mot · GP02N220 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N220av ()Vätgasdrivna fordon Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn bör göras av reglerna för stöd till utveckling av vätgasfordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning om stimulansbidrag eller skatteregler som gynnar framtagning av alternativa drivmedel, såsom vätgas, kommer till stånd. Motivering frankly, the auto industry would not have made all the progress it has without being forced to do it. , , viktig konkurrensfördel är miljöanpassade fordon Miljöanpassade fordon säljer utifrån tre skilda grunder: Kunders egna önskan att agera miljövänligt. Officiella upphandlare med miljökrav, t.ex. kommuner och statliga in- rättningar. Lagkrav som stipulerar allt renare fordon. En ny era för miljövänligare bilar börjar . Både efterfrågan för konsumenter och nya lagkrav har satt fart på utvecklingen av miljövänligare fordon. På vissa områden går det alldeles för långsamt. Det gäller framför allt alternativen till den gammaldags bensin- och dieselmotorn. På andra områden går utvecklingen snabbare framåt. Det beror både på teknisk utveckling och omvärldsfaktorer som ökade miljöavgifter och ett allmänt ökat miljömedvetande om att fossilbränslena nu måste upphöra. Alternativ måste fram om miljökatastrofer skall kunna undvikas . Växthuseffekten är en tickande miljöbomb som vi kan se begynnande verkningar av runt om i världen. Vid nya tekniska, miljövänliga landvinningar önskar vi att svensk industri ska ligga i täten. Det skapar god miljö här hemma, ökade exportinkomster och fler arbetstillfällen. Det gäller inte längre vilka som är snabbast eller störst. Den kampen blir allt mindre intressant. I stället gäller det steget in i den allt viktigare marknaden för miljövänliga bilar. Bränsleceller i personbilar är ett miljötekniskt genombrott Vätgasdrivna personbilar är ur miljösynpunkt ett mycket bra alternativ till fossilbränsle. Speciella bränsleceller som drivs med vätgas och tankas med metanol, ur vilken vätgasen framställs, ger inga avgaser i form av kväveoxider, kolväten och ytterst lite koldioxid. har byggt in ett komplett system i sin minsta modell och räknar med att den skall finnas på marknaden . Våra svenska biltillverkare bör inte tappa i marknadsandelar genom att inte ligga steget före eller jämsides med övriga stora biltillverkare i världen. Den bränslecell som använder är en s.k. kanadensisk Ballardcell. Bränslecellsbilen är mer effektiv än även den mest effektiva dieselmotor. Verkningsgraden i hela systemet kan teoretiskt nå . Verkningsgraden är nu , medan den i en förbränningsmotor ligger på . Inget buller uppstår då bränslecellen arbetar ljudlöst. Man kan tanka metanol på en vanlig tankstation för bensin, och därmed väcks ett hopp om att en kapplöpning om framtidens bränsle kan börja, för miljöns och jordens framtids bästa. Drömmen om att en framtid med renare bilar skall bli verklighet är inte avlägsen. Det unika med en bränslecellsbil är att gaspedalen styr vätgasen direkt till bränslecellen. kan cellerna gå från noll till av sin maximala kapacitet. När bilen bromsas återvinns energi som lagras i ett mindre batteri och som försörjer andra elektriska funktioner i bilen. En sådan här bränslecell är ett rullande kraftverk och kan därför komma att nyttjas till andra funktioner, tex. i en husvagn för att driva kök och liknande. Problem med hur vätgas skall distribueras, tankas och lagras finns inte eftersom bilen tankas med metanol, ur vilken vätgasen tas. Bränsleceller för vätgasdrift prövas och finns också för bussar. USA-marknad och andra USA-delstater, främst och , ställer krav på låga utsläpp, zero- respektive ultralow-emission vehicles. Kraven har avradikaliserats efter påtryckningar från bilindustrin, men det kvarstår att tillverkarna ska uppnå zero-emissions-bilar. Det innebär att det finns 700 000 ZEV i . Delmålen 1998 och har tonats ner. Det finns en stor