mot · GP02So497 · 2001-10-05 00:00:00 — Vårdkedjan måste kunna fungera smidigt, sekretessen får inte lägga onödiga hinder mellan olika samhällsfunktioner som behöver samverka. Antalet vårdplatser är begränsat men bör prioriteras för yngre. Föräldrar, föreningsliv, polis, socialtjänst alla kan var för sig göra värdefulla insatser för att mota alkohol och narkotikamissbruk. Men skall man nå verkliga resultat är det nödvändigt att samarbeta och hålla ihop. Många ungdomar med en missbrukarkarriär bakom sig brukar berätta hur de lyckades dupera sin omgivning genom att berätta en sak för föräldrarna en annan för lärarna och en tredje till socialsekreteraren. Därför är det så oerhört viktigt att hitta samarbetsformer som gör att de vuxna kan skaffa sig det övertag som unga människor faktiskt har rätt att möta. Det måste finnas tydliga gränser som inte går att manipulera bort. Trycket på behandlingshemmen för barn och ungdomar med missbruksproblem har ökat. Det är viktigt att tillräckligt med platser skapas så att framförallt unga med drogproblem kan få hjälp. Kommunerna måste köpa det antal platser som krävs. Det är en kortsiktig och oklok politik att snåla på kostnaderna om de pengar som används kan hindra att unga fastnar i en livslång drog- och brottskarriär. Ett problem för kommunerna är dock att resultaten av missbrukarvården är så dåligt utvärderade. Det finns få undersökningar som visar om individen blir fri från missbruk och det är inte alltid så att ett projekts kostnader har ett övertygande samband med den behandlingseffekt som uppnås. Placeringen av missbrukaren sker ofta utan att de ansvariga har kunskap om behandlingsmetoden är lämplig eller inte. Det krävs med andra ord kommunalt samarbete i syfte att bättre utvärdera och mäta resultaten i missbrukarvården. Detta både för att få kontroll över kostnaderna som vårdkvaliteten kan förbättras. Med ökad visshet om vilka resultat som uppnås blir förutsättningarna också större att kommunpolitikerna är villiga att satsa de resurser som krävs för att missbrukare skall få den behandling de behöver. Då kan trenden att kommunerna köper allt färre vårdplatser som antalet missbrukare ökar brytas. Placeringen av missbrukaren måste ske utifrån den enskilde individens behov. Man måste kräva motivation för behandlingen. 12 Tobak Nikotinberoende är kanske det allvarligaste hälsoproblemet. Ungefär 8.000 människor dör på grund av rökningen. Lungcancern bland kvinnor fortsätter att öka. Särskilt utmanande är de sociala skillnaderna när det gäller bruket av tobak. Det är dags att det senaste halvseklets forskningsrön om tobakens skadeverkningar tydligt slår igenom i den officiella synen på tobaken. Det handlar inte om konsumentpolitik, om ett harmlöst njutningsmedel eller en fråga om individens fria val. Det handlar i stället om ett drogberoende och om enorma hälsorisker. Cigaretterna dödar i genomsnitt varannan cigarettkonsument när de används på avsett sätt. Ändå är cigaretterna en av de mest lättillgängliga varorna i vårt samhälle mer lättillgängliga än både livs- och läkemedel. Det svenska arbetet mot tobak har från början byggt på information, utbildning och opinionsbildning. Staten kan inte frånsäga sig ansvaret för dessa insatser. De kan inte överlåtas enbart på frivilliga organisationer och än mindre på tobaksindustrin. Staten måste ta ett fortsatt ansvar för denna verksamhet som är en hörnsten i svensk tobakspolitik. Regeringen kommer att förelägga en proposition som grundar sig på den statliga folkhälsoutredningen. En väsentlig del av den propositionen kommer att vara rökfrågan. Det finns anledning att avvakta regeringens proposition i detta hänseende. Det är viktigt att försöka komma till rätta med den omfattande cigarettsmugglingen. Smuggelgods säljs bl.a. av oseriösa tobakshandlare, sannolikt desamma som trots gällande åldersgräns säljer tobak till omyndiga. Ett slags licensieringssystem för tobakshandeln finns i bl.a. och anses vara en av de främsta anledningarna till att problem med cigarettsmuggling är betydligt mindre än i t.ex. och . I har FDA (Food and ) föreslagit ett federalt licenssystem som den viktigaste åtgärden för att stoppa tobaksförsäljning till barn och ungdom. måste en konsument som vill köpa t.ex. huvudvärkstabletter eller nikotintuggummi (!) uppsöka ett apotek. I exempelvis är