ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Bo294 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo294av ()Revision av äldre vattendomar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om revision av äldre vattendomar i allmänhet och regleringsdom av i synnerhet. Motivering Många av de vattendomar som fastställdes första hälft, i syfte att reglera sjöar och vattendrag för vattenkraft, måste revideras. Ett belysande exempel på detta är vattendomen som fastställdes för att reglera , Svåga älv och Dellångersån med tillhörande sjösystem i norra , inför planerad kraftverksexploatering. Denna dom tar sin reglerande utgångspunkt i att säkerställa de övriga vattenbruksnäringarnas tillgång på vatten, dvs ett skydd för flottningen, vattendrivna mindre sågar och fisket. Med andra ord föreskriver domen ingen övre, utan bara en nedre dämningsgräns. när flottningen varit nedlagd och inga vattendrivna sågar längre existerar och fisket tappat sin betydelse för hushållens försörjning, så är den nedre dämningsnivån endast av estetiskt värde. Medan behovet av en övre dämningsgräns är akut, eftersom allt fler fritidshus, permanent boende, småbåtshamnar, vägar, broar och vattentäkter drabbats hårt av de senaste årens kraftiga och återkommande översvämningar. har sjösystemet fyllts över brädden och orsakat skador vid fyra tillfällen , 1998, 2000 och senast . Eftersom norra och södra med sina och stort medeldjup, har mycket stor vattenlagringskapacitet med lång eftersläpningseffekt, så är sjösystemet rent fysiskt svårreglerat. Svågan och ett tiotal andra mindre åar och bäckar förser sjöarna med endast vatten i normalt väderläge, vilket kan tappas ur längs med Dellångersån och sjösystemet i Forsa innan utloppet i havet vid , utan att orsaka skador längs med de låglänta jordbruksbygderna i Forsa. Men då tillflödena förser med 150/200 och t.o.m. , så kan den mängden inte pressas ur nedströms utan svåra skador som följd. Därför tvingas magasinera enorma mängder vatten innan systemet kan börja tappas med minskning som följd. Detta innebär att hundratals miljarder kubikmeter vatten, mer än normalt, utsätter strandlinjer och närboende för svåra påfrestningar . Således blir effekterna mer långlivade för stora sjösystem än älvdalar. Problemet kan lösas genom att vattendomen revideras och en högsta tillåten nivå fastställs, allt medan vattenregleringsföretagen åläggs att ta bort bromsande trösklar i utloppssystemet. Regeringen bör se över vilka möjligheter har för att revidera gamla vattendomar av den typ som reglerar .
mot · GP02Bo296 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo296av ()Bostadsbidrag för utbytesstudenter till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av regelsystemet för att möjliggöra införande av bostadsbidrag eller motsvarande för utbytesstudenter så att de kan efterfråga en studentbostad likvärdig med svenska studenters. Motivering Vid undersökningar har det visat sig att utbytesstudenternas bostadssituation är ännu svårare än de svenska studenternas. Vad som framkommit är att många av dessa utbytesstudenter på grund av ekonomiska förhållanden inte har råd att efterfråga en lämplig studentbostad. De samlas ofta i de billigaste alternativen med låg standard, belägna långt från högskolan/, där det saknas möjligheter till spontant umgänge med svenskar. Alternativt bor de två eller flera i studentrum avsedda för en person. Anledningen härtill är främst att de varken kan få studiestöd eller bostadsbidrag eftersom de inte är mantalsskrivna i . Att hitta något arbete/extrajobb att dryga ut kassan med är för de flesta svårt. De har av naturliga skäl inte samma möjligheter som svenskar att ha med sig egna möbler. Detta innebär att de måste hyra möblerat, vilket i sin tur ytterligare ökar boendekostnaden. Ett bra integrerat boende ökar inte bara möjligheten att nå ett bättre studieresultat, det ökar möjligheten att bygga internationella nätverk mellan de studerande, vilket är av stor betydelse. Antalet utbytesstudenter i hela är enligt uppgift mellan 2 000 och 3 000. De flesta utbytesstudenterna vistas här under ett läsår men både längre och kortare vistelser förekommer. För att underlätta för utbytesstudenter och skapa förutsättningar för en god social bostadsstandard bör en översyn av regelsystemet göras för att möjliggöra införande av bostadsbidrag eller motsvarande för utbytesstudenter så att de kan efterfråga en studentbostad likvärdig med svenska studenters. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GP02Bo299 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo299av ()Byggande av studentbostäder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening om behovet av ökade insatser för byggande av studentbostäder. Motivering Boendesituationen för studenter har varit dålig men har försämrats katastrofalt. Bristen på bostäder blir allt större och går det fem studenter på en studentbostad. Antalet utbildningsplatser har utökats och denna höst har det kommit dubbelt så många registreringar till studentbostadsköerna som . Problemet är störst på de stora studentorterna. I köar just nu 25 000 studenter för 7 000 lägenheter. Krisläge råder och studentkåren försöker hjälpa till med akutlösningar genom att hyra ut sovplatser i sina källarlokaler. Med liggunderlag och sovsäck kan studenterna få sova där för per natt. Denna akutlösning är inte hållbar och kan det ta upp till att få en studentbostad. Tillgång och pris på studentbostäder har stor inverkan på den akademiska kvaliteten. Bostaden är kanske extra viktig för en student då den till stor del fungerar som arbetsplats. Tillgången på studentbostäder påverkar också studentens val av högskola/universitet och en brist på studentlägenheter försvårar därför den geografiska rörligheten. Studenterna väljer hellre att studera på sin hemort där de redan har en bostad. Detta i sin tur motverkar ambitionen att skapa ett decentraliserat högskolesystem. Ytterligare ett problem med bristen på studentbostäder är att den riskerar att öka den sociala snedrekryteringen till högre studier. Undersökningar visar att personer från studieovana miljöer är extra känsliga för olika typer av risker som kan förknippas med högskolestudier. Även om det är kommunerna som ska tillhandahålla bostäder för studenterna så bör staten ombesörja den totala akademiska kvaliteten. Det är viktigt att inte bara erbjuda ett större antal platser utan också att garantera en hög standard på studierna och goda studiemiljöer och där är bostaden grundläggande. Just därför måste man beakta bostadssituationen på de olika högskoleorter där utbildningsplatser fördelas. Det är också viktigt att de orter som tilldelas platser får besked om detta så att de planerar bostadsbyggandet efter efterfrågan. Återinförandet av investeringsbidraget är bra då det har fört problemet med boendesituationen för studenter i fokus. Däremot har det inte lett till ett tillräckligt ökande av byggandet av studentlägenheter. Det är mycket viktigt att både staten, kommunerna, bostadsföretagen, lärosätena och studentkårerna tar ett gemensamt ansvar för att anpassa tillgång och efterfrågan på studentbostäder. Därför måste regeringen i sitt fortsatta arbete ta fram förslag som innebär att bostadsbristen på högskoleorterna kan byggas bort. Detta kan ske genom ökade ekonomiska stimulanser men också i kombination av att nya högskoleplatser på viss ort etableras endast om högskoleorten kan garantera att studentbostäder finns i tillräcklig omfattning.
mot · GP02Bo301 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo301av och ()Obligatorisk brandförsäkring Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om obligatorisk (brandförsäkring) hemförsäkring. Motivering Tyvärr förekommer det att hyresgäster som drabbats av lägenhetsbrand saknar hemförsäkring. Detta innebär att hyresgästen inte kan få ekonomisk ersättning från försäkringsbolag för förstört eller skadat bohag. Hyresgästen riskerar också att hyresvärden ålägger denne att betala höga ersättningskrav. Hyresvärdens självrisk ligger ofta i intervallet 50 000 till . När hyresgästen själv är vållande till branden kräver hyresvärden att denne står för renoveringskostnaderna upp till självrisknivån. Ytterligare en konsekvens är att hyresgästen i vissa fall kan förlora sin hyresrätt. Enligt 10 § hyreslagen förfaller hyresavtalet om lägenheten förstörs så att den inte längre lämpar sig för boende, exempelvis på grund av brandskador. Hyresvärden är inte heller skyldig att återställa lägenheten i brukligt skick, vilket medför att hyresgästen riskerar