mot · GO02K9 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K9av , ()med anledning av prop. 2000/01:84 uppdragsverksamhetFörslag till riksdagsbeslut1. avslår proposition 2000/01:84.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av en utredning om trafikhuvudmännensroll och uppgifter.InledningI propositionen föreslås att den försöksverksamhet som pågår enligtlagen (1996:637) om försöksverksamhet med rätt för kommunalaaktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom viss trafik enligtyrkestrafiklagen (1998:490) skall pågå , dvs. I försökslagen preciseras också det nuvarande villkoret omsärredovisning på så sätt att i bolagens årsredovisning skall upplysningarom intäkterna, kostnaderna och resultatet av uppdragsverksamhetenlämnas på det sätt som anges i 5 kap. 1 § årsredovisningslagen(1995:1554). Denna lagändring föreslås träda i kraft den 1 januari 2002.Vidare gör regeringen den bedömningen att det inte finnsanledning att utvidga försöksverksamheten till att omfatta annan kommunalverksamhet.MotiveringFolkpartiet har en klar ståndpunkt när det gäller de kommunala bolagen.Kommuner ska inte annat än i undantagsfall bedriva verksamhet ibolagsform. Skälen för detta är flera. Kommuner ska inte ge sig in påområden där det privata näringslivet väl kan svara för de behov dethandlar om. Ofta innebär den kommunala bolagsverksamheten att småprivata tjänsteföretag på redan fungerande marknader konkurreras ut. Omkommunen ger sig in för att konkurrera med privata företag har detkommunala bolaget ett synnerligen ojämlikt övertag genom att hakommunen och dess skattebetalare som garant. Det kan aldrig ett enskiltföretag möta på jämbördig nivå. Ett visst fortsatt offentligt bostadsägandekan dock av sociala skäl vara motiverat i vissa kommuner.Den kommunala verksamheten ska styras demokratiskt med mesta möjligainsyn från medborgarna. Med bolagsformen blir i praktiken allmänhetensinsyn sämre. Det är ingen slump att de skandaler som varit aktuella ikommunala sammanhang oftast haft en koppling till denkommunala bolagsverksamheten. anser dels att kommuner skakoncentrera sin verksamhet till det som kan anses vara kommunenskärnuppgifter, dels att verksamhet i allmänhet ska bedrivas iförvaltningsform och endast undantagsvis i bolagsform.Sedan 1996 råder en försökslagstiftning som medger kommunalaaktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom linjetrafik. Försöksperiodensträcker sig till utgången av 2002. Verksamheten har utvärderats av ensärskild utredning - Utredningen om utvärdering av den kommunalauppdragsverksamheten inom kollektivtrafiken (SOU 1999:118). Som skäl förinförandet av denna försöksverksamhet anförde regeringen att de kommunalabussbolagen genom att den kommunalrättsliga principen inte gjorde detmöjligt för dem att erbjuda sina tjänster utanför det egna geografiska områdetkom i ett sämre konkurrensläge än privata företag.Detta argument som regeringen använde för att starta verksamhetenavlivas effektivt av den utredning som regeringen själv tillsatte. Denkonstaterar dels att försöksverksamheten fått mycket liten omfattning, att denvarit "ytterst marginell", dels att utredningen anser att det råder enfungerandekonkurrens när det gäller upphandling av kollektivtrafik. Det har tillkommitnya, både svenska och utländska, aktörer. Försöksverksamheten har också fåtten mycket liten omfattning.Utredningen säger att det inte finns skäl att vare sig förlänga ellerpermanenta den pågående försöksverksamheten.Regeringen tvingas konstatera: "Mot den angivna bakgrunden skulle det ioch för sig kunna hävdas att det inte finns något egentligt behov av enutvidgad kompetens på kollektivtrafikområdet.Försöksverksamheten skulle i så fall kunna avslutas vid utgången av . "(prop., sid. 10) Regeringen anför ändå ett par konstruerade argument för attfortsätta. Det bisarra är att det ena argumentet är just att verksamheten fåttsåliten omfattning! Det förhållande att behovet av denna specialregel varit sålitet att försöksverksamheten blivit endast marginell tas till intäkt för attdenska fortsätta för att man ska kunna dra några slutsatser.Regeringens andra argument är hänsyn till det fåtal kommunala bolag somingår i försöksverksamheten. Utredningen har dock redan dömt ut dettaargument: "De kommunala bolag som bedriver uppdragsverksamhet ärnaturligtvis angelägna om att möjligheten permanentas. Utredningensuppfattning är emellertid att detta förhållande inte utgör tillräckliga skäl föratt föreslå att verksamheten skall permanentas. Det är därför uteslutet attlägga ett sådant förslag." (SOU 1999:118, sid. 62) I formell mening föreslårregeringen inte att verksamheten permanentas, men en ständigt pågåendeförsöksverksamhet blir i praktiken permanent.När försöksverksamheten startade föreskrevs att kostnaderna, intäkternaoch resultatet av försöksverksamheten skulle redovisas särskilt. Detta gälldeockså borgensförbindelser eller andra ansvarsförbindelser som kommuneneller ingått för bolagets räkning. Skälen var att detta skulle ge enmöjlighet att tillse att konkurrensneutralitet rådde och att kommuner ochlandsting inte med skattemedel subventionerade en verksamhet som bedrevsåt annan. Regeringen pekade då på att detta skulle säkerställa medborgarnasinsynsmöjligheter. Utredningen konstaterade att av detta har inte blivit något.Utredningen fann inte någon sådan särredovisning i något av de aktuellabolagens årsredovisningar. De har inte uppfyllt de krav som ställdes påförsöksverksamheten. Det går inte att utläsa dess omfattning, resultat ocheventuell subventionering. Regeringen försöker nu på ett närmast patetisktsätt skärpa detta krav.Vi noterar vidare att utredningen noterat ett antal synpunkter på hurtrafikhuvudmännens, dvs. kommuner och landsting, agerande när det gällert.ex. storleken på upphandlingar, avtalstider och villkor i övrigt. Utredningenställer frågan om inte dessa utformas på ett sådant sätt att möjligheter förmindre, privata företag att vara med och konkurrera försvåras i onödan.Folkpartiets ståndpunkt i dessa frågor är följande.Folkpartiet är för det första emot att kommuner och landsting bedriververksamhet i bolagsform annat än undantagsvis.Verksamheten strider mot den s.k. lokaliseringsprincipen som innebär attkommunal verksamhet ska tillgodose intressen inom det egna området, dvs.kommunen får normalt inte driva verksamhet utanför sitt område. Eventuellabehov av samordning av kollektivtrafik över kommungränser, främst istorstadsområden, kan tillgodoses genom samverkan ikommunalförbund.Som utredningen konstaterar har de argument som ursprungligen användesför försöksverksamheten inte någon bärighet. Den verklighetsbeskrivningsom låg till grund för införandet är helt enkelt inte sann. Detta är, som ocksåflera remissinstanser konstaterar, i sig nog skäl att avsluta verksamheten, dvs.försöksperioden upphör vid slutet av 2002.Med hänsyn till vad utredningen framför i frågan bör trafikhuvudmännensagerande granskas i särskild ordning för att tillgodose kravet på likakonkurrensförutsättningar.Stockholm den 6 april 2001Helena ()()()