mot · GP02A389 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A389av m.fl. (fp)Egenmakt i arbetsmarknadspolitiken 1 Sammanfattning I motionen presenterar sin arbetsmarknadspolitik. Vi anser att arbetsmarknadspolitiken är alldeles för stelbent och byråkratisk och måste reformeras från grunden. Reformeringen skall syfta till att ge den enskilde individen och platsförmedlaren större frihet att finna olika vägar till ett jobb. Ett brett spektrum av privata arbetsförmedlingar, bemanningsföretag etc. skall kunna ta över verksamheten från den statliga arbetsförmedlingen där så är möjligt. anser att arbetsmarknadspolitiken även framöver är ett statligt ansvar. Kommunerna får inte ta över denna verksamhet. Arbetsmarknaden måste breddas genom att reformer för fler jobb genom företagande, som föreslagit, kan genomföras. Rörligheten på arbetsmarknaden måste förbättras. De olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderna måste vara utformade och präglas av den enskildes behov och möjligheter. Det s.k. starta-eget-bidraget bör ersättas av mikrolån. De arbetshandikappades roll på arbetsmarknaden måste stärkas. föreslår ökade budgetmedel och höjt tak för lönebidrag samt en översyn av i syfte att stärka de handikappades ställning. Både arbetsrätten och arbetstidslagen måste anpassas arbetsmarknad. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 1 2 Innehållsförteckning 2 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Reformera arbetsmarknadspolitiken från grunden 5 5 Reformera AMS i dess nuvarande form 5 6 Den djupa arbetsmarknadspolitiken för den enskilde människans möjligheter 6 7 Statligt ansvar för arbetsmarknadspolitiken Säg nej till kommunala arbetsmarknadsprojekt 7 8 Arbetets goda värde 7 9 Konjunkturen kräver en politik för fler riktiga jobb 8 10 Arbetsmarknaden måste breddas! 8 10.1 Tjänstejobb en ny möjlighet till fler jobb 9 10.2 Skapa förutsättningar för fler jobb genom företag 9 11 Platsförmedlingens uppgift 10 12 Ökad rörlighet på arbetsmarknaden 10 13 Jämställdhet i arbetsmarknadspolitiken 11 13.1 Möjliggör för fler kvinnor att bli företagare 11 14 Skapa valfrihet i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna 12 14.1 Arbetsmarknadsutbildning 13 14.2 Aktivitetsgarantin 13 14.3 Mikrolån istället för starta-eget-bidraget 13 15 Prioriterade grupper på arbetsmarknaden 14 15.1 Långtidsarbetslösa 14 15.2 Äldre arbetskraft 14 15.3 Arbetslöshet bland unga 15 15.4 Ge invandrare mer egenmakt på arbetsmarknaden 15 16 Kompetensutveckling istället för friår 16 17 Ge de arbetshandikappade ökat inflytande 17 17.1 Se över organisation 17 18 Modernisera arbetsrätten 18 19 Ja till flexibel arbetstid nej till lagstiftning om förkortad arbetstid 19 20 En socialliberal a-kassa 19 21 Anslagsfrågor 20 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att reformera AMS organisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den djupa arbetsmarknadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens ansvar för arbetsmarknadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individens inflytande över åtgärdernas utformning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetets goda värde. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen av arbetsmarknadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler jobb i tjänstesektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa förutsättningar för fler jobb genom företag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om platsförmedlingens uppgift. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rörligheten på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnligt företagande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om valfrihet i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadsutbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en radikal reformering av aktivitetsgarantin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att starta-eget-bidraget bör ersättas med mikrolån.