det tillåtet att sälja nikotinläkemedel med mera i vanliga butiker. I säljs en av vår tids mest hälsoskadliga produkter, cigaretterna, fritt i jourbutiker, bensinstationer och gatukök. Med dagens kunskap om tobakens skadlighet och nikotinets beroendeframkallande egenskaper är detta svårförståeligt. Någon form av licensieringssystem borde vara oundvikligt. Arbetet mot tobaken intensifieras nu internationellt, såväl inom WHO som i t.ex. och . Det är angeläget att fortsätter att ge aktivt stöd till det internationella arbetet mot tobak, inte minst som medlem i EU. Det är dock viktigt att vår trovärdighet i den internationella tobakspolitiken inte urholkas genom att nationella krafttag uteblir eller skjuts på en obestämd framtid. Ett annat växande problem med tydlig koppling till tobak är KOL (kronisk obstruktiv lungsjukdom). Det är en luftrörsinflammation med andningssvårigheter till följd av slemhinneförtjockning, ökad slembildning och luftrörsförträngning. Lungvävnaden är vanligen delvis skadad och lungfunktionen därför nedsatt. Cigarettrökning är den helt dominerande orsaken. Förloppet är kroniskt. Sjukdomen liknar i många avseenden astma, och de båda tillstånden förekommer ofta . ligger KOL på femte plats som dödsorsak. Ökningen av KOL är ytterligare ett skäl att ta krafttag mot tobaken. 13 Spelberoende Spelberoende är ett hälsoproblem vars omfattning är större än vad man trott. Ca 150 000 svenskar bedöms ha problem med sitt spelande. För en tredjedel av dem är problemen så allvarliga att de kan klassas som sjukligt beroende av sitt spelande. För dem som blivit spelberoende finns knappt någon hjälp att få i form av behandling och rehabilitering. Det är väsentligt att problemet med spelberoende uppmärksammas och att det finns adekvata vård- och behandlingsformer tillgängliga. 14 Arbetslivet Inom de flesta samhällssektorer tas beslut som påverkar människors möjligheter att undvika hälsorisker och att välja hälsofrämjande levnadsvanor. I har vi kommit långt när det gäller att minska riskerna för fysiska risker i arbetsmiljön. Ändå kan man konstatera att de orsakar ca 200 000 sjukfrånvarotillfällen och 110 000 olycksfall. Belastningsskadorna i rörelseorganen utgör av de inrapporterade fallen. Psykosociala problem är ett annat område som kommit i förgrunden. och är viktiga aktörer när det gäller att ta fram och sprida kunskap om hur arbetsplatser kan utformas för att främja hälsa och förebygga ohälsa. Här finns flera områden där vi har kunskapsbrister och där forskning bör stimuleras. Hur kan t ex arbetets positiva effekter för hälsa och välbefinnande förstärkas? Hur kan man minska stress och enformighet i arbetet? Hur kan man få ansvar och makt över den egna arbetssituationen? Vilken är helhetsbilden av den totala arbetsbelastningen, dvs summan av yrkesarbete och hemarbete? Hur ser den ut i olika faser av livet för män och kvinnor? Dessa frågor måste beaktas i en utredning. utvecklar tankarna kring stress och utbrändhet i arbetslivet ytterligare i en motion om stress m.m. i arbetslivet. 15 Självmord Självmord är den vanligaste dödsorsaken i åldersgruppen . Självmordshandlingar har flera orsaker. Förluster av olika slag är den vanligaste utlösande faktorn. En känsla av ensamhet, hopplöshet och vilsenhet är gemensamt för de flesta som försökt ta sitt liv. Den känslan finns kvar även efter självmordsförsöket. Efter ett misslyckat självmordsförsök uppstår ett tillstånd av skuldkänslor och besvikelse, även en rädsla inför hur omgivningen ska uppfatta det inträffade. Vårdpersonalens möjlighet att ge närhet, värme och omtanke är viktig. Anpassad utbildning av vårdpersonal liksom tid för patienten betyder mycket för en lyckad behandling. Det är också viktigt med en uppföljning. Återkommande kontakter är avgörande för att motverka att självmordsförsök upprepas. WHO har i projektet för alla 2000 satt upp ett mål om att bryta ökningen av självmord och självmordsförsök i . prevention har tillsammans med och tagit fram ett underlag för ett preventivt arbete mot självmord och självmordsförsök. Mot bakgrund av ökningen av självmord och självmordsförsök är det viktigt att: Minska antalet självmord och självmordsförsök. Undanröja de omständigheter som kan leda till självmord- och självmordsförsök. Öka den allmänna kunskapsnivån om självmord. Tidigt upptäcka och bryta mönster som kan leda till självmord- och självmordsförsök i utsatta grupper. 