ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02L285 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L285av ()Rätten att förrätta vigsel inom andra trossamfund än Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av lagen (1993:305) om rätt att förrätta vigsel inom andra trossamfund än samt ändring av (1987:230), så att de trossamfund som berörs ges rätt att förrätta registrering av partnerskap. Motivering Enligt nuvarande lagstiftning ger staten trossamfund möjlighet att erhålla kollektiv rätt att förrätta vigslar. Efter godkännande av Kammarkollegiet kan samfundet självt fördela uppdraget bland sina befattningshavare, som alltså får rätt att förrätta vigslar genom att tillhöra samfundet. Förfarandet för den som vill förrätta partnerskap är inte lika smidigt. Den person som vill ha ett sådant uppdrag måste i stället ansöka enskilt om möjligheten hos , alltså ett betydligt krångligare förfarande. Att staten på detta sätt försvårar, i stället för att underlätta, för de trossamfund som vill förrätta partnerskap är en omotiverad ordning. Staten bör i stället betrakta uppdragen att förrätta vigslar och att förrätta partnerskap som likvärdiga, och lagstiftningen bör därför ändras.
mot · GP02L288 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L288av ()Äktenskap mellan kusiner till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kusinäktenskap. Motivering I nuvarande äktenskapsbalk finns inga hinder för kusingifte. Detta är inte heller önskvärt trots en förmodad ökad risk för missbildade barn. Kusinäktenskap har en historisk bakgrund och förekommer i flera länder inklusive dagens , men ändå är kunskapen här liten. De bristfälliga kunskaperna gäller inte minst de strukturer som ligger bakom förekomsten av kusinäktenskap. Olika kulturer kan kategorisera familjeband olika. Några exempel: många skiljer på parallellkusiner och korskusiner. I en kultur kan en patrilinjär parallellkusin vara för nära släkt, medan en annan kultur föreskriver att sonen bör gifta sig med pappans . När kusinäktenskap arrangeras med både kvinnans och mannens samtycke är det främst en familjangelägenhet. Men när kusinäktenskap blir ett tvång vidgas det till en samhällsfråga. Det är därför angeläget att frågan om kusinäktenskap tas upp i den dialog som förs om unga flickors egna val, tvångsäktenskap, hedersmord, mansrollen och jämställdhet.
mot · GP02L290 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L290av m.fl. (v)Undantag av skadestånd vid bodelning 1 Förslag till riksdagsbeslut beslutar om ändring i 10 kap. angående undantag vid bodelning av skadestånd till brottsoffer. 2 Motivering Vid en bodelning räknas alla tillgångar liksom alla skulder med i boet. Principen bygger på att båda parter skall kunna gå ekonomiskt likvärdiga ut ur ett förhållande som byggts upp av gemensam ekonomi. Först undantas medel ur boet för att täcka skulderna och sedan delas boets tillgångar lika. En ordning som fungerar väl i de flesta fall. har dock minst ett fall uppmärksammats där konsekvenserna av denna princip ter sig rättsvidriga. Det handlar i det enskilda fallet om en man som dömts att betala skadestånd till sin styvdotter efter långvariga sexuella övergrepp och där skulden/skadeståndet sedan räknas in i bodelningen vid en skilsmässa från flickans mor. Då skadeståndet faktiskt döms ut individuellt är det enligt uppfattning en orimlig konsekvens av annan lagstiftning att skadeståndet skall bäras av andra än den dömde. Detta kan inte heller vara intentionen bakom lagstiftningen. Vi menar att det krävs en ändring i 10 kap. , så att skulder som uppkommit när personer dömts att utbetala skadestånd till brottsoffer undantas vid bodelning. () () () () () ()