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de långtidsarbetslösas situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den äldre arbetskraftens möjligheter på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomars situation på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad egenmakt till invandrare på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompetensutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de arbetshandikappades roll på arbetsmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att taket för lönebidragsanställningar bör höjas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en parlamentarisk utredning skyndsamt bör tillsättas för att lägga fram förslag om en arbetsrätt som är anpassad arbetsmarknad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetstidslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetslöshetsförsäkringen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar 22:1 förvaltningskostnader 4 517 058 1 100 000 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 36 023 000 11 490 000 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 4 682 582 1 171 000 22:4 Särskilda arbetsinsatser för handikappade 7 139 492 +50 000 Summa för utgiftsområdet 58 915 236 13 811 000 1 Yrkandena 12 och 16 hänvisade till NU. 4 Reformera arbetsmarknadspolitiken från grunden anser att stora delar av dagens arbetsmarknadspolitik måste reformeras och förnyas. Dagens system kännetecknas av alltför omfattande central byråkrati med regleringar och lite frihet för den enskilde. Detta måste förändras. Inte minst är det viktigt i dagens situation med en vikande konjunktur där arbetslösheten riskerar att öka. Att inte reformera dagens system vore ett svek mot dem som sitter fast i ett kritiserat och föråldrat system. föreslår en arbetsmarknads- och integrationsreform som skall leda till att fler, särskilt människor med invandrarbakgrund, får chans att etablera sig på arbetsmarknaden och därmed ges möjlighet att försörja sig själva och en chans att förverkliga sina drömmar och livsprojekt. Att fler människor försörjer sig genom eget arbete är också en fråga om ekonomi. 5 Reformera AMS i dess nuvarande form Kännetecknande för dagens AMS är ett alltför detaljerat regelverk som inte gett de lokala arbetsförmedlingskontoren, platsförmedlarna och de arbetslösa tillräcklig frihet och flexibilitet. Vi föreslår att i sin nuvarande form reformeras från grunden. Det som blir kvar på central nivå blir en förhållandevis liten organisation för rena myndighetsuppgifter och tillsyn. Detta är inget unikt eller konstigt i sig. lade regeringen ned den dåvarande myndigheten och ersatte den med tillsynsmyndigheten . Delar av servicefunktionen i arbetsmarknadspolitiken, som jobbförmedling och yrkesutbildning, kan till stor del genomförs av andra aktörer som utbildningsföretag, komvux, folkhögskolor etc. Vi räknar med en framväxt av en rad nya aktörer: privata arbetsförmedlingar, branschvisa arbetsförmedlingar, kanske i fackförbundsregi, privata utbildningsföretag, ideella föreningar, kooperativ, nätverk, nya bemanningsföretag etc. En av de viktigaste liberaliseringarna som genomfördes var avskaffandet av förbudet mot privat arbetsförmedling. Det öppnade för personaluthyrningsföretag, vilket haft en rad positiva effekter. På goda grunder kan man påstå att uthyrningsföretagen har minskat arbetslösheten, ökat tillväxten, minskat segregationen och pressat upp orimligt låga kvinnolöner, till exempel i vården. I ett internationellt perspektiv är uthyrningsföretagens andel av den svenska arbetsmarknaden fortfarande låg. I arbetade 42 000 personer 2000, eller av arbetskraften. Det är lägre än i omvärlden, i , i , i och i genomsnitt inom EU. I flera andra länder, till exempel , och , används privata bemanningsföretag systematiskt i arbetsmarknadspolitiken. Vi anser att det är hög tid att de bör få en större del också här i . Naturligtvis måste förmedlingsverksamheten utformas utifrån de lokala förhållandena. I glest befolkade och arbetsmarknadssvaga områden i finns det inte underlag för privata bemanningsföretag överallt, och då är det ytterst det offentliga som skall svara för förmedlingsverksamheten. Mycket har också gjorts för att göra den statliga arbetsförmedlingen effektivare. Vi tänker då speciellt på Socsamförsöken samordning mellan arbetsförmedling, sjukvård, socialtjänst samt och de s.k. modellkontoren. 6 Den djupa arbetsmarknadspolitiken för den enskilde människans möjligheter Arbetsmarknadspolitikens grundsyfte måste vara att förstärka de arbetslösas ställning på arbetsmarknaden så de att de kan få ett nytt jobb efter det att arbetslösheten inletts. Därför måste det finnas en effektiv arbetsmarknadspolitik i hela landet. Arbetsmarknadspolitiken kan dock aldrig och skall ej heller ensamt skapa nya arbetstillfällen eller garantera att folk får jobb. Mycket av den förda regeringspolitiken av socialdemokratiskt märke har utgått från det. Arbetsmarknadspolitiken måste istället utgå från vad vi i valt att kalla arbetsmarknadspolitikens tre ben. Det är förutom en offensiv arbetsmarknadspolitik riktad mot den enskilde, en näringslivspolitik för fler jobb genom företagande samt en ekonomisk politik för sunda och sanerade statsfinanser. De