att ställas utan bostad. Kostnader för uppkomna skador i omkringliggande lägenheter drabbar även lägenhetsinnehavaren om denne saknar egen hemförsäkring. Hushåll med låg inkomst och låg utbildning har sämst försäkringsskydd. Var femte man och var tionde kvinna i den gruppen saknar helt egna försäkringar. De som av ekonomiska skäl väljer att avstå från hemförsäkring kan i och med att det händer något oväntat stå helt utan hjälp, eftersom reglerna säger att de borde haft hemförsäkring. En lösning för att komma tillrätta med detta problem är att hyresvärden får laglig rätt att kräva att hyresgästen tecknar en (brandförsäkring) hemförsäkring för att erhålla hyreskontrakt. Detta i syfte för att i möjligaste mån minimera följderna av eventuellt uppkomna skador vid lägenhetsbrand för såväl lägenhetsinnehavare som grannar och hyresvärd. En obligatorisk (brandförsäkring) hemförsäkring kan här jämställas med den obligatoriska trafikförsäkringen för bilar. () ()
mot · GP02Bo302 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo302av och ()Brandvarnare i varje hushåll Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av lag om brandvarnare i varje hushåll. Motivering dör drygt 100 människor till följd av bränder. Den vanligaste dödsorsaken är förgiftning av brandröken och inte av själva elden. Trots det saknar var fjärde hyresgäst brandvarnare. Det är inte nog med att bränder förorsakar stora mänskliga tragedier; de förorsakar dessutom stora samhällskostnader. Varje brand som kan förhindras genom ett gott förebyggande arbete sparar enorma resurser för samhället. gjorde 1997 ett tillkännagivande om behovet av brandvarnare. Man pekade på att brandvarnare i det befintliga bostadsbeståndet borde komma till stånd. har dessutom tidigare uttalat att även om brandvarnare finns installerade i betydande delar av bostadsbeståndet är detta inte tillräckligt... vikten av att alla hem och lokaler där människor vistas utrustas med brandvarnare kan enligt utskottets mening inte nog betonas. Man säger att det är nödvändigt att öka användningen av brandvarnare även i det befintliga bostadsbeståndet. Man hänvisar till de kommuner som tar lagen i egna händer och själva inför obligatorisk brandvarnare. Vi anser det vara ett mycket bra initiativ som några kommuner med i spetsen tagit. Det kommer säkert att innebära större skydd och färre dödsolyckor för de medborgare som bor i dessa kommuner, men varför inte införa en nationell lag som gör att alla kommuninvånare skyddas på samma sätt? I en interpellationsdebatt framhöll miljöministern att han följer frågan med intresse och är beredd att ta ytterligare initiativ som kan krävas för att öka tryggheten. Vi anser att det nu är dags att ta initiativ till en nationell lag. Låt oss ta ett exempel över hur tokigt det kan bli när vi inte har en nationell lag. I en kommun fanns några lägenheter som hyrdes ut till personer som hade speciella behov. ansåg att det krävdes brandvarnare eftersom man kunde se detta som en form av gruppboende. Fastighetsägaren överklagade, och fick rätt, eftersom var och en hade enskilda hyreskontrakt. uppstod brand i en lägenhet utan brandvarnare, varav en man brändes inne. Hade vi haft en lag om obligatorisk brandvarnare i varje lägenhet hade detta inte inträffat. Det vill nu till kraftfullare åtgärder över hela landet för att kunna rädda fler människoliv och minska skadeverkningarna i samband med bränder. Det är nu dags att skapa en lagstiftning som innebär skyldighet för alla hushåll att ha brandvarnare. Denna lag skall gälla retroaktivt. Vi bör ställa krav på att det skall finnas minst en brandvarnare på varje våningsplan i alla bostäder. är föregångare i denna fråga. lagstiftade man om krav på en godkänd brandvarnare per lägenhet eller bostad. Lagen gällde retroaktivt. Ansvaret för installationen lades på fastighetsägaren. Detta bör också vi i klara. () ()