mot · GP02L291 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L291av m.fl. (v)Överklaganderätt vid skilsmässa Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning om borttagande av överklaganderätt vid äktenskapsskillnad enligt vad som i motionen anförs. Motivering I , som är en del av civilrätten, förväntas makarna själva ta ansvar för sitt liv både under och efter äktenskapet. Makarna anses vara två starka individer som kan förhandla om sina förhållanden till vars och ens nytta. Med andra ord tas ingen hänsyn till maktstrukturen mellan könen. Utifrån ett feministiskt perspektiv ifrågasätter vi denna utgångspunkt. I fråga om äktenskapsskillnad utgår dagens lagstiftning från att äktenskapet går att avtala bort och att alla frågor därmed är lösta. Att det finns situationer där det uppstår problem och där lagstiftningen i sig bäddar för problem beaktas inte. Ett sådant problem är överklaganderätten vid skilsmässa. Genom möjligheten att överklaga kan en kvinna eller man obstruera genom att överklaga . Eftersom bland annat underhållsbidrag, vårdnad om barn och barns boende inte kan beslutas förrän skilsmässan vunnit laga kraft, kan detta innebära att den förälder som barnet bor hos blir utan underhållsbidrag . Det innebär också att barnets situation blir osäker eftersom vårdnaden och boendet inte heller kan fastställas i dom. Underhållsbidrag, vårdnad om barn och barns boende kan istället beslutas interimistiskt i väntan på att domen vinner laga kraft. anser att det är viktigt att överklaganderätten finns kvar vad gäller underhållsbidrag, vårdnad om barn och barns boende. Vi kan däremot inte se något annat än fördelar med att ta bort överklaganderätten vad gäller skilsmässa. bör begära att regeringen, utifrån ett feministiskt perspektiv, utreder hur man ska kunna ta bort överklaganderätten vid äktenskapsskillnad. () () () () () ()
mot · GP02L292 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L292av och ()Rätt att väcka talan i faderskapsmål Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av rättsläget och praxis rörande talerätt vid hävande av faderskap. Motivering Lagstiftningen kring faderskap och arv måste ske med barnens bästa för ögonen, som rättssäkerheten måste säkras. En grundläggande princip måste vara att ett barn har rätt att veta vilka som är hans eller hennes föräldrar, om barnet så önskar och det är möjligt. Ett grundläggande och logiskt krav är då också att faderskap fastställs på så säkra grunder som möjligt. Möjligheten att säkert fastställa faderskap är helt annorlunda , jämfört med bara . har tekniken att fastställa faderskap utvecklats, inte minst genom DNA-analyser. Uppenbarligen hade många faderskapsdomslut sett annorlunda ut om tekniken kunnat tillämpas tidigare. I många fall omprövas också frågan om faderskap, när nya omständigheter kommer fram. Men det är annorlunda för arvingar som efter mannens död får besked om att arvsberättigade barn finns. Lagstiftningen gör det ofta omöjligt för arvingarna att efter mannens död väcka resningstalan angående faderskapet. Det måste ligga i alla parters intresse att ett faderskap blir riktigt fastställt i moderns, barnets och den utpekade faderns. Lagstiftning och praxis är uppenbart inkonsekventa, eftersom olika principer gäller vid olika tillfällen. Om faderskap har fastställts genom antagande presumtion bygger lagstiftningen på avvägningar mellan olika intressen som kan finnas. Om faderskap har fastställts genom bekräftelse, finns vissa möjligheter att väcka talan, bl.a. fastställt i ett rättsfall i (NJA1988 sid 525). Däremot finns inte någon möjlighet till hävande av faderskap som faställts genom dom. I det senare fallet kan alltså inte arvingarna väcka talan. Det förefaller märkligt att efterlevande ska ha vissa möjligheter att ifrågasätta ett faderskap som bekräftats av mannen men inte kunna ifrågasätta ett faderskap som fastställts genom dom. Enligt vår mening borde rätten att väcka resningstalan lagfästas för arvingar, oavsett hur faderskapet fastställts. En översyn borde genomföras för att skapa klarhet om rättsläge och praxis i dessa frågor. () ()
mot · GP02L293 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L293av och ()Resegarantilagen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning rörande resegarantilagen. Motivering Turismen ses som en näringsgren som kan utvecklas och bidra till tillväxt och utveckling i alla delar av . Reglerna runt turism är i många avseenden otympliga och inte anpassade efter den senaste tidens utveckling. Det gäller till exempel resegarantilagen. Den är utformad med charterresandet i fokus men omfattar även företag som arrangerar paket. Företag som arbetar med paketresor av olika slag är ofta små och specialnischade. Ofta offereras kundpaket där kunden reser själv med bil eller åker buss kortare sträckor. En annan vanlig variant är att resenären reser med SJ eller SAS. Enligt resegarantilagen ska reseföretag garantera i