tre benen är beroende av varandra och måste finnas för att vi skall kunna nå full sysselsättning i landet. Tyvärr har regeringens politik präglats av brist på åtgärder för fler jobb genom företagande. anser att arbetsmarknadspolitiken måste ta sin utgångspunkt i ett underifrånperspektiv där den enskilde individen står i centrum. Politiken måste utformas utifrån detta perspektiv. Som liberaler anser vi att det är den enskilda människan som i största möjliga mån skall ha rätten och makten till beslut över sin vardag. Detta gäller även i arbetsmarknadspolitiken. Beslutsfattande och planering uppifrån är det som allra minst gagnar en god arbetsmarknadspolitik. En arbetsmarknadspolitik som istället bygger på en tilltro till individen måste istället få råda. Vi kan kalla detta för den djupa arbetsmarknadspolitiken. 7 Statligt ansvar för arbetsmarknadspolitiken Säg nej till kommunala arbetsmarknadsprojekt har med kraft hävdat att arbetsmarknadspolitiken är och förblir en statlig angelägenhet. Det får aldrig bli så att kommunen är den som har huvudansvaret för arbetsmarknadspolitiken. Vi ser med oro på att det finns kommuner runt om i landet som bygger upp en allt större arbetsmarknadsförvaltning. Risk finns för att arbetsmarknadspolitik tränger ut riktiga kommunala jobb, men också jobb på den privata marknaden t ex inom byggsektorn riskerar att trängas ut om kommunalt sysselsatta arbetslösa utför renoveringar på kommunala hus. Marknadsekonomi och schysta regler i offentlig upphandling måste hävdas. Detta hindrar dock inte att lokala arbetsmarknadsprojekt utifrån individens förutsättningar måste uppmuntras och stödjas. Dessa behöver inte vara begränsade till sådana som arbetsförmedlingen eller driver. Vi ser gärna att arbetsförmedlingen köper kurser och utbildningar från privata entreprenörer och då gärna från sådana som provar nya grepp för att få folk i arbete eller starta eget. Framgångsrika exempel går att finna i initiativ startade av olika invandrargrupper afrikanska projektgrupperna Simba och Framtidens företagare, i , Stiftelsen , i , IFS, är spännande projekt. Det är också dags att närmare analysera effektiviteten i förmedlingsverksamheten. När Internet, bemanningsföretag och personliga kontakter spelar allt större roll i rekryteringsprocesserna, förändras också den offentligt finansierade arbetsförmedlingens karaktär och inriktning: det blir allt mer viktigt att här bilda och ständigt vidareutveckla kontaktnät med företag och branscher, att på djupet utveckla vardagssamtalet med arbetsgivare och personalansvariga på allt fler arbetsplatser. 8 Arbetets goda värde Ett arbete är inte bara av betydelse för individens personliga ekonomi. För de flesta människor innebär värdet i att ha ett jobb också att man har en uppgift som andra i samhället efterfrågar och att man har tillgång till det sociala umgänge som arbetsplatsen utgör. Att gå arbetslös och inte kunna umgås med arbetskamrater är negativt för individen ur både ett socialt och ekonomiskt perspektiv. Arbetet och den egna inkomsten är av avgörande betydelse för alla utsatta gruppers integration i samhällslivet. Kvinnofrigörelsen började när kvinnorna fick träda ut på arbetsmarknaden och skaffa sig en egen inkomst, vilken gav en ekonomisk grund för självständiga beslut över det egna livet. På samma sätt kan invandrarna inte forma sina egna liv så länge som arbetslösheten drabbar dem i mycket större omfattning än majoritetsbefolkningen. Extra viktigt är det sociala värdet av ett jobb för de arbetshandikappade. Deras ställning är alltid utsatt, och det är bl.a. därför har förordat extra satsningar på lönebidrag och anställningsstöd för människor med funktionshinder. behöver oavsett konjunkturläge ses över i såväl ekonomiska, medicinska som organisatoriska former. 9 Konjunkturen kräver en politik för fler riktiga jobb Den svenska konjunkturen är på nedgång. Alla tecken talar för att arbetslösheten kommer att öka. Högkonjunkturen som just passerat borde ha varit en gyllene chans för regeringen att genom strategiska reformer se till så att landet står bättre rustat för nya konjunkturnedgångar. Tyvärr har detta inte skett. Högkonjunkturen innebar visserligen att arbetslösheten sjönk och sysselsättningen ökade. Men den innebar också att antalet sysselsatta stannade på en betydligt lägre nivå än . Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder var under högkonjunkturen också betydligt fler än för sedan. Speciellt är detta att ha i minnet inte bara inför den nu allt mer försvagade konjunkturen utan också för att långtidsutredningen pekat på att vi i kan få en situation där arbetskraftsinvandring krävs. Då är det viktigt att vi först ser till att öka den egna sysselsättning med de personer som inte står till arbetsmarknadens förfogande men som borde göra det. Arbetsmarknaden måste helt enkelt breddas genom att fler kommer i arbete. Risken är annars stor att vi får flaskhalsar och ökad regional obalans på dagens arbetsmarknad. En annan fara döljer sig i dagens siffror, nämligen faran att en stor del av de mycket långvarigt arbetslösa faller ännu längre bort från ett aktivt liv och blir definitivt låsta i passivitet och isolering. Konjunkturläget gör det dock nödvändigt att lägga om arbetsmarknadspolitiken i en riktning som ser till att de arbetslösa kan komma ut i riktiga jobb så snabbt som möjligt och undvika långa perioder av sysslolöshet. De åtgärder som finns skall i huvudsak vara inriktade mot utbildningsinsatser så att arbetskraftens kompetens kan höjas. 10 Arbetsmarknaden måste breddas! har föreslagit åtgärder för att arbetsmarknaden skall kunna bli bredare. Det är åtgärder som syftar till att stimulera tjänstesektorn men också mer generella åtgärder för fler jobb genom företag. Förslagen finns utförligt beskrivna i näringspolitiska motion. 10.1 Tjänstejobb en ny möjlighet till fler jobb År har företrädare för regeringen talat om att en väg till fler jobb och lägre arbetslöshet går via fler jobb i tjänstesektorn. Vi kan dock konstatera att regeringen trots alla positiva tillrop om tjänstesektorn inte är villig att satsa på en politik som stimulerar fram fler jobb i tjänstesektorn. Industrisektorn, som länge har varit ryggraden i svenskt näringsliv, kommer inte att ensam kunna skapa tillräckligt med nya jobb framöver. Ekonomiskt har denna sektor fortfarande en avgörande betydelse för landets ekonomi, men den rationaliseringstakt som krävs för bevarad konkurrenskraft gör att inte ens en mycket god tillväxt räcker för att inom industrisektorn skapa det stora antal nya arbeten som behövs. Ska arbetslösheten förmås sjunka och stanna kvar på en låg nivå behöver sysselsättningen alltså markant öka. Framför allt är det tjänste- och servicesektorn som måste stå för ökningen av antalet jobb. har därför lagt fram förslag till hur man kan stimulera jobb inom tjänstesektorn, både den del som riktar sig till industri, byggsektorn etc. och den del som riktar sig till hushållen. 10.2 Skapa förutsättningar för fler jobb genom företag Den bästa förutsättningen för att få fler jobb i är att politiken läggs om radikalt i en riktning som skapar fler jobb genom företag och företagande. har en hel rad förslag för att förbättra för företagen och företagsamheten. Det handlar främst om sänkta skatter på arbete och att för företagsamheten skadliga skatter tas bort. Dessutom måste det bli mindre krångligt att starta och driva företag. Befintlig basindustri får inte drabbas av pålagor så att dess överlevnad äventyras. Sammantaget har föreslagit följande: Småföretagsdelegationens förslag genomförs. Riskkapitalförsörjningen förbättras bland annat genom slopad dubbelbeskattning. Möjligheterna för kvinnor och invandrare att kunna få tillgång till riskkapital måste förbättras. Krånglet minskar bland annat genom att en förenklad självdeklaration för företagare införs, reglerna för F-skatten förenklas och en ny tillsätts med hög politisk prioritet. Arbetsmarknadslagarna anpassas efter småföretagens behov, med bland annat ändrade turordningsregler och förlängd möjlighet till provanställning. Trygghetssystemen anpassas efter småföretagarens villkor. De direkta företagsstöden minskar och etableringshinder undanröjs. Flertalet kommunala bolag bör avvecklas. Förmögenhetsskatten bör slopas . 11 Platsförmedlingens uppgift Som det redan nämnts i motionen vill ha en reformering av platsförmedlingsverksamheten som syftar till att stärka den arbetslöse och den enskilde platsförmedlarens roll i arbetssökningsprocessen. Vi anser att arbetsförmedlingen måste få konkurrens från andra aktörer när det gäller förmedlingsverksamheten. Privata arbetsförmedlingar, branschvisa arbetsförmedlingar, kanske i fackförbundsregi, privata utbildningsföretag, ideella föreningar, kooperativ, nätverk, nya bemanningsföretag etc. bör vara komplement till den statliga förmedlingsverksamheten. Frågor kring hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen bör lyftas bort från platsförmedlingsverksamheten. Den enskilde platsförmedlaren får inte överlastas med en massa administration utan istället koncentrera sig på förmedling av jobb. Den allra viktigaste uppgiften för platsförmedlingen är den s.k. matchningen. Med detta menas att förmedla arbete till