdet som syftar till att ge svenskt näringsliv bättre förutsättningar. Det handlar om skapande av riskkapital genom sänkta kapitalinkomstskatter avskaffande av förmögenhetsskatt och dubbelbeskattningen av aktieutdelningar. Slopande av statlig skatt på inkomst av tjänst, förändrade regler för beskattning av optioner och royaltyinkomster är andra förslag. Vidare föreslår vi slopad förmånsrätt för skatter vid företagskonkurser, slopade skatter på energi, avskaffande av reklamskatten samt ändrade regler för beskattningen av fåmansbolag. Vidare föreslås förändringar när det gäller mervärdesskatten och beskattningsregler för hotell- och restaurangföretag. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 48 2 Innehållsförteckning 49 3 Förslag till riksdagsbeslut 50 4 Inledning 52 5 Inkomstskatten 53 6 Nya växande företag företagsflytt 53 7 Brist på riskkapital 54 8 Våra förslag 54 8.1 Förmögenhetsskatten 54 8.2 Kapitalinkomstskatterna 54 8.3 Arvs- och gåvoskatten 55 8.4 Humankapital 55 8.5 Royalty från patent 56 8.6 Förmånsrätt för skatter vid företagskonkurser 56 8.7 Energiskatter 57 8.8 Reklamskatten 57 8.9 Uppskjuten beskattning för nystartade företag 57 9 Fåmansbolagen är fortfarande diskriminerade 58 9.1 Aktieutdelning och realisationsvinst i fåmansföretag. 58 9.2 Realisationsvinster i fåmansbolag 59 9.3 Inkomstfördelning i ett fåmansbolag. 60 10 Mervärdesskatten och den inre marknaden 60 11 Övriga förslag 62 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa den statliga skatten för inkomst av tjänst. tillkännager för regeringen sin mening vad i motionen anförs om kapitalinkomstskatterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopande av förmögenhetsskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arvs- och gåvoskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattningen av optioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopande av värnskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattningen av royaltyinkomster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopad förmånsrätt för skatter vid konkurser.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatter på energi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av reklamskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppskjuten beskattning för nystartade företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade regler för beskattningen av utdelning från fåmansbolag. beslutar att försäljning av fåmansbolag där likvid erhållits i aktier med villkor om att aktierna inte får säljas förrän fr.o.m. fullt ut beskattas i inkomstslaget kapital.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av särreglerna för beskattning av realisationsvinst i fåmansbolag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattning av till företagsledare närstående anställda i fåmansbolag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattningen av optioner ägda av anställda i ett fåmansbolag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mervärdesskatt för digitala tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av sjätte momsdirektivet vad gäller vissa tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mervärdesskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklade regler för mindre företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdragsrätt för arbetslokal i bostaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade möjligheter för avdrag för representationskostnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av energiskatterna för hotell- och restaurangbranschen. 1 Yrkande 8 hänvisat till LU. 2 Yrkande 13 hänvisat till FiU. 4 Inledning I talar alla politiker om småföretagens stora betydelse, men mycket få vet något om företagarnas vardag. Att starta, driva och utveckla ett företag ställer stora och särpräglade krav. I dagens är företagandet ett för många främmande sätt att försörja sig på. Att vara anställd och erhålla lön är den helt dominerande formen för att tjäna till sitt uppehälle, men så har det inte alltid varit. Fram till , när industrialismen och det moderna samhället skapades, dominerade jordbruket som näringsgren, och av alla medborgare var sysselsatta inom jordbruket. De flesta var inte självägande bönder och därmed inte egna företagare. Ändå var företagande i någon form den förhärskande för framgång och möjligheten att skapa drägliga levnadsvillkor. Det tog sig många uttryck. I snart sagt varje by utvecklades nya företag, allt från diversehandlare till mindre industriföretag. De senare skapades ofta av praktiskt begåvade