händelse av att företaget går i konkurs medan kunder befinner sig på resa. Garantimedlen ska då betala kundernas hemresa och eventuella andra kostnader för att hålla kunden skadeslös. Problem uppstår när små företag som ordnar inrikes paketarrangemang måste ordna resegaranti trots att deras kunder rent faktiskt transporteras av andra företag eller med egen bil. De små företagen låser stora pengar utan att det egentligen behövs, och kan inte investera och vidareutveckla verksamheten som annars varit fallet. För att småföretagandet inom tursim som näring ska kunna utvecklas behöver reglerna om resegaranti utredas med målet att differentieras mellan olika typer av reseföretag. () ()
mot · GP02L294 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L294av m.fl. (c, fp)Avgifter till m m Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av upphovsrättslagen om att undantag kan medges för ideella organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om representanter i . Motivering Enligt upphovsrättslagens 21 § sägs att utgivna verk får framföras fritt om framförandet inte är det huvudsakliga, om tillträdet är avgiftsfritt och om anordnandet sker utan förvärvssyfte. Detta kan tyckas bra, men i praktiken är det annorlunda. Ett exempel: en liten förening vill anordna en offentlig föreläsning, vill ha en social samvaro därtill med kaffesamkväm och lite musikunderhållning. För att finansiera lokal, medverkande och kaffe tar föreningen upp ett inträde. Arrangemanget sker utan förvärvssyfte och musiken är inte det huvudsakliga. Men arrangemanget är offentligt och föreningen tar upp ett inträde. sätts byråkratin igång. Redovisning på särskilda blanketter, och inbetalning av viss del av inträdet till (ibland direkt eller via sitt distrikt eller förbund). har då att kontrollera att allt gått rätt till. Den summa pengar som kommer in kan inte stå i proportion till det arbete som byråkratin utgör. Enligt vårt förmenande bör lagens paragraf formas utifrån verkligheten. Ideella föreningar arbetar utan förvärvssyfte. Föreningarna måste få uppleva att de gör något positivt för sin omgivning utan att omfattas av lagar som försvårar. Upphovsrättslagen bromsar också studieförbundens medverkan vid arrangemang av ovannämnt slag. Studieförbunden arbetar utifrån de kulturpolitiska mål som fastställt och erbjuder verksamhet för grupper i samhället och på orter i som annars skulle ställas utanför kulturutbudet. Bidragen till studieförbund har minskat rejält för såväl stat som kommun. Det måste gå att i upphovsrättslagen göra undantag för den ideella verksamhet som bedrivs på kulturområdet. Regering och riksdag bör istället inrikta sig på att ta tillvara de många initiativ som finns och inte försvåra för utövarna av kultur. Upphovsrättsorganisationerna är både välorganiserade, finansiellt starka och kunniga i att hantera rättigheter. Det finns därför inte längre någon anledning att regeringen i fortsättningen engagerar sig i verksamhet. Regeringens uppdrag att utse ordförande och ledamöter i bör därför slopas. () () ()
mot · GP02L299 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L299av m.fl. (v)Försäkringsdiskriminering 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om könsdiskriminerande pensionsförsäkringar. 2 Motivering Det enklaste sättet att dela in mänskligheten är i kvinnor och män. Det är synligt och enkelt att bevisa: Du är kvinna, du är man! Denna indelning efter kön kan fylla en funktion vad gäller att studera kvinnors respektive mäns andel av arbetskraften. Finner vi att kvinnor i lägre utsträckning än män förvärvsarbetar, kan vi, om det är ett mål för samhället att åstadkomma en förändring, ställa oss frågan varför det är så. Skillnaden i medellivslängd mellan kvinnor och män i har successivt minskat, eftersom mäns medellivslängd har ökat mer än kvinnors. Detta har förstås flera olika orsaker. Dels röker kvinnor mer än vad män gör, dels har stressen ökat i många så kallade kvinnoyrken. Detta innebär att medellivslängden för respektive kön är en säker indelning eller kategorisering. 