ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02MJ475 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ475av Skånberg (kd)Krav på ursprungsmärkning av alla saluförda köttprodukter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på ursprungsmärkning av alla saluförda köttprodukter. Motivering Enligt uppgift i media såldes salmonellasmittat kycklingkött till butiker och restauranger i och . Kycklingköttet kom ursprungligen från ett slakteri i . Eftersom köttet eventuellt spridits till flera delar av landet, belades ett drygt ton med saluförbud. spreds sedan förpackningarna med fruset kycklingbröst över . Köttet har sålts till asiatiska restauranger och butiker. Det handlar alltså om ca 10 000 portioner smittad kyckling, det mesta sålt i . finns i EU obligatorisk ursprungsmärkning enbart för nötkött. Enligt rådets och förordning 1760/2000 är det obligatoriskt inom EU att märka nötkött så att det kan spåras genom hela förädlingsledet. För att införa ursprungsmärkning av andra köttslag måste införandet ske på gemenskapsnivå, eftersom vi verkar på en gemensam marknad. Att kräva ursprungsmärkning för andra köttslag än nötkött som förs in från andra medlemsstater strider mot principen om den inre marknaden och varornas fria rörlighet. Detsamma gäller för beredda köttprodukter. Förordningen 1760/2000 reglerar även märkning av importerat nötkött från tredje land. Systemet för ursprungsmärkning av nötkött gäller även för tredje land. Det importerade köttet ska märkas med Ursprung: Icke EG och Slaktat i (tredje landets namn) om inte tredje land upprättar ett frivilligt system för märkning av nötkött. Det frivilliga systemet ska minst uppfylla vissa villkor som anges i samma förordning. Enligt jordbruksministern skulle krav på märkning av andra köttslag som importeras från tredje land för vilka obligatorisk ursprungsmärkning inte finns i EU uppfattas som ett tekniskt handelshinder och icke förenligt med . Detsamma skulle gälla för beredda köttprodukter. Förvisso är inte salmonellasmitta lika allvarligt som galna kosjukan, men det är ett oavvisligt krav från konsumenternas sida att kunna få tillförlitlig information om ursprungsland för allt kött, inte bara nötkött. Det är därför av stor vikt att regelverket i såväl EU som WTO ändras så att kan kräva ursprungsmärkning av alla saluförda köttprodukter. Gotab, 2001 Skånberg (kd)
mot · GP02MJ477 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ477av () och ()Bärodling i norra till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställda villkor för yrkesmässig bärodling och annan odling i norra . Motivering Befolkningen minskar i de flesta av landets kommuner. Många människor flyttar från landsbygd till storstad, bl.a. därför att det är svårt att försörja sig. För dem som bor kvar gäller det att få tillräckliga inkomster för att ha en tillräcklig försörjning. Och i många delar av t.ex. nordligaste kan det vara svårt att hitta lämpliga inkomstkällor. En inkomstkälla kan vara yrkesmässig bärodling, som kan vara ett bra komplement till annat bruk av marken. De bär som odlas är också i regel av god kvalitet. Men det finns hinder. Den som odlar bär får ett lägre stöd än traditionella jordbruksgrödor. Yrkesmässig bärodling bidrar precis som odling av andra grödor till att landskapet hålls öppet, vilket är av mycket stor betydelse inte bara för de människor som bor i norra utan också för turister från andra delar av vårt land och världen. Om bärodling i ett EU-perspektiv jämställs med traditionella jordbruksgrödor i ekonomiskt hänseende bör det finnas möjligheter att odlingen ökas. Vi talar mycket om behovet av lokal livsmedelsproduktion, minskning av transporter m.m. för att värna om miljön. Därför bör man ta vara på alla möjligheter att utnyttja våra marktillgångar för produktion av olika slag av livsmedel. Det behöver utredas hur man ska åstadkomma neutralitet mellan olika slag av odling. Det är angeläget att regeringen utreder frågan. () ()
mot · GP02MJ479 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ479av och ()Mobila slakterier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mobila slakterier, djurtransporter och slakteriernas rutiner för djurskydd. Motivering har ett anseende som ett land som värnar om djuren. Vi kritiserar ofta andra länder för dålig djurhållning och långa djurtransporter. Trots detta har vi i media sett förskräckliga bilder av djur som plågas i samband med slakt i . Detta måste vi naturligtvis åtgärda så snabbt som möjligt. Djur bör slaktas nära sin uppfödningsplats. Detta för att undvika plågsamma djurtransporter. Istället för att transportera djuren till slakterierna bör slakterierna transporteras till djuren. finns också tillgång till mobila slakterier bl.a i norra , och efter slakten kan köttet transporteras till kunderna. Det