16 En bra bostad En bra bostad är en viktig del av folkhälsopolitiken. utgjorde kyla och fukt samt trångboddhet hälsoproblem. handlar det i stället om hälsovådliga byggmaterial som framkallar t.ex. cancer (radon) och allergier. Olämplig boendemiljö ligger också bakom en rad olycksfall i hemmet. Dålig ljudisolering t.ex. får bullerproblem som följd. Den aviserade förändringen av byggforskningen kan vara ett allvarligt hot mot den nödvändiga forskning som måste bedrivas med syfte att åstadkomma en bättre boendemiljö. 17 Trafiken Trafiksäkerhetsarbetet är något av en förebild när det gäller att tydliggöra de hälsomässiga vinsterna av olika beslut. Men det är tydligt att arbetet måste drivas kraftfullt och fortlöpande. Det senaste årets ökning av dödsfallen i trafiken visar detta. Det är därför viktigt att man fortsätter arbetet och satsar på ungdomar i åldersgruppen , dvs. Det är också angeläget att förbättra de oskyddade trafikanternas säkerhet. Användningen av cykelhjälmar måste stimuleras liksom skydd när man åker rullskridskor och bräda. Medan vi har bra statistik över bilolyckorna, så är statistiken över cykelolyckor och andra trafikolyckor ofullständig. Om sjukvården systematiskt registrerade och rapporterade alla de trafikolycksfall de behandlar, skulle många dödsfall och skador kunna förebyggas. I det här sammanhanget bör också olycksfall vid åkning på skateboard och inlines uppmärksammas. inträffade ca 2 000 olycksfall i samband med inlinesåkning vilka krävde läkarvård. var siffran uppe i 5 000. Antalet skadade är antagligen många fler eftersom statistiken är beräknad på uppgifter från sex sjukhus, varav inget av dem ligger i storstad. Hälften av olycksfallen inträffar i trafikmiljö, resten i bostadsområden, i skolan och på idrottsplatser. beror på att åkaren faller, kanske efter att ha snubblat på grus och småsten. Här är det viktigt med information om effektiva skydd och uppmärksamhet på vägbanans beskaffenhet för att minska antalet olyckor. Det finns en ökad insikt om bilavgasernas långsiktiga negativa inverkan på folkhälsan. En fortsatt utveckling av bilarnas avgasrening och övergång till renare drivmedel är därför av betydelse för den framtida hälsoutvecklingen. 18 Buller Ungefär var tionde person lider av hörselskada. Att höra illa och ha problem med hörseln är ofta stigmatiserande och skapar många problem. Det är viktigt att minska bullerstörningarna så att ljudnivåerna sänks och färre människor utsätts för buller. Vi utgår ifrån att bullerfrågan kommer att få en framträdande plats i regeringens kommande folkhälsoproposition. 19 Skolan Arbetsmiljön i skolan har ägnats alltför liten uppmärksamhet. Det gäller både den fysiska miljön med dålig ventilation och olämpliga byggnadsmaterial och den psykosociala miljön där mobbning och våld utgör oacceptabla problem. har också uppmärksammats att elever använder ett grovt och kränkande språk. har initierat ett arbete för en bättre skolmiljö. Det arbetet måste fortsätta och konkretiseras. Varje kommun och varje skola bör ha ett eget program för hur arbetsmiljön i skolan skall kunna förbättras. Den bör inbegripa en löpande rapportering om arbetsskador och sjukdom förorsakad av arbetsmiljön. Skolan har unika möjligheter att öka elevernas kunskap och påverka deras attityder till livsstilsfrågor. Det kan gälla inställningen till olika riskbeteenden som bruk av alkohol och tobak. Omfattningen och innehållet i ANT- och sex- och samlevnadsundervisningen varierar dock starkt över landet. Det finns en klassisk obalans mellan skolans kunskapsmål och attitydpåverkande roll. Här handlar det mycket om lärarnas inställning. Därför är det viktigt att lärarutbildningen innehåller avsnitt om folkhälsofrågor och skolans möjligheter att till eleverna förmedla kunskaper om hälsans och ohälsans bestämningsfaktorer. Med en sådan utbildning ökar sannolikt motivationen för skolan att prioritera folkhälsofrågorna i utbildningen. Under skolåldern utvecklas många av de vanor och livsstilar som får bestående effekter för hälsan. Det gäller matvanor, motionsvanor och bruk av tobak, alkohol och droger. Det är viktigt att gymnasieskolan fortsätter undervisningen i hälsofrågor som påbörjas i . Den ska ta sin utgångspunkt i ett positivt och