ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub311 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub311av och ()CSN Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av en förändring av CSN. Motivering Att inte ge uppskattning till universitetsstuderande elever att jobba extra i samband med sina studier är orimligt. Jantelagens är det enda land jag känner till som motarbetar elevers vilja att arbeta. Detta genom att ha ett system där man bara får tjäna en liten summa pengar varje termin för att inte fråntas, och genast bli återbetalningsskyldig sitt studielån. Samma sak gäller om du under din studietid lägger undan pengar genom att spara i aktier. Om du blir skicklig på det och gör viss vinst får du direkt ett nej från CSN till din rättighet att beviljas studielån. Att man från myndigheters håll inte uppmuntra ungdomar till att själva ansvara för sin ekonomiska situation ger helt fel signaler. Det måste vara upp till varje elev att själv bestämma om och hur mycket man vill arbeta under sin studietid, inte upp till CSN. CSN som enda instans för studenters studiestöd måste reformeras. Det måste bli mer tillgängligt och mer informativt. Att bara få ställa en fråga kring sina studiemedel blir till en hel apparat. Om det dessutom gäller utlandsstudier, då får man avsätta dagar för att få besked. Det senare nämnda är mer aktuellt än någonsin då många elever väljer att studera utomlands varför det är viktigt att kommunikationen mellan CSN och eleven fungerar bra. Anledningen till att jag betonar detta sammanhang är att eleven är beroende av CSN vid köp av resebiljetten, uppehälle och kursanmälan som vanligtvis ser annorlunda ut i andra länder och därför kräver ett visst mått av förberedande. Här får det alltså inte uppstå några kommunikationsproblem eftersom det kan leda till att en hel utbildning glider studenten ur händerna. är CSN:s system utformat på ett mycket byråkratiskt sätt vilket gör att det blir väldigt tungrott. Vi anser att en marknad bör öppnas för andra, konkurrerande alternativ till CSN där byråkratin lättas upp och att begränsningen på hur mycket pengar man får tjäna under sin studietiden tas bort. () ()
mot · GP02Ub312 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub312av ()Idrott och hälsa på lärarutbildningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförts om idrott och hälsa på lärarutbildningen. Bakgrund Sitt still. Fröken i klassen ropar för femte gången till att han ska sätta sig i stolen och räkna klart matten. Men har redan givit upp, han vill ut på rast. Luften i klassrummet är redan varm och kvalmig. Den svenska skolan har gått från timstyrning till målstyrning. Detta är bra. De timplaner som har angivit hur många timmar och minuter varje ämne ska ha i skolan är på väg att försvinna helt. Detta skapar nya möjligheter för skolan att gemensamt med kompetent personal, elever och föräldrar påverka skolans innehåll och arbetssätt för att nå uppsatta mål. Detta kan skapa utrymme för stora glapp mellan skolor, inte minst gäller det ämnet idrott och hälsa. Det är inte alltid som fler timmar på schemat uppmuntrar elever till mer rörelse. Motivering Vi vet att många barn rör sig alltför lite. Olika undersökningar och forskningar har visat sen att alla mår bra av motion och frisk luft. Ett sätt att naturligt få in detta bland elever och personal är att kombinera olika ämnen och arbete mer gränsöverskridande. Matematik kan hållas i skogen. Historia kan göras som frågesport längs promenadstigen. Skolgårdar kan uppmuntra till lek och spel. Men detta kan bara fungera väl om lärare är utbildade i grunden för just idrott och hälsa, och har insikt och förståelse för dess betydelse för barnen och i undervisningen. Dagens lärarutbildning har inte med någonting alls om förhållandet barn och rörelse. Lärarstuderade erhåller inte någon undervisning alls i ämnet Idrott och hälsa. För att nyexaminerade lärare på ett bra och pedagogiskt sätt ska få med rörelse i hela sin undervisning och för att skolan ska kunna arbeta målinriktat, utan timplan, är detta en förutsättning.