är köttet som ska fraktas inte de levande djuren. finns det möjlighet att få särskilda bidrag för att sälja vissa levande djur till länder utanför EU. Detta är olyckligt eftersom det uppmuntrar till en ökad mängd transporter med levande djur. Dessa subventioner bör upphöra. Det är inte möjligt att helt förhindra alla transporter av levande djur. Därför måste det naturligtvis finnas regler för djurtransporter och vi måste se till att dessa regler följs. Regeringen bör verka för att slakt sker så nära uppfödningsplatsen som möjligt och se över möjligheten att nyttja mobila slakterier i detta syfte. Om möjligt bör användandet av mobila slakterier uppmuntras genom ekonomiska incitament. Regeringen bör även se över slakteriernas rutiner när det gäller djurskydd. () ()
mot · GP02MJ480 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ480av och ()Lax i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillbyggnad av laxtrappor i kraftverken i . Motivering Det finns inga laxtrappor vid kraftverken i . hade redan i starten av kraftverksepoken i älven beslutat sig för att inte bygga laxtrappor. Detta beslut har också följts under hela utbyggnaden. , när det aktualiserades om utbyggnad, höjdes många röster om tillbyggnad av laxtrappor i kraftverken i . Detta efter att vi fått vetskap om hur andra länders utbyggnad av vattenkraften utformades. I och har laxtrappor byggts i de flesta älvarna och floderna. Framstötar har gjorts för att påverka att bygga laxtrappor vid de fyra nedersta kraftverken av ; Vitjärv Laxede och Porsi. har hållit en strikt linje, ingen utbyggnad. De anser att det i de flesta kraftverken är omöjligt att bygga trappor. De menar också att smitta kan komma från Hedens laxodling i , eftersom de tar in vatten från älven till anläggningen. Likom Luleådalens människor anser jag att det är dags för en förändring. I alla kraftverk i går det att bygga laxtrappor. Den teknik som finns använder sig både och av. En utbyggnad, inte bara för att få laxvandring, skulle även ge många arbetstillfällen. Detta i en bygd där befolkningstalet minskar år för år. Vi skulle få en ökad turism, där laxfisket skulle vara dragplåstret. har laxtrappa i Jockfall fungerat bra. Mycket lax har fiskats högt uppe i , bl.a. i . Det är angeläget att alla möjligheter till arbetstillfällen tas tillvara i glesbygden. Därför bör åter överväga att bygga laxtrappor vid kraftverken i . () ()
mot · GP02MJ481 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ481av och ()Gemensam europeisk lag om kamphundar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning kring problemen med kamphundar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en gemensam europeisk lag. Motivering Kamphundproblemet har blivit en stor och omdiskuterad fråga och massmedia har noterat nyhetsvärdet i tragedier som är relaterade till dessa hundar. Rubriker som kamphund och mördarhund används gärna. Enligt den är en kamphund en hund som genom inlärning medvetet hetsats att angripa en annan hund eller ett annat djur. riksdag har beslutat om en ny lag som innebär att varje hund ska vara ID-märkt och varje hundägarskap identifierbart, vilket är mycket bra. Andra av EU:s medlemsländer har lanserat andra lagar, dvs. varje land har sin egen lag. Trots att vi kan importera hundar finns ingen gemensam europeisk lag. En gemensam lag vore naturligtvis att föredra framför nationella lagar, då dessa ger större varaktighet och de stoppar nationella extremer. Vi har ca 750 000 blandraser eller oregistrerade hundar i och det är praktiskt omöjligt att förbjuda dessa. Så länge detta faktum finns kommer förbud av enskilda raser inte att lösa problemet. Vi har levt med hundar utan att behöva vara rädda för dem. Om vi ska kunna försvara rätten att äga en hund även måste den oacceptabla typ av hundhållning som orsaker debatter runt omkring i upphöra. Det är viktigt att vi får en konstruktiv lösning av problemet som ger trovärdighet i alla läger. För att vi ska få en trovärdig debatt om kamphundarna och lagstiftning av hundar är det viktigt att vi kan presentera forskning kring problemet. Vi måste ta fram vilka raser som varit inblandade i problemsituationer och dödsfall. Målet måste vara att, på ett vetenskapligt sätt, påvisa vilka hundraser det gäller och om problemen är rasanknutna eller kan hänföras till ägarna. () ()