personer som kopierade importerade nyttoprodukter för jordbrukets utveckling och som därmed kunde tillfredsställa en regional marknad med produktivitetsförbättrande maskiner. Drivkraften att starta det egna företaget var en kombination av viljan att pröva den egna förmågan att uppfinna, utveckla och tillverka nya produkter och strävan efter att skapa sig en bättre ekonomisk och social ställning. Det var lätt att starta företag. Vi hade mest liberala näringslagstiftning. Etableringsfrihet, frihandel, konkurrens och ett lågt skattetryck var de viktigaste orsakerna till att människors kreativitet kunde få fritt spelrum. Det var på denna grund som förändrades från ett av absolut fattigaste länder till ett av de tre rikaste i världen. Men sedan har utvecklingen vänt. Socialdemokraterna har infört allt fler regleringar och höjt skattenivån så kraftigt att utvecklingskraften i avtagit. ligger på tjugoandra plats i den lista över BNP per capita som presenterade . Världsekonomin präglas av stora omvandlingar. Tullar och andra handelshinder har inte helt försvunnit men kraftigt minskat i betydelse. Ny teknik har introducerats på många områden. har några av världens största företag skapats från ingenting. Om industrisamhället krävde stordrift och stora lösningar kännetecknas dagens näringsliv och samhällsliv av flexibilitet, närhet och betydligt mindre fasta organisationer. Detta ställer givetvis också andra krav på politiken. Utbildningsnivån stiger snabbt på de flesta håll i världen, och det är lätt att komma på efterkälken om humankapitalet missköts. Men en satsning på utbildning räcker inte för att få till stånd en tillväxt. För att kunna behålla kompetensen i landet får skattenivåerna inte avvika för mycket gentemot omvärlden. 5 Inkomstskatten skall vi ha en individbeskattning som är internationellt konkurrenskraftig. Det har vi inte . Lagen om sänkt inkomstskatt för utländska experter visar hur snett vi hamnat. Det borde vara minst lika viktigt att behålla svenska experter i landet som att importera utländsk kompetens. bör därför den statliga inkomstskatten helt slopas så att vi närmar oss en inkomstskattenivå som är internationellt konkurrenskraftig. Men inte ens detta räcker för att vi skall kunna återerövra positionen som ett av de rikare länderna i världen och därmed möjligheterna att höja levnadsstandarden för hela befolkningen. Förutsättningarna för företagarna måste också kraftigt förbättras. 6 Nya växande företag företagsflytt Ett bra företagsklimat och nya, växande företag är en ytterligare grundförutsättning för tillväxt. Det är därför oroande att det inte bara är välutbildade specialister som flyttar utan även företag. Det rör sig om både små och stora företag. Hela eller delar av verksamheter som t.ex. huvudkontor och forskningsavdelningar flyttar utanför gränser. finns inte mycket som tyder på att flyttlassen från kommer att bli färre. arbetade majoriteten av de anställda i svenska börsföretag i . En fjärdedel av svenska multinationella företags forsknings- och utvecklingsarbete sker i utlandet och siffran stiger snabbt. Var fjärde storföretag räknar med en utlandsflytt av forskning och teknisk utveckling, var fjärde storföretag kommer troligen att flytta delar av eller all produktion utomlands och var sjätte storföretag räknar med att flytta koncernledning, staber eller juridisk hemvist till utlandet . Var sjätte företag anger det svenska företagsklimatet som flyttskäl, och var tionde företag uppger brist på kvalificerad personal som skäl till en framtida flytt av forskning och teknisk utveckling. () har visat på konsekvenserna för bl.a. underleverantörer när storföretagens huvudkontor flyttar ur landet. Arbetstillfällen inom kunskapsintensiva yrken som jurister, ekonomer, tekniker minskar och kan sätta i gång en ny flyttningsvåg. Denna utveckling liknar mycket den omvandling som redan skett inom landet med en stark tillväxt i några få områden och en avfolkning i övriga landet. Till en början syns inte så stora regionala problem, men när det inte längre går att erbjuda tillräckligt många och spännande arbetsuppgifter flyttar den yngre generationen. En sådan utveckling för skulle vara förödande för medborgarna. Den ekonomiska historien visar på många nationer som på grund av strukturella skäl sjunkit från högt välstånd till fattigdom. Vill vi undvika en fortsatt sådan utveckling i måste vi slå vakt om företagarna. Det räcker inte med allmänna uttalanden. Det krävs mer handling och mindre prat. 7 Brist på riskkapital Många företagare och främst nya småföretagare