mot · GP02Ub315 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub315av ()Könsfördelning i arbete med barn Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning med syftet att finna metoder för en jämnare könsfördelning i arbetet bland barn. Motivering tog upp frågan om huruvida man genom att ändra intagningsreglerna till en utbildning med sned könsfördelning kan åstadkomma jämnare könsfördelning mänkvinnor. Den enda fackliga organisation som för sitt områdes räkning gick med på försök med könskvotering var och försöksverksamheten inleddes . Denna försöksverksamhet pågick fram t.o.m. , då slog fast att verksamheten inte uppnått de effekter man önskade nämligen att männen skulle fungera som identifikationsobjekt för barnen i mindre stereotypa roller än vanligt. Försöksverksamheten utvärderades i rapporten av och , Män och kvinnor i barnomsorgen En analys av könskvotering, yrkesval och arbetstrivsel. Barn har behov av att kunna identifiera sig med både män och kvinnor. Det är därför olyckligt att könsfördelningen är så sned just i arbetet bland barn i såväl förskola som de tidigare åren i skolan. Det är viktigt att en uppföljning görs om hur utvecklingen har sett ut , och att metoder utvecklas för att locka männen till arbete bland barn. Givetvis spelar löneproblematiken en roll, men det finns många goda kvalitativa värden i arbetet bland barn, som bättre behöver lyftas fram. Inte minst måste den pedagogiska diskussionen få ett försprång framför de ekonomiska, strukturella och administrativa problem som dominerar debatten. Mitt förslag är att en utredning tillsätts för att utreda möjligheter till en jämnare könsfördelning av anställda bland barn.
mot · GP02Ub317 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub317av och ()Högskoleplatser i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om öronmärkning av högskoleplatser till Campus . Motivering har vi blivit allt mer övertygade om att vi lever i ett samhälle som ställer högre krav på kunskap och kompetens. Vi vet också att det är nödvändigt att vidareutbilda sig hela livet. Det som var en självklarhet, nämligen att man i ungdomen utbildar sig till ett yrke som sedan räcker hela livet, gäller inte längre. Kraven både på den enskilde och på samhället som helhet är förändrade. Det är därför viktigt att göra det möjligt för så många som möjligt att läsa vid högskolor och universitet. Trots att platserna kraftigt ökat vid landets universitet och högskolor är det många som väljer bort möjligheten att studera. Vi är övertygade om att en viktig förutsättning för att fler skall läsa vid universitet och högskolor är att det finns närhet till en studieort. I den region vi kommer ifrån har vi låg utbildningsnivå och det är inte så många unga som söker sig till högre studier. Det är endast en femtedel av gymnasisterna som går vidare till högre studier. I finns en filial till . finns det bland annat utbildning till högskoleingenjörer i bygg, elektro, kemi och multimedia och en socionomutbildning. Både regionen och har uttalat att målet är att det finns 3 500 studenter. och nordvästra är en region där det traditionellt arbetats mest inom handel, industri och jordbruk. Det är vår övertygelse att en satsning på universitetsfilialen i kommer att stärka regionen i den framtida arbetsmarknaden. Vi anser att filialen även i fortsättningen skall vara knuten till eftersom det ger en naturlig koppling till utbildningen och forskningen i . Det är naturligtvis positivt att stödjer satsningen i , men vi anser dock att regeringen bör, i kommande budgetpropositioner, öronmärka högskoleplatser till Campus . () ()