arbetslösa och arbetskraft till arbetsgivarna på ett snabbt och rationellt sätt. Privata arbetsförmedlingar har funnits på allvar . Lagen om privata arbetsförmedlingar tillkom under den borgerliga regeringstiden, trots starkt motstånd från Socialdemokraterna. Efter en trög start visar det sig nu allt mer att det tillkommit en lång rad av privata arbetsförmedlingar och personaluthyrningsfirmor, speciellt är det förmedlingar som specialiserat sig på ett visst yrkesområde som skapats. Fristående små eller medelstora aktivitetscentrum, produktions- och distributionsagenter, förmedlare av kunskapstjänster (översättningar, intensiv språkutbildning, information och kommunikation om olika branscher och yrken mellan kulturer och länder), stödgrupper för forskare och akademiker, mediefolk och konstnärer kan uppfylla en mångfald av skapande funktioner på en decentraliserad och privatiserad arbetsmarknad där initiativ och ansvar allt mer förflyttas från stora offentliga system till individ och den lilla fristående gruppen. Detta visar med all tydlighet på att lagen fungerar som den var tänkt, och vi har fått en mångfald på arbetsförmedlingsområdet som gynnar både arbetsgivare och arbetstagare. Det är därför viktigt att de privata arbetsförmedlingarna får finnas kvar och utvecklas. Den statliga arbetsförmedlingens roll i det nya informationssamhället måste ses över. En majoritet av de arbetssökande hittar sina jobb genom Internet eller telefonservice. Vi föreslår att regeringen ges i uppdrag att se över arbetsförmedlingens organisation så att den passar ett modernt flexibelt informationssamhälle samt ger största möjliga frihet åt den enskilde arbetsförmedlaren och den arbetslöse. 12 Ökad rörlighet på arbetsmarknaden Mycket talar för att de fasta jobben i en inte alltför avlägsen framtid kanske blir en än mindre vanlig anställningsform än . Projektanställningar, uppdragsjobb och olika former av tidsbegränsade förordnanden står för en allt större andel av de nya jobben. En fortsatt utveckling i denna riktning innebär att det blir vanligt att byta arbete under yrkeslivet, med mellanperioder av arbetssökande eller utbildning. Arbetsmarknadspolitikens uppgift att underlätta yrkesmässig och geografisk rörlighet accentueras då ytterligare. För utvecklingen av nya företag och nya branscher är rörligheten ofta avgörande. Att öka den dubbla rörligheten på arbetsmarknaden är och förblir en av arbetsmarknadspolitikens långsiktigt viktigaste uppgift. Det underlättar framväxten av nya företag och nya branscher. Utbildningsinsatser är det lämpligaste instrumentet för att underlätta främst yrkesmässig rörlighet. Det är viktigt att påpeka att strävan beträffande den geografiska rörligheten måste ske i mer än en riktning. Det får aldrig bli så att någon tvingas att flytta för att ta ett arbete. 13 Jämställdhet i arbetsmarknadspolitiken En av de största förändringarna på arbetsmarknaden har varit att kvinnorna undan för undan stärkt sin ställning på arbetsmarknaden. Den förstärkningen har även fortsatt . Under den djupa konjunkturnedgången var det männen som drabbades hårdast av arbetslöshet. Denna utveckling vände sedan i takt med att neddragningar i den offentliga sektorn har skett. har dock pendeln svängt tillbaka, och är åter fler män än kvinnor arbetslösa. Av tradition har det varit så att de flesta arbetsmarknadspolitiska åtgärder har sysselsatt fler män än kvinnor. är det viktigt att komma med konkreta förslag som ökar arbetslösa kvinnors möjligheter att finna nya riktiga jobb. Det traditionella könsmönstret på arbetsmarknaden måste luckras upp så att kvinnor söker sig till traditionellt mansdominerade yrken och tvärtom. En kungsväg till detta vore om regeringen kunde förmå att vidta åtgärder för att bryta de offentliga monopolen som låser in kvinnor på vissa arbetsplatser utan möjlighet att byta till någon annat. Regeringen bör till konkretisera en plan för att bryta det traditionella könsmönstret. Positivt vore det också om andelen kvinnliga företagare kunde öka markant. Mer om jämställdheten på arbetsmarknaden står att läsa i vår motion om jämställdhetspolitik. 13.1 Möjliggör för fler kvinnor att bli företagare startas nästan var tredje företag av en kvinna. Av samtliga nystartade företag inom tjänstenäringarna startades av kvinnor. Motsvarande siffra inom industrinäringarna var . Statistik på området visar att det skett en generell uppgång gällande nyföretagandet. Vi liberaler är dock inte nöjda förrän det uppnåtts en större jämställdhet på företagsområdet. Alla kan inte starta företag, men vi vet att det är färre kvinnor än män som startar företag.