framhåller att bristen på riskkapital är ett hinder för expansion. Staten har genom olika insatser, t.ex. och , försökt förbättra situationen på riskkapitalmarknaden. Ett antal privata riskkapitalföretag har också bildats. Det har dock visat sig mycket svårt att den vägen skapa ett genuint riskkapital, vilket definitionsmässigt är detsamma som eget kapital. Det bästa sättet att skapa en stark marknad för riskkapital är att stimulera stora befolkningsgruppers strävanden att spara i aktier. Den höga beskattningen av riskkapital i är direkt kontraproduktiv och leder till kapitalflykt till andra länder. Dessutom gynnas utländska intressenters möjligheter att köpa upp svenska företag, vilket i sin tur leder till företagsflyttar. Våra regler på arbetsmarknaden och ett högt skattetryck lockar inte utländska investerare att starta företag i . Slutresultatet på medellång sikt kan bli färre företagare och fler utlandsägda företag. Detta är mycket nedslående för den svenska befolkningens möjligheter att uppnå en med den närmaste omvärlden likvärdig levnadsstandard. 8 Våra förslag 8.1 Förmögenhetsskatten är en extraskatt på kapital och motverkar den nödvändiga kapitalbildningen. Ett mångfacetterat näringsliv i ett viktigt omstruktureringsskede behöver riskkapital, och det är ur många synvinklar mycket angeläget att kapitalbildningen kan ske i större delen av befolkningen. Det är egentligen den enda relevanta definitionen av ekonomisk demokrati. Som det är belastas skilda tillgångar olika hårt, vilket leder till snedvridande effekter som ytterligare försämrar ekonomins funktionssätt. Förmögenhetsskatten är dessutom mycket godtycklig. Ägare av småhus kan tvingas lämna sina hem på grund av kombinationen hög fastighetsskatt och förmögenhetsskatt. betalade drygt 600 000 personer förmögenhetsskatt. Förmögenhetsskatten skall därför avvecklas i i likhet med vad som gjorts i , , och flertalet övriga länder inom . 8.2 Kapitalinkomstskatterna av kapitalinkomster i försvårar kapitalbildningen och är därmed också en hämsko på nyföretagandet. Kapitalinkomstskatterna är alltför höga jämfört med nivån i andra länder. Lågt räknat har lämnat landet utan att svenska skattemyndigheter har någon insyn. Huvudorsaken till detta stora utflöde är givetvis de höga skatterna på kapital. De bör därför successivt sänkas till genomsnittlig EU-nivå, vilket skulle medföra en vitalisering av svenskt näringsliv. Dessutom skulle med stor säkerhet en stor del av det flyktade kapitalet komma åter. Beskattningen av ett bolags vinstutdelningar innebär att riskkapital beskattas i det närmaste dubbelt så högt som riskfria placeringar. I företaget beskattas vinsten och sedan beskattas utdelningen hos ägarna . I stället för att dela ut en större del av avkastningen i bolaget och därmed betala hög skatt plöjs vinstmedel ner i bolagets verksamhet. Detta skapar inlåsningseffekter som försvårar en nödvändig omstrukturering av näringslivet. Svenska aktieägare missgynnas i förhållande till utländska ägare, vilka i de flesta fall inte drabbas av någon beskattning av utdelningarna. Detta medför också att det utländska ägandet i svenska företag ökar, vilket i sin tur medför att benägenheten att flytta företagen eller delar av verksamheten ökar. Det allvarligaste resultatet är emellertid att den svenska riskkapitalmarknaden blir mindre än vad den annars skulle behövt vara. För att åstadkomma en anpassning till nya förutsättningar krävs att riskkapitalet kan flyttas till de växande företagen i stället för att låsas inne i företag med låg tillväxt. Dubbelbeskattningen av aktieutdelningar skall därför avvecklas. 8.3 Arvs- och gåvoskatten och gåvoskatten försvårar generationsskiften i familjeföretag. I har vi mycket låga skattefria belopp för arvsskatt jämfört med flertalet länder inom och EU. Skattesatserna i är dessutom höga i jämförelse med snittet inom såväl EU som . I kombination med övriga kapitalinkomstskatter är arvs- och gåvobeskattningen en viktig orsak till kapitalflykten från . Det kapital som skall fördelas efter ett dödsfall har beskattats både två och tidigare. Det har varit inkomstskatt, avkastningsskatt, förmögenhetsskatt, fastighetsskatt och realisationsvinstskatt. Det är därför en berättigad fråga varför staten skall ha så mycket som en tredjedel av vad som återstår vid arvskiftet. När det gäller familjeföretag kan arvskiftet innebära att ingen av arvingarna kan driva företaget vidare utan att det måste säljas. För den förutseende medborgaren finns det olika mer eller mindre komplicerade sätt att planera arvskiftet så att skatten minimeras. Men ett skattesystem som ger de i skattelagarna bevandrade en sådan fördel i förhållande till vad vanliga medborgare kan uppnå är inte acceptabelt. Arvs- och gåvobeskattningen bör därför avskaffas. 