3 Försäkringsbolagen skiljer på kvinno- och mansvaluta Försäkringsbolagen har, vad gäller privata pensionsförsäkringar, dock kvar denna indelning. Kvinnor och män betalar in samma premie, men kvinnor får för samma premie en lägre månadspension. Det är som om det finns en särskild mansvaluta, där en manskrona är mer värd än en kvinnokrona. Detta gäller även de pensionsförsäkringar som betalas ut . En försäkringstagare kan, om han eller hon så önskar, besluta att pensionsförsäkringen skall gälla under de fem eller tio närmaste åren efter det att pensionen har inträtt. Medellivslängden för män är och för kvinnor . Eftersom det i båda fallen rör sig om tidsrymder längre än finns det ingen anledning att betala ut försäkringen i en särskild kvinnovaluta respektive mansvaluta. Försäkringsbolagens resonemang blir desto märkligare eftersom det endast gäller för pensionsförsäkringar. Vi vet att unga män har högre olycksfallsfrekvens och högre dödlighet än unga kvinnor. Trots detta betalar unga kvinnor och unga män samma premie och ingen åtskillnad görs på kön vad gäller utbetalningarna fastän unga män försäkringsmässigt kostar mycket mer än unga kvinnor. Men när det gäller gamla män och kvinnor (dvs. pensionärer) börjar försäkringsbolagen plötsligt dela in oss i grupper där vart och ett av könen skall bära sina egna kostnader. 4 Utred försäkringsbolagens diskriminering av kvinnorna Detta förhållningssätt från försäkringsbolagens sida är förstås fullständigt ohållbart. Jämställdhet mellan könen är ett övergripande mål för . Därför bör få i uppdrag att utreda olika försäkringsbolags principer och vad de innebär i skillnader i utbetalning mellan könen. bör vidare redovisa om existerande skillnader kan bedömas vara förenliga med principen om jämställdhet mellan könen samt ge förslag till åtgärder för att undanröja diskriminerande särregler. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () () () () () ()
mot · GP02L300 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L300av ()Lagen om onykterhet till sjöss Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skärpa straffbestämmelserna i sjölagen. Motivering Allt fler av oss svenskar skaffar båt och upplever våra vackra skärgårdar och insjöar som båtägare. I allemansrätten har vi en otrolig tillgång som gör att vi kan gå i land på öar och skär och uppleva den speciella natur som finns i våra skärgårdar. har båtägarna ökat i antal och uppgick till cirka en miljon, varav drygt 250 000 i , enligt en uppskattning som gjordes av . Vem som helst kan köpa en båt och bege sig ut. Om båten inte är längre är och bredare än behövs inga speciella förkunskaper för att navigera den. Med denna frihet följer också ett ansvar. Tyvärr upplever många att havens oändlighet och sjöarnas vidder inbjuder till att man kan navigera berusad. Till sjöss är avstånden stora och båten kan kännas bedrägligt trygg. Antalet alkoholrelaterade olyckor till sjöss har ökat i antal . Därför är det hög tid att se över gällande lagstiftning och skärpa den vad det gäller onyktert framförande av båtar. Brottet sjöfylleri behandlas i sjölagen (1994:1009) 20 kap. 45 §§. Där står att om sjöfylleribrottet anses som grovt, skall straffet vara fängelse i högst . Vid bedömning av huruvida brottet är grovt, skall rätten särskilt beakta om gärningsmannen har haft en alkoholkoncentration som uppgått till i blodet eller per liter i utandningsluften om gärningsmannen annars har varit avsevärt påverkad av alkohol eller något annat medel om den uppgift som gärningsmannen haft att fullgöra varit särskilt krävande med hänsyn till fartygets egenskaper eller andra omständigheter om framförandet av fartyget har inneburit en påtaglig fara för säkerheten till sjöss. För sjötrafiken, till skillnad från vad som gäller vägtrafiken, finns ingen promillegräns för sjöfylleri som inte är grovt. Den historiska förklaringen till detta är att sjöfylleriregeln omfattar allt från kanot till det största av handelsfartyg. Reglerna för sjöfylleri är således avsevärt liberalare än dem för rattonykterhet. har lagstiftningen inneburit en skärpning av reglerna beträffande rattonykterhet. Gällande lag (1951:649) för rattfylleri anger gränsen för böter eller fängelse om föraren har i blodet eller per liter i utandningsluften. lämnades ett utredningsbetänkande (SOU 2001:30) där det föreslås en lagändring vad det gäller promillegränserna. Utredningen föreslår att samma promillegräns skall gälla för förare på land som i vatten, men med vissa begränsningar. Det är av stor vikt att en ändring av sjölagen skyndsamt behandlas i och genomförs.