mot · GP02Bo305 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo305av och ()Åtgärder mot fuskbyggen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot fuskbyggen. Motivering , , det är några aktuella exempel på fuskbyggen. Det är naturligtvis särskilt genant att är ett av de drabbade byggprojekten. Om det är något projekt där byggföretagen borde anstränga sig extra för att undvika att anklagas för fuskbygge är det byggandet av . Med de erfarenheter och kunskaper man har måste vi kunna ställa mycket höga krav på byggandet. Fuskbyggen ska helt enkelt inte få förekomma. Bland andra har engagerat sig för en god bomiljö och att till exempel sådant som mögel- och fuktskador ska kunna undvikas. Regeringen bör därför överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att genom förbättrad kvalitetskontroll komma till rätta med fuskbyggandet. I det arbetet bör bland annat en översyn av reglerna för det statliga bidragssystemet ingå. () ()
mot · GP02Bo306 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo306av m.fl. (s)Ändring i förköpslagen Förslag till riksdagsbeslut beslutar om revidering av förköpslagen i syfte att göra lagen till ett starkare instrument för kommuner att förköpa fastigheter för att skydda kultur- och naturvärden. Motivering Den kommunala förköpsrätten regleras i förköpslagen SFS 1967:868. Enligt lagstiftningen kan kommuner förköpa fastigheter för att tillgodose vissa ändamål, som t.ex. framtida utveckling av tätortsbebyggelse och bostadsförsörjning. Förköpslagen kan även användas för att tillgodose kommunens behov av mark för idrotts- eller friluftsliv. Lagstiftningen är dock svagare när det gäller att förvärva mark för naturvård. Det kommunala förköpsinstrumentet utnyttjas i huvudsak för industri- och bostadsutbyggnad. Möjlighet att utnyttja lagstiftningen för att skydda kultur- eller naturvårdsintressen saknas nästan helt i gällande lagstiftning. bör därför besluta om en revidering av förköpslagen i syfte att göra lagen till ett starkare instrument för kommunen att förköpa fastigheter för att skydda kultur- och naturvärden. () () () ()
mot · GP02Bo307 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo307av ()Boendekostnader Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om neutralitet mellan olika boendeformer. Motivering Boendekostnaderna har ökat dramatiskt för det enskilda hushållet . Flera har fått höjda hyror från nivåer av nettoinkomsten . med rapporterna om de allmänt kraftigt höjda boendekostnaderna framkommer i flera utredningar, bland annat , att det finns tydliga olikheter i kostnader och skatteuttag mellan de olika upplåtelseformerna. Det finns flera exempel på att hyresgäster och bostadsrättshavare betalar mer för sitt boende än egnahemsägare, trots att de senare i normalfallet disponerar en betydligt större boendeyta. Det är angeläget att komma till rätta med detta förhållade så att neutralitet mellan de olika boendeformerna blir en realitet. Det är också en rättvisefråga att arbeta för att minska boendekostnadernas andel av hushållens totala utgifter. Detta kan göras exempelvis genom en stegvis förändring av skatte- och avgiftspolitiken. Frågan om jämlikhet mellan boendeformer har diskuterats länge och det är angeläget att frågan om hur man löser problemet hanteras skyndsamt. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Bo309 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo309av ()Kablar under jord Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att göra ansvaret för kablar under jord tydligt. Motivering Dagens konsumenter kräver stor säker teknik med hög kapacitet. IT-utvecklingen har lett till att konsumenter av teknik kräver att tekniken ska vara av god kvalitet, driftssäker och till rimlig kostnad. Det kommunikationsnät, som vi har i vårt land, kan dock ställa till problem. Inte minst vad gäller vem som har ansvar för de kablar som grävs ner i marken. Det finns ett flertal kablar som ligger kvar i jorden men som inte längre används. När det kommer till praktisk tillämpning, att gräva ner ytterligare kablar, uppstår problemet om vem som äger de kablar som redan ligger i marken. Om kablarna används eller om de tagits ur bruk kan endast den som äger dem svara på. De måste därför hanteras som om de var i bruk. Det finns ett stort antal aktörer och funktioner och risken är att man gräver av kablar, vilket ger problem med underhåll, felsökning etc. När det kommer allt fler aktörer på marknaden blir det än viktigare att tydliggöra vem som ansvarar för nedgrävda kablar och deras underhåll. Frågan om skadestånd och miljöpåverkan kan också komma att bli mer aktuell . En översyn av avtal och uppgörelser är angelägen att göra.