8.4 Humankapital Det är en truism att säga att den mänskliga hjärnans förmåga är en av de främsta orsakerna till den exceptionella välståndsökningen . Stora uppfinningar och upptäckter har gjorts som sedan kunnat omsättas inom olika sektorer av samhället. En del tycks tro att människorna har blivit mer begåvade . Så är det inte. Däremot har utvecklingsklimatet blivit öppnare, fler människor har tränats i att använda en större del av hjärnkapaciteten, nyheter om nya upptäckter har spritts mångdubbelt snabbare . Innovativt tänkande har därmed stimulerats. Humankapitalet, d.v.s. den inneboende kraften hos enskilda människor, har blivit alltmer uppmärksammat som den främsta drivkraften för den ekonomiska utvecklingen. Begreppet humankapital används för att visa att detta bör likställas med realkapitalet. Att kunna engagera och motivera personer med såväl kompetens som vilja och lust att vara med och förverkliga nya idéer är en grundförutsättning för att lyckas. Problemet är att de små nya företagen, som oftast endast är embryon till framgångsrika bolag, inte har resurser att konkurrera med höga löner. Ett sätt för många nya företag att försäkra sig om kompetenta medarbetare är att skapa optionsprogram. Det innebär att medarbetarna visserligen inte får särskilt mycket betalt i lön under ett uppbyggnadsskede, men i gengäld får de en utfästelse att senare förvärva aktier i företaget. Man kan säga att medarbetarna riskerar sitt humankapital på liknande sätt som andra satsar penningkapital. Blir företaget ett misslyckande förlorar man allt, blir det en framgång kan avkastningen bli stor. I , som är huvudaktör inom tillväxtbranscherna, är attraktiva optionsprogram en mycket viktig konkurrensparameter vid rekrytering av personal. Beskattningen är i flertalet delstater dessutom förmånlig. I har vi fått en viss förbättring av beskattningen av personaloptioner, men det är nödvändigt att utreda vilka ytterligare åtgärder inom skatteområdet som erfordras för att svenska optionsprogram skall bli konkurrenskraftiga. Detta skulle sannolikt medverka till att utflyttningen av kompetenta unga personer minskade. I bästa fall skulle det också kunna utgöra en möjlighet att rekrytera kompetens från utlandet. Att ett slopande av värnskatten, höjning av brytpunkten i den statliga inkomstskalan och en eliminering av den statliga inkomstskatten ytterligare skulle stimulera till att skulle behålla fler av de mest kompetenta unga personerna är ställt utom alla tvivel. 8.5 Royalty från patent Inkomster från royalty på patent skall kunna beskattas som inkomst av kapital. Här framstår tydligt likheterna mellan humankapitalet och realkapitalet. Att såsom beskatta royaltyinkomsterna som inkomst av tjänst driver uppfinningsrika innovatörer i landsflykt i stället för att slå vakt om deras kompetens för att utveckla nya idéer i . 8.6 Förmånsrätt för skatter vid företagskonkurser Den förmånsrätt som skattefordringar har vid företagskonkurser bör inte tillerkännas staten. Skatteförmånsrätten är en väsentlig omständighet när företag skall räddas genom en rekonstruktion. Ett mer jämbördigt regelsystem för samtliga fordringsägare, inklusive staten, skulle vara till fördel för alla parter. Om staten tvingades att bevaka sina fordringar på samma villkor som andra fordringsägare, skulle dessutom oseriösa företagare kunna upptäckas snabbare än . 8.7 Energiskatter Energiskatterna slår inte bara mot jord- och skogsbruk. har en internationellt sett stor energikrävande industrisektor som har drabbats hårt av de särskilda produktionsskatterna på el. Enligt vår uppfattning bör inga fiskala energiskatter överhuvudtaget tas ut i produktionsledet. 8.8 Reklamskatten på annonser och reklam infördes för att finansiera ökningen av presstödet och för att få en enhetlig beskattning av annonser och reklam. Svårigheter i tillämpningen och kontrollen av skatten på annonser och reklam har lett till att den del av skatten som avser reklamtrycksaker har avskaffats fr.o.m . Skattesatsen för annonser i allmän nyhetstidning är av beskattningsvärdet och i övriga fall . Det faktum att skatten tas ut i procent av beskattningsvärdet gör att den till sin konstruktion är att jämföra med mervärdesskatt. Detta innebär att den inte torde vara förenlig med EG-rätten. Skatten är inte heller konkurrensneutral, och de svårigheter i tillämpningen och kontrollen som var skälet till att reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffats gäller precis i lika stor utsträckning för de delar av reklamskatten som finns kvar. Avskaffa reklamskatten är budskapet i regeringens egen utredning SOU 1997:53. Vi delar denna uppfattning och anser att det är hög tid att avskaffa reklamskatten. 