mot · GP02MJ483 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ483av m.fl. (s)Strandskyddet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strandskyddet. Motivering Det kommer oroande signaler från bland annat vårt eget län, , om att strandskyddet bör uppluckras. Vi anser inte att det finns några skäl till det. Allemansrätten är en unik tillgång för som rätt hanterad är mycket viktig för besöksnäringen, inte minst för att locka turister från andra länder. Då är ett bevarat och även tydliggörande av nuvarande strandskydd nödvändigt. Också miljöskäl talar för det. Boende med sjöutsikt ska självklart tillgodoses så långt möjligt. Men det ska inte ske till priset av en försämring av nuvarande strandskydd. Undantag ska bara medges i mycket speciella fall och där varken miljöpåverkan eller inskränkt allemansrätt blir följden. Det är angeläget att noga följa utvecklingen och vidmakthålla den restriktiva hållning som finns uttalad i bland annat . () () ()
mot · GP02MJ484 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ484av m.fl. (s)Vindkraftens påverkan på fisket Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsekvensanalyser innan havsbaserad vindkraft byggs ut. Motivering I arbetet med att ställa om vår energiförsörjning har vindkraften fått en ökande betydelse. Det är inget tvivel om att vindkraften kan ge ett inte oväsentligt bidrag till vår energiförsörjning. Förslag om en mycket omfattande utbyggnad har presenterats. Innan det sker en utbyggnad i stor skala är det emellertid nödvändigt att noga analysera de negativa effekter som kan uppstå. Ett exempel är havsbaserade vindkraftverk. Det finns farhågor för att de kan få allvarlig inverkan på fiskebeståndet och därmed drabba både yrkes- och fritidsfisket. Det är olyckligt om satsning på en positiv sak, vindkraften, får till följd att en annan positiv sak, fisket, drabbas. Skulle så ske finns risk att också andra typer av vindkraftsanläggningar råkar i vanrykte. Det är därför nödvändigt att en fortsatt utbyggnad av havsbaserad vindkraft föregås av en ordentlig analys av konsekvenserna för framför allt fisket men även i andra avseenden. () () ()
mot · GP02MJ485 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ485av och ()Pälsdjursuppfödning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den svenska pälsdjursuppfödningen. Motivering Pälsdjursuppfödning har varit föremål för debatt och diskussion. Ofta har det framförts kritik mot branschen för att inte följa etiska regler för djurhållning. På regional och lokal nivå är ofta olika näringsgrenar beroende av varandra. Detta gäller i hög grad även pälsdjursnäringen. Det fiskavfall som fiskindustrin får som restprodukt, exempelvis i , blir till foder för djuren på pälsdjursfarmerna. Det innebär att fiskavfallet, som kunnat bli ett stort deponeringsproblem i länet, istället blir till nytta för den stora exportindustri som pälsdjursnäringen är. Uppfödning av pälsdjur har stor betydelse för det lokala näringslivet inom vissa delar av vårt land. Det är därför viktigt att även denna verksamhet ges goda förutsättningar, och ett sätt att öka förtroendet för branschen kan vara att utarbeta tydliga etiska principer för pälsdjursuppfödning. Detta kommer att medföra att de uppfödare som inte följer reglerna kommer att försvinna från marknaden, och detta gagnar i det längre perspektivet näringen i sig själv. Det är också angeläget att bedriva seriös forskning. Branschens framtida villkor ska vila på vetenskaplig grund och då måste det till forskning, främst ur långsiktig aspekt. Om det finns etiska regler så vet man också att de pälsdjursuppfödare som är etablerade näringsidkare har att följa dessa. Även detta skulle vara till gagn för pälsdjursnäringen. Att bedriva vetenskaplig forskning är också ett sätt att skapa mer stabila och långsiktiga villkor för uppfödarna. () ()
mot · GP02MJ487 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ487av och ()Härdigt växtmaterial Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att konsumentövervakning av trädgårdsprodukter främst av växter jämställs med övervakning av andra konsumentprodukter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det med anledning av landets skiftande klimatzoner bör skapas former för utvecklingsarbete och försöksodling som underlag för härdighets och kvalitetsangivelser på växtmaterial för fritidsodling och offentliga planteringar. Motivering I finns 2,5 miljoner privata trädgårdar och parkmark och liknande planteringar kring bl.a. flerbostadshus. köps träd, buskar och andra utomhusväxter för i storleksordningen . Trädgårdar och parker är en viktig del av livsmiljön för många människor, främst bland dem som bor i tätorterna. Växter för trädgårdar och olika sorters planteringar är en varugrupp vars betydelse ofta förbises. Det är exempelvis viktigt att inköpta växter utvecklas väl i olika delar av landet. Lämpligt val av växter bidrar till värdet av trädgårdar och andra planteringar och minskar kostnaderna för att ersätta växter som inte klarat klimat och växtplats. Längre tillbaka odlades trädgårdsväxter till stor del i lokala plantskolor, vilket bidrog till att lokalanpassade växter kunde köpas. Såväl enskilda som statliga insatser gjordes för att följa upp, värdera och utveckla växternas