flexibilitet i hur man som tillverkare kan uppfylla målen t.ex. genom att visa att utsläppen över bilens hela livslängd, inkluderat energins framställning, blir lägre än för zero-emission-kraven. Den som tidigare uppfyller delmålen kan tillgodoräkna sig detta längre fram, och kvoter kan handlas med mellan företagen. Kraven har redan gett en betydande utveckling av batterier och fordon. För innebär krav , med dagens försäljningsvolym, ca 2 000 nollutsläppsbilar. Därtill kommer bilarna för , och eventuellt . Att inte klara kraven innebär böter för tillverkaren, vilket kan betyda åtskilliga tusenlappar extra i försäljningspris. är, liksom t.ex. BMW, en för liten tillverkare för att drabbas av kraven så direkt indirekt kommer det dock att vara en självklar nackdel att inte kunna leva upp till nya kundkrav. EU-marknad har föreslagit relativt stränga gränsvärden för bilars bränsleförbrukning . Maximalt koldioxid får släppas ut per kilometer, vilket motsvarar en bränsleförbrukning på bensin per mil eller diesel per mil. Vätgasdrivna bränslecellsbilar bör vara början på en lösning till minskade utsläpp. satsar på en kommersiell produktion av bränslecellssystem tillsammans med , och det antyds att är startpunkt för kommersiell produktion. I loppet av en kommer bränsleceller att vara vanliga i fordon och kunna konkurrera ut dagens fordon. Serieproduktionen bör komma igång 20002010. Flera medlemsländer har samma målsättning som kommissionen, men t.ex. föreslår i stället att tillverkarna måste minska sin förbrukning med ett visst procenttal i stället för att alla nå samma nivå. har samma åsikt och säger sig vilja minska förbrukningen hos sin fordonspark . Svensk marknad omfattas av EU:s kommande bestämmelser på området. Vi kan också i se samma utveckling som i , dvs. miljöklassningen påverkar bilens kostnad men blir också ett allt viktigare kriterium i upphandling, inte minst från offentlig sektor. Det blir alltså en klar konkurrensnackdel att inte miljöanpassa sig. Övriga världen Bilförsäljningen i ökar mycket snabbt, bland annat i . spås bli en allt viktigare marknad för bilar, inte minst med frihandelsavtalet . säljs ca 6 miljoner bilar i , och . Om några decennier räknar man med att försäljningen är 30 miljoner bilar. När dessa marknader ökar är det främst med efterfrågan på relativt små och energisnåla bilar. Några av de nya marknaderna kommer också att ställa relativt höga miljökrav, kanske främst gällande förnybara bränslen. Detta beror till stor del på det oljebaserade utlandsberoendet som dessa länder vill ifrån. Vätgas som alternativt drivmedel Att erbjuda bilar som drivs på förnybara energislag kommer att bli en konkurrensfördel. Såväl svenska och alternativbränsleutredningen som utländska utredningar slår fast att bensin och diesel stegvis måste bytas mot förnybara bränslen. Vätgas som alternativt drivmedel togs inte med i alternativbränsleutredningen, vilket var en stor brist. Vätgasen som alternativbränsle bör belysas, eftersom beroendet av fossilbränsle måste minskas och därmed också alla utsläpp som skadar värmebalansen på jorden. Statens roll Det svenska kostnadsläget är tillräckligt positivt för att gynna svensk produktion av mer miljömässiga bilar. Staten kan stimulera fram fordon som är mer miljöanpassade än andra. Detta har staten också gjort, med skatterabatter för katalysatorrenade bilar innan katalysatorn blev lagkrav. Sedan följde miljöklassningen av fordon, som med sina fel och brister ändå är ett styrmedel för att gynna miljömässigt bättre fordon. Olika stimulansåtgärder för elbilar finns också. En översyn bör göras för att se över reglerna för stöd till utveckling av vätgasfordon inom och klargöra vad det är som hindrar framväxten av vätgasfordon. Ett stimulansbidrag eller skatteregler som gynnar framtagning av ett alternativt drivmedel, såsom vätgas, bör utredas. Lagstiftningen bör ses över så att den inte sätter käppar i hjulet för vätgasfordon.