mot · GP02Bo310 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo310av m.fl. (s)Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning inriktad på en helhetssyn i framtidens samhällsbyggande och integrering av det lokala Agenda 21-arbetet i all samhällsplanering. Motivering Den största utmaningen och den mest offensiva uppgiften inom samhällsbyggandet handlar om hur man kombinerar utvecklingen av välfärdspolitiken, samhällsekonomin och välståndet med en livsstil som inte kräver större förändringar än vad naturen och människorna tål. Omställningen kräver olika samverkande processer mellan samhället och näringslivet, mellan kommuner och byggproducenter, mellan odlare, livsmedelsbranschen och konsumenter, mellan äldre och yngre. Detta ger goda förutsättningar för en ny samarbetsanda, som ska tas tillvara vid planering av såväl nya bostadsområden som vid ombyggnad av befintliga boendemiljöer, infrastruktursatsningar m.m. Därför bör det satsas på forskning inriktad på en helhetssyn i framtidens samhällsbyggande. Kommunerna bör också stimuleras till att integrera det lokala Agenda 21-arbetet i all samhällsplanering, även infrastruktur och bebyggelseutveckling. Alla lokala aktörer bör utöka sin samverkan i de frågor som utgör ett gemensamt intresse av att utveckla kommunen eller orten i fråga. Detta har skett i många kommuner inom ramen för Agenda 21-arbetet och det Lokala investeringsprogrammet (LIP), vilket innebär att det finns flera goda exempel att utgå ifrån. Denna samverkan bör också syfta till ett breddat deltagande i planeringsprocessen. På detta sätt kommer det lokala Agenda 21-arbetet i centrum för planeringen av det lokala och regionala samhällsbyggandet för en global hållbar utveckling. () () () () () () () ()
mot · GP02Bo315 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo315av ()kommuns länstillhörighet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överförs till län. Motivering Ordet demokrati måste i alla sammanhang respekteras för vad det betyder folkvälde. I har folket sagt vad det vill i frågan om länstillhörighet. Innebörden av denna folkvilja måste uppfattas och förstås av . har som sin mening anfört att man skall respektera Hebys kommuninnevånares begäran om länsbyte. Vi måste som beslutande organ vara trovärdiga. I stort och smått måste vi som beslutande församlingar agera så att landets innevånare ser oss som trovärdiga representanter för folk. I måste också innevånarna, liksom i övriga delar av , känna tilltro till att de förtroendevalda hörsammar människors intressen och vilja. kommuns vilja att tillhöra kommun måste nu respekteras av regeringen.
mot · GP02Bo317 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo317av ()Elektromagnetiska fält i stadsmiljön Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försiktighetsprincipen skall tillämpas i stadsmiljön för att inte öka den elektromagnetiska strålningen. Motivering Många människor är känsliga för den ökade elektromagnetiska strålningen i vår miljö. Olika besvär kan göra att människor blir sjuka och måste undvika att vara i närheten av elektromagnetiska fält. Många människor kan heller inte bo i stadsmiljön då deras besvär där ökar. Myndigheter har inte tagit ställning till huruvida människor blir drabbade av elektromagnetism, men av forskning över hela världen visar ändå att levande organismer reagerar på den elektromagnetiska strålningen. En mer intensifierad forskning behövs, när trådlös kommunikation fyller ut hela vårt luftrum och ny teknik tas fram i snabb takt. I stadsmiljön i och har studier gjorts av den elektromagnetiska strålningen på våra gator. gjordes mätningar av magnetfälten i . Magnetfälten varierade, men värden på mellan 1 och 2,5 mikrotesla uppmättes. På vissa platser uppmättes så höga värden som 6 mikrotesla. Tesla är den enhet som ett magnetfälts flöde mäts i och ett slags gränsvärde har satts till 0,2 mikrotesla. Medelvärdet längs de uppmätta trottoarerna låg på 0,4 mikrotesla. Det är dubbelt så höga värden som ansvariga myndigheter av försiktighetsskäl anser bör tillåtas i samhället. Svenska forskare anser att långvarig exponering för magnetfält över 0,2 mikrotesla ökar risken för att drabbas av blodcancer, leukemi. På i har professor lett forskning med mätning av statsmiljön i . Man har kartlagt alla gatorna i innerstaden. Många gator uppvisar höga värden och den elektromagnetiska strålningen var även hög inne i bostäderna vid de aktuella gatorna. Forskningen och kartläggningen måste få fortsätta och försiktighetsprincipen bör bli vägledande för hur stadsmiljön planeras och hur utbyggnad sker med avseende på hur kraftig elektromagnetisk strålning som utvecklas vid olika elektriska installationer. Tidsaspektens betydelse, det vill säga hur länge människor utsätts för strålning, bör också bli föremål för forskning.