kvalitet. Till detta bidrog trädgårdsskolor, statligt stöd till växtförädling, , experimentalfältet vid , SJ:s satsning på parker kring järnvägsstationerna o.s.v. samlades dock försöksodlingar och förädling till som övergick i (). har handeln med park och trädgårdsväxter, liksom med andra varor, i hög grad internationaliserats och konkurrensutsatts. Den kontroll som fullgjordes av har till stor del upphört liksom den provodling som längre tillbaka skedde inom SLU. Resultatet har blivit tilltagande problem att med säkerhet kunna köpa växter lämpade för svenska odlingsförhållanden. De stora professionella inköparna exempelvis parkförvaltningar kan till stor del fortfarande klara att köpa lämpliga växter medan privata konsumenter fått allt svårare att orientera sig inom det stora utbudet av växter av varierande kvalitet och lämplighet för svenska klimatförhållanden. Ett avgörande problem är att kvalitetsbedömningen kräver provodling av nya växtslag och stickprovsvis provodling av det aktuella utbudet i olika delar av landet. Problemen har uppmärksammats såväl inom berörda branscher som bland företrädare för konsumenterna. Samarbete förekommer mellan SLU, svenska plantskolor och konsumentföreträdare, men resurser saknas främst för den nödvändiga provodlingen sedan provodling nästan helt upphört inom SLU. () ()
mot · GP02MJ488 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ488av m.fl. (s)Dispenser i strandskyddet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av de nu gällande dispensreglerna inom strandskyddet. Motivering Frågan om strandskyddets utformning och tillämpning har diskuterats vid ett flertal tillfällen . Relativt ny lagstiftning och oklara dispensregler har lett till åtskilliga konflikter mellan naturvårdsintressen och exploateringsintressen. Strandskyddet medför ett generellt byggnads- och anläggningsförbud. Dispenser från detta kan meddelas av om det finns särskilda skäl. I de fallen ska också meddela i vilken utsträckning mark får tas i anspråk för byggnation eller andra ändamål. Inom ett område som är av särskild betydelse för naturvården eller friluftslivet bör dispens normalt aldrig medges. Dispens ska heller aldrig medges om de biologiska värdena påverkas på ett oacceptabelt sätt. Avvägningar ska då ske med hänsyn till särskilda bestämmelser i . I förarbetena till (prop. 1997/98:45) anges de särskilda skäl som finns för dispens. I stort råder stor uppslutning kring dispensskälen, men ett antal aktualiserade fall kring dispensreglernas tillämpning vid etablering av camping- och turiststugor nära sportfiskevatten visar på skäl för en översyn av de nu gällande reglerna för dispens. Det starka skydd för miljö- och naturintressen som strandskyddsbestämmelserna innebär är värt att värna. Däremot kan en alltför snäv tillämpning av dispensreglerna leda till att lagstiftningen som sådan ifrågasätts. Mot den bakgrunden behöver dispensreglerna ses över i syfte att underlätta etablering av fiske- och vildmarksturism. () () ()
mot · GP02MJ489 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ489av och ()Bevarandet av svenska kulturväxter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att åtagandet enligt konventionen om biologisk mångfald innebär att de insamlade kulturväxterna måste bevaras långsiktigt och på ett tillfredsställande sätt. om miljö och utveckling UNCED eller framhöll vikten av bevarandet av den biologiska mångfalden (regeringens skrivelse 1992/93:13), varefter i likhet med nära 170 andra stater påföljande år undertecknade konventionen om biologisk mångfald (CBD). i beslutade tillsammans med andra FAOländer om en global aktionsplan, som innebar att varje land skulle göra en nationell plan för bevarandet av landets kulturväxter. uppdrog regeringen till att i samarbete med () och Nordiska genbanken (NGB) genomföra en sådan plan (jfr. 2001/02:1 utgiftsområde 20 kap. 3.5.13.2). Antalet kulturväxter i form av olika arter, varianter och sorter som har odlats i uppskattas till i storleksordningen 20 000. Hur många av dessa som fortfarande kan återfinnas är oklart. Redan i starten av inventeringsarbetet har det emellertid framkommit att resurser saknas för bevarande av s.k. vegetativt förökade växter, d.v.s. de växter som normalt inte kan förökas med frö och som därför måste bevaras i form av levande växter. NGB har främst insamlat fröförökade jordbruksväxter, varefter bevarandet sker genom långtidsförvaring av frö. Inventering och bevarande av äldre kulturväxter har främst tre motiv: bevarande för framtiden av genetiska resurser, att vi skall kunna utnyttja bästa tillgängliga växter samt att bevara det levande kulturarvet. Det påbörjade inventeringsarbetet hotar att bli resultatlöst om inte värdefullt växtmaterial kan tas om hand och bevaras långsiktigt. En mindre del kan bevaras