mot · GP02L302 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L302av och ()Lägsta äktenskapsålder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lägsta äktenskapsålder. Motivering En svensk medborgare som är och bosatt i får inte ingå äktenskap utan att tillstånd lämnas av . Däremot gäller för en utländsk medborgare som vistas i hemlandets lagar i fråga om rätten att ingå äktenskap och då också om lägsta äktenskapsålder. Detta innebär att om en utländsk man boende i åker hem till ursprungslandet med en 13-årig flicka och gifter sig med henne, om det är tillåtet där, blir detta äktenskap legaliserat i , när de återkommer. Samma gäller om en man kommer till tillsammans med sin minderåriga fru. I har alla barn skolplikt i , vilket innebär en rättighet för alla barn att få gå i skolan . Det är olagligt med övergrepp mot barn. Det är olagligt att ha samlag med barn . De svenska lagreglerna om lägsta äktenskapsålder som finns i om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap riskerar att diskriminera utländska barn boende i . Detta strider mot som undertecknat och ratificerat. Enligt uppgift är det ett flertal utländska flickor som tvingats till äktenskap på detta sätt i sina hemländer och som sedan har svårt att fullfölja sin skolgång. Vi förutsätter att regeringen följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behövas för att göra det möjligt att skydda de minderåriga flickorna och ogiltigförklara äktenskapet som flickorna tvingats in i, vilket då är att betrakta som övergrepp. Svensk lagstiftning måste gälla och skydda alla bosatta i antingen de är födda av svenska eller utländska föräldrar. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02L303 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L303av ()Rättsskyddsnämndernas oberoende Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stadga oberoende från dömande instanser och korporativa intressen. skall med oväld bedöma och förordna juridiska ombud till dem som önskar föra talan i olika rättsliga instanser. Exempelvis i försäkringsersättningsnämnder eller högre upp i rättssystemet vid överklagningar. Det är viktigt att är en garant för bästa möjliga rättsskydd åt den enskilde som ju så gott som alltid befinner sig i underläge. Därför måste vara oberoende av korporativa intressen som i nästa instans kan vara motpart. Och den skall vara oberoende även gentemot dömande instanser. Alltså är den nuvarande ordningen utifrån den utgångspunkten oacceptabel. har korporationer (läs företag som har dubbla roller som parter) stark ställning i . Dessutom är en domare vid , som i praktiken är första överklagningsinstans för merparten av alla trafikskadeärenden eftersom flertalet av landets försäkringsbolag har säte i , vice ordförande i . Att tjänstemän från och före detta högre jurister har säte i nämnden är helt i sin ordning och är en garant för oväldig prövning. Men att korporativa intressen och jurister från starkt berörda rättsliga instanser ens har säte i nämnden fräter på förtroendet. Därför bör regeringen återkomma till med ett reformprogram som gör att blir oberoende av andra dömande instanser och fri från korporativa intressen.
mot · GP02L304 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L304av ()Inteckning av egendom på ofri grund Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen skyndsamt återkommer till med förslag i syfte att möjliggöra ett inteckningssystem för egendom uppförd på ofri grund. Motivering Tusentals svenska medborgare hyr eller arrenderar mark på vilken de uppfört ett eget hus. Markuthyrare är oftast kommuner, landsting, kyrkan, bolag, fideikommiss, stiftelser eller rent av privatpersoner. Enligt jordabalken skall arrendeavtalet omfatta i taget. Vid tvist om arrendets storlek fastställs arrendet ytterst av . Detta sker efter en prövning av vad motsvarande arrenden kostar. Bostadsarrendet motsvarar därmed i princip det aktuella marknadsvärdet på marken. Möjligheterna för markägaren att säga upp arrendet regleras av jordabalkens § 10. Det innebär att arrende är en relativt trygg upplåtelseform med starkt lagstiftningsskydd, för både markägare och arrendatorer. Däremot innebär den en betydande svårighet för arrendatorn att finansiera sitt hus, då det inte finns inteckningsmöjlighet. I vart fall blir räntesatsen betydligt högre än vad inteckningsbarhet skulle medföra. Med tanke på den lagstiftning som i övrigt gäller för arrenden och för den rättspraxis som utvecklats på området borde det inte vara svårt att skapa ett fungerande och stabilt inteckningssystem som tillgodoser den boendes behov av pantställande och långivarnas behov av säkerhet. Ett sådant inteckningssystem skulle hjälpa många som inte förfogar över vare sig stora egna disponibla medel eller inteckningsbara tillgångar. Det skulle innebära att många personer med normala inkomster i främst överhettade storstadsområden skulle ha råd att skaffa eget hus eller fritidshus med rimligare kostnader som följd.