främjande perspektiv även om man inte ska blunda för de risker som finns i elevernas omvärld. Bland värnpliktiga har enligt utredningen dubbla spår till elevhälsa den genomsnittliga vikten ökat med ca och andelen överviktiga har ökat från . Det är därför viktigt att eleverna får en undervisning om kost och motion och att idrottsämnet inte teoretiseras utan att eleverna får utöva fysiska aktiviteter. ser med allvar på att det verkar bli allt lättare för ungdomar att få tag i alkohol och narkotika. Rök- och alkoholdebuten sker allt längre ned i åldrarna. Dessutom tycks den negativa attityden till narkotika ha luckrats upp hos en del ungdomar. En undersökning visade att var fjärde 17-åring i har använt narkotika. Det är nödvändigt att kampen mot alkohol, narkotika och tobak intensifieras. efterlyser en nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak ska intensifieras. Behovet av att få reflektera över identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet är stort bland ungdomar. är utbudet av information om dessa frågor stort genom medier som tidningar, teve och Internet. Det är viktigt att skolan utgör en arena för fördjupade samtal kring sex och samlevnad och ger eleverna möjlighet att ta ställning i dessa frågor. kvalitetsgranskning 1999 av sex- och samlevnadsundervisningen visar att skolorna får dålig vägledning i de nationella styrdokumenten när det gäller undervisning i sex och samlevnad. Målskrivningar i läroplanen är betydelsefulla för möjligheten att avsätta resurser, formulera mål för det lokala arbetet och bedöma kvalitet och resultat. föreslår därför att det införs mål i läroplanen som närmare definierar området sex och samlevnad. Kvalitetsgranskningen tyder också på att det behövs ett skifte från fokus på risker till ett mer främjande perspektiv där både flickor och pojkar får möjlighet att integrera sexualiteten som en god kraft. Granskningen visar också att området jämställdhet behöver få en tydligare plats i undervisningen. 20 Fritid och kultur En positiv fritid utgör ofta en av de viktigaste friskfaktorerna för alla åldersgrupper. Tyvärr når inte det utbud som finns alla samhällsgrupper, t.ex. funktionshindrade, vissa invandrargrupper och ensamföräldrar. Biblioteken, teatrarna, de ideella föreningarna m.fl. bör därför stimuleras att satsa brett också på dessa målgrupper. Den fysiska aktiviteten bland vuxna är också viktig för hälsotillståndet. Exempelvis löper dagens kvinnor dubbelt så stor risk som sina mammor att drabbas av benskörhet. Statistiken visar att av medborgarna säger sig förstå vikten av motion, men trots det rör sig för lite och på mycket låg nivå. 21 Apoteken Apotekens kundkrets är mycket vid. Genom apoteken kan man nå grupper, som inte behöver anlita hälso- och sjukvården, med information om hur man kan förebygga och själv hantera hälsoproblem. Oavsett vilken ställning apoteken kommer att få , är det viktigt att de också i fortsättningen får spela en aktiv roll i folkhälsoarbetet. Det samarbete man haft med rörande t.ex. allergier har visat sig vara av mycket stort värde. 22 Forskning Kunskap behövs för ett målinriktat och effektivt folkhälsoarbete. Det finns områden där forskningen visat att förebyggande arbete lönar sig. Det gäller t.ex. skadeprevention, åtgärder mot tobaksbruk, suicidprofylax, screening mot cancer i livmoderhalsen och mammografi. För andra områden som primärprevention av hjärt-kärlsjukdom och cancer behövs mer forskning för att utröna vilka metoder som är de mest kostnadseffektiva. Vi ser det därför som viktigt att forskningen över vilka förebyggande insatser som är mest effektiva utifrån en mänsklig och hälsoekonomisk utgångspunkt stimuleras och prioriteras. Ett annat forskningsfält som måste stimuleras är forskning kring hur kunskap om livsstilars betydelse för folkhälsan bäst kan förmedlas så att kunskapen blir tillvaratagen på det individuella planet. Praktiskt taget alla människor i vet t.ex. att tobaksbruk är farligt för hälsan, ändå väljer så många som av de vuxna kvinnorna och av männen att använda tobak. Det är viktigt att i sitt folkhälsoarbete gör systematiska kunskapsöversikter. bör också initiera och stödja forskning som är viktig för det hälsofrämjande och förbyggande arbetet. Institutet bör också systematiskt utvärdera olika arbetsätt i förebyggande syfte. () () () ()