8.9 Uppskjuten beskattning för nystartade företag efter nystart av ett företag är ofta mycket kritiska för företagets fortlevnad. En ökad rätt för nystartade mindre företag att sätta av mer till periodiseringsfonder kan vara ett sätt att öka möjligheterna för företaget att klara sig. En sådan åtgärd eller någon annan form av skatteuppskov för att stödja nystartare behöver övervägas i en utredning i syfte att förbättra företagens möjligheter till kapitalbildning. 9 Fåmansbolagen är fortfarande diskriminerade Småföretag är viktiga delar av svenskt näringsliv. De står för en växande del av sysselsättning och är en nödvändig del av näringslivets förnyelse. Flera småföretag ägs och drivs av en person eller familj. För många är företaget både ett levebröd och en livsstil. Under slopades flertalet av de stoppregler som skapats enbart för fåmansföretagen och som till sin natur var diskriminerande. Vi moderater kan med tillfredsställelse konstatera att våra motioner äntligen hörsammats. I dessa motioner har vi påvisat att flertalet stoppregler var direkt onödiga och kunde slopas. Det var en insikt som också delades av och regeringen. Det finns dock kvar områden, där fåmansbolagens delägare diskrimineras. 9.1 Aktieutdelning och realisationsvinst i fåmansföretag på aktier i ett fåmansföretag beskattas för aktiva delägare och närstående i inkomstslaget tjänst till den del utdelningen överstiger vad som anses utgöra normal utdelning. års taxering är en begränsad skattefrihet för utdelning och reavinster på aktier i onoterade företag införd. Dessa regler är komplicerade. Förenklat uttryckt skall man först lägga samman anskaffningskostnaden för aktierna plus ovillkorade kapitaltillskott plus av lönesumman minskad med dels löneförmåner för aktiv delägare, dels tio basbelopp. Till detta belopp skall man lägga sparad skattefri utdelning av det s.k. lättnadsutrymmet multiplicerat av statslåneräntan året före beskattningsåret. Kvarstående sparad utdelning från föregående år läggs till, räknas upp med statslåneräntan plus , och från detta dras så lättnadsutrymmet. Utdelningen sönderfaller i tre delar: En skattefri utdelning (lättnadsutrymmet), en kapitalbeskattad utdelning (skatt) och återstoden beskattas som inkomst av tjänst (alternativt skatt). Den egna företagaren har tagit en mycket högre risk än en passiv kapitalplacerare. Vackra ord om småföretagarnas betydelse kan inte dölja verkligheten. Fåmansbolagen motarbetas genom att fåmansföretagaren får högre skatt än andra företagare. Detta minskar hans kalkylerade vinstmöjlighet, och risken höjs i motsvarande mån. Det är därför inte konstigt att har så få familjeägda små och mellanstora företag. Det är inte heller underligt att de mindre företagen inte växer i . Förklaringen till att så få nya småbolag etableras i kan till stor del hänföras till krångliga bestämmelser inom skattelagstiftningen. Det är heller inte förvånande att många av de nystartade företagen väljer att flytta utomlands. Huvudregeln vid beskattning av utdelning till aktiv ägare i ett fåmansbolag bör vara att all utdelning från bolaget anses som kapitalinkomst om ägaren tagit ut en lön som motsvarar den som en anställd person på motsvarande nivå har. 9.2 Realisationsvinster i fåmansbolag finns särskilda regler, när det gäller beskattningen av realisationsvinster. För realisationsvinster som överstiger s.k. normal utdelning skall en viss del () av reavinsten beskattas som tjänst och resten som kapital. Om någon delägare säljer några aktier blir beräkningarna ännu mer komplicerade, för då skall hälften av vinsten beskattas som tjänst, dock högst 100 basbelopp inklusive de reavinster på aktier i bolaget som har beskattats som inkomst hos envar av delägarna och deras närstående. Detta är enligt vår mening krångligt i överkant. Även utan detta komplicerade beräkningssätt är lagen diskriminerande. En fåmansföretagare får betala i reavinstskatt när denne säljer av sina aktier, medan den för andra är . Den svenska reavinstskatten på är internationellt sett hög. Att ha skattelagar som minskar avkastningen efter skatt ytterligare för de personer som satsar eget kapital och gör en egen arbetsinsats är direkt utmanande.