mot · GP02Ub318 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub318av ()Uppföljning av maxtaxans konsekvenser för förskolan till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av maxtaxans konsekvenser för barnens förskolemiljö. Motivering Som ett led i socialdemokraternas vision om en avgiftsfri barnomsorg infördes maxtaxa. Denna modell missgynnar bl a de familjer där en förälder stannar hemma och själv tar hand om sina barn. Många kommuner, särskilt borgerliga, är kritiska till maxtaxan, men har ändå valt att införa den, eftersom de enligt regeringens löfte skulle kompenseras för de extra utgifter maxtaxan medför. Införandet av maxtaxan beräknades medföra ökade kostnader för staten med 3,4 miljarder. Bestämmelserna för maxtaxan finns i förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Denna summa ska betalas ut som ett extra statsbidrag till de kommuner som inför maxtaxa. Många av kommunerna är kritiska till systemet men har ändå tackat ja, eftersom de annars är rädda att barnfamiljerna flyttar till andra kommuner som har infört maxtaxa. Alla kommuner har fått besked om hur stort bidraget för införandet av maxtaxan skulle bli. Dessa beräkningar har visat sig vara fel, beroende på att man inte har räknat in barn i privat barnomsorg. Felräkningarna kan komma att medföra stora kostnader för kommunerna. Ju fler barn i privat regi, desto mindre bidrag till kommunerna. Fördelningen av statsbidraget för maxtaxan beräknas med barnomsorgsmodellen i det kommunala kostnadsutjämningssystemet som grund. SCB ska året före bidragsåret lämna uppgift till varje kommun om preliminärt statsbidrag. Eftersom barnomsorgen blir billigare för familjen kan ett möjligt utfall av maxtaxan bli att föräldrarna väljer att ha barnen i förskolan. Om inte mer personal anställs kommer då personaltätheten att sjunka. Det är då barnen som blir lidande. Det har visat sig att t o m barnen upplever stress i förskolan. Det är viktigt att metoder utvecklas för att kontinuerligt från starten följa upp förskolans verksamhet, med syftet att barnens miljö ska förbättras och inte försämras.
mot · GP02Ub319 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub319av ()Högskoleprovet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppföljning av vilka konsekvenser högskoleprovets fokusering av specifika färdigheter har för den nedgående trenden av deltagandet. Motivering Fyra av tio högskolestudenter antas till högskolan genom sitt resultat på högskoleprovet. Endast cirka 32 000 personer har anmält sig till höstens högskoleprov . Det är färre än . Denna trend började och ses som en trend beroende på låga födelsetal . Antalet utbildningsplatser har också ökat, varför flera kommer in på sina betyg. Trenden förväntas vända . räknas det bästa personliga resultatet vid ansökan till högskolan. Våren är alltid bäst frekventerad. gjorde sammanlagt 101 000 personer högskoleprovet. handlade det om 146 000 personer. Högskoleprovet har funnits men fick en ökad betydelse 1991 då nya regler för antagning till universitets- och högskolestudier trädde i kraft. finns endast begränsad kunskap om hur högskoleprovet utnyttjats av olika etniska grupper liksom om deras resultat på provet. Uppgifter om etnisk bakgrund har inte samlats in i samband med provet. Vid , didaktik finns forskningsprojekt på detta tema. Skillnader i kulturell bakgrund kan ha betydelse för hur individen klarar högskoleprovet. Det har däremot inte visat sig vara de inriktade delproven i ordförståelse och läsförståelse som gett upphov till d e största skillnaderna utan mer de matematiskt inriktade delproven. Högskoleprovets uppdelning vad gäller olika delprov som mäter olika slag av färdigheter är viktiga för hur högskoleprovet ska lyckas. Regeringen bör följa upp om den nedgående trenden till högskoleprovet också kan sammanknippas med högskoleprovets fokusering på specifika färdigheter.
mot · GP02Ub320 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub320av ()Idrott i skolan 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om mer obligatorisk idrott i skolan. 2 Mer obligatorisk idrott Enligt en rad undersökningar är en mycket stor andel av skolungdomarna fullständigt fysiskt inaktiva om man undantar skolidrotten. Det kommer också allt fler larmrapporter om hälsotillståndet hos ungdomar. Resultat från värnpliktsmönstringen liksom andra undersökningar visar på såväl fetma, dålig kondition som ohälsa orsakat av otillräcklig fysisk träning. Skoltiden är i många avseenden fostrande. Även om föräldrar bär huvudansvaret för barnens utveckling och fostran torde det var till stor hjälp om skolan kan stötta bl a med mer obligatorisk fysisk träning. I det fall man skulle avskaffa timplanerna för undervisningen i övrigt i skolan med motiveringen att elever behöver olika många timmar för att nå samma kunskapsmål, måste synen på just ämnet idrott vara en annan. God kondition kräver ett visst antal timmars regelbunden träning och kan inte jämföras med rena kunskapsmål i t.ex. språk och matematik. Därför borde det införas fler timmar med obligatorisk fysisk träning i skolan.
mot · GP02Ub321 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub321av ()Antagningsregler till högskola och universitet 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betygssystemet och betygssättningen i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om antagningssystemet till högskola och universitet. 2 Betygssystemet i skolan dåligt urvalsinstrument När de nuvarande betygen i skolan utarbetades var inte syftet att de skulle användas som urvalsinstrument. Det är mycket diffusa och svårtolkade kriterier som ligger till grund för de olika betygsstegen. Det ger därför en falsk bild av exakthet när dessa betyg genomgår s.k. meritvärdering till högskolan och förvandlas till exakta jämförelsetal som t.o.m. förses med två decimaler. Många av de längsta kurserna och därmed tyngst vägande ur betygssynpunkt ligger i årskurs ett. Därmed har de en stor betydelse för slutbetyget, fastän kurserna i årskurs tre är på en mycket mer avancerad nivå. Eftersom det inte är tillåtet att höja godkända betyg under själva gymnasietiden, uppmuntras till taktiskt agerande som inte gagnar ett effektivt utnyttjande av skolans eller elevernas egna resurser. Följden blir att ett stort antal studenter från gymnasieskolan belastar både sin egen och samhällets ekonomi med ett extra studieår på gymnasial nivå för att kunna konkurrera om högskoleplatserna. 3 Samhällsekonomiskt slöseri En växande andel studenter som antas på högskolorna har därför kompletterat det ursprungliga betyget med nya betyg i ett eller flera ämnen. Merparten har gjort en s.k. konkurrenskomplettering och tillbringat det gångna läsåret i komvuxkurser eller i och där höjt sina godkända betyg till en högre nivå. Möjligheterna att klara högskolestudier torde inte öka nämnvärt av att höja sina betyg i sådana kurser där man har betyg i kurser på en högre nivå. I princip handlar det om att konkurrera ut andra nybakade studenter som i sin tur måste påbörja konkurrenskomplettering. 4 Se över antagningssystemet Det är mot denna bakgrund nödvändigt att följa upp och reformera regelsystemet runt skolans betygssättning. Detta är ett grundläggande krav för att det överhuvudtaget skall gå att använda betygen på ett ändamålsenligt sätt för antagning till högre studier. Antagningssystem till högskola och universitet måste också ses över. Ett alternativ är att betygens roll begränsas till att ge grundläggande och särskild behörighet. Urvalet görs sedan på grundval av nationella högskoleprov som utformas olika för dem som söker naturvetenskaplig och samhällsvetenskaplig utbildning, kanske med ytterligare inriktningar mot läkarutbildning, juridik, journalistik o.s.v. ()
mot · GP02Ub322 · 2001-10-05 00:00:00 — Den frihet som folkhögskolorna har att utforma sina kurser utifrån skolans speciella inriktning och profil ger stora möjligheter för kursdeltagarna att påverka studiernas inriktning och innehåll efter förkunskaper, intressen och behov. Utmärkande för folkhögskolans undervisning är att man ofta arbetar med temastudier och projektarbeten. Här är kursdeltagarnas erfarenhet av arbets- och samhällsliv en stor tillgång för arbetet. Folkhögskolorna erbjuder många särskilda kurser, t ex i musik, mediekunskap, konsthantverk, teater, språk, friskvård och turism, där en större del av studietiden ägnas åt det ämnesområde man valt. En del av dessa kurser är yrkesinriktade. Som exempel kan nämnas utbildning till fritidsledare, dramapedagog, journalist, kantor och behandlingsassistent. () () () () () ()
mot · GP02Ub328 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub328av och de ()Svenskundervisning för invandrare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrensutsättning av svenskundervisning för invandrare. Språket är nyckeln Nyckeln till framgång är språket. Syftet med undervisningen svenska för invandrare måste vara att en individ skall få möjlighet att skaffa sig så goda kunskaper i svenska att hon/han kan fungera både i samhället och på arbetsmarknaden. Ett annat syfte skulle kunna vara att möjliggöra ett svenskt medborgarskap. Vore det så att det bland annat krävdes grundläggande kunskaper i svenska språket för att kunna erhålla svenskt medborgarskap skulle säkert fler mer aktivt delta i sfi-undervisningen. publicerade Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () en undersökning som visade vilka effekter konkurrensen mellan kommunala skolor och friskolor har på undervisningens kvalitet. Undersökningen visade att konkurrens och mångfald gynnar elever såväl i den kommunala skolan som i friskolan. har gått från ett etniskt homogent samhälle till att bli ett av mest mångkulturella. Många av de människor som kommit till har haft drömmar och ambitioner om ett bättre liv för sig själva och för sina barn. Ofta har de fått sina förhoppningar grusade. Alltför många lyckas inte ta sig in i det svenska samhället. En av barriärerna är språket. I dagens samhälle är det kunskap och kompetens som är inträdesbiljetten till arbetsmarknaden och språket är nyckeln. Resultaten från sfi visar att endast hälften av dem som genomgått utbildningen har uppnått godkänd nivå . Två av tio klarar endast enkel vardagssvenska och fyra av tio klarar inte ens att läsa en enkel tidningsartikel. De är i princip funktionella analfabeter. Svenska för invandrare erbjuds till alla men motivationen har varit låg. Utbildningens primära syfte är språkinlärning. Den ger i allmänhet inte tillräckliga språkkunskaper för elever att efter avslutad utbildning kunna ta sig in på arbetsmarknaden. Dessutom är invandrare med bristande språkkunskaper utestängda från aktivt deltagande i stora delar av samhällslivet. För att säkerställa en god utbildning måste det finnas så många alternativ som möjligt. Utgångspunkten för undervisningen bör vara att den är individuellt anpassad efter personens förutsättningar och behov. För att ge individen valfrihet att utforma sin svenskundervisning på det sätt som passar henne/honom bäst måste undervisningen konkurrensutsättas. Detta kan förverkligas genom ett nationellt peng- eller checksystem där individen själv väljer utbildning anpassad till hennes/hans speciella förutsättningar. Viktigt är att undervisningen inte begränsas till en viss kommun eller region då utvecklingen av de tekniska förutsättningar som finns för personligt lärande är många. () de ()
mot · GP02Ub329 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub329av och ()Barnomsorgskonto Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjens rätt till barnomsorgskonto. Motivering Maxtaxan ökar trycket på dagis stod det i . Över 100 familjer i väntas söka nya platser inom barnomsorgen när maxtaxan införs . Föräldrar har fått önska och det visar sig nu att det kommer att behövas mellan 100 och 200 nya platser. beräknar att kostnaderna kommer att öka med ca för 100 platser men kommunen har inte finansieringen klar. I regeringens förslag tror man inte att fler barn kommer att lockas till dagis genom maxtaxan, och man har heller inte kalkylerat med detta i kompensationen till kommunerna. Det finns därför stor risk att dessa kommuner kommer att kompensera underbalanseringen med ytterligare skattehöjningar. Dessutom finns en uppenbar risk med fler barn per avdelning och att det blir fler icke behöriga förskollärare, när man måste nyanställa. Den s.k. maxtaxan styr barnets utveckling då den favoriserar vistelseplats om man skall åtnjuta samhällets stöd. Frivilligheten är en chimär. Maxtaxan styr familjernas handlande. Man utnyttjar politiskt deras utsatthet för att sälja in en ideologi. De fyra borgerliga partierna har därför lagt förslaget om barnomsorgsstöd, som skall omfatta alla och inte gå omvägen via kommunerna. Genom avdrag för styrkta barnomsorgskostnader kan man finna flexibla barnomsorgslösningar. Med detta förslag sänks också barnomsorgsavgifterna med en tredjedel för alla som har privat eller barnomsorg. Tillsammans med avdragsrätten blir det möjligt att t.ex. korta arbetstiden och vara hemma med barnen längre. Vi vill i stället betona familjens möjligheter att förena familjeliv och yrkesliv på ett bra sätt, men ge föräldrar som så önskar en reell möjlighet att vara hemma med barnen längre än vad föräldraförsäkringen medger. I kan man läsa om Fria arbetstider bra för hälsan. Det handlar om flextider som ökar trivseln och minskar stressen. Det är ny forskning som visar på att personer som själva får välja när de skall arbeta känner sig piggare, mindre stressade och sover bättre än de som har reglerad arbetstid. Eller som en av de anställda säger med anledning av arbetstidsreformen: är det livet som styr jobbet och inte jobbet som styr livet. () ()
mot · GP02Ub330 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub330av och ()Teckenspråksutbildning för föräldrar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av utökad TUFF-utbildning. tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om ökade forskningsinsatser för att kartlägga barnets kommunikationsmiljö. Motivering TUFF ( Teckenspråks Utbildning För Föräldrar) är en utbildning som behöver utökas. Den skall ge föräldrarna sådana färdigheter att de på ett fullvärdigt och funktionellt sätt kan använda teckenspråk i kontakt med sina barn och därmed främja barnets utveckling och uppfostran. Utifrån perspektivet barns behov och rättigheter skulle syftet för döva barns språkutveckling kunna formuleras som att de skall ha tillgång till en lika god språkmiljö som hörande barn. I FN:s konvention om barnets rättigheter står att läsa följande: Artikel 6(2): Konventionsstaterna skall till det yttersta av sin förmåga säkerställa barnets överlevnad och utveckling. Artikel 5: Konventionsstaterna skall respektera det ansvar och de rättigheter och skyldigheter som tillkommer föräldrar () att på ett sätt som står i överensstämmelse med den fortlöpande utvecklingen av barnets förmåga ge lämplig rådgivning och råd då barnet utövar de rättigheter som erkänns i denna konvention. Barnets kommunikationsmiljö behöver på olika sätt förbättras bl.a. genom en utökad TUFF-utbildning. Det föreligger också ett forskningsbehov för att mer i detalj kartlägga barnens kommunikationsmiljö t.ex. med syskon, släkt, grannar och andra betingelser för att tillägna sig de två språken, svenskt teckenspråk och skriven svenska. Den nuvarande TUFF-utbildningen är framför allt inriktad mot barnens förskoleperiod. Vi förordar att den utvidgas att även omfatta grundskoleperioden i enlighet med utvärdering . (har en mer än så lång TUFF-utbildning.) Elever i specialskolan har teckenspråket som sitt första språk och skriven svenska som sitt andra språk. I all annan tvåspråkighetsundervisning har eleven samma modersmål som en eller båda föräldrarna. Så är inte fallet med de flesta döva barn. Det är andra än föräldrarna som kommer att bli de främsta språkgivarna. Föräldrarna till döva och gravt hörselskadade barn är oftast hörande. Dessa föräldrar skall som andra föräldrar kunna vara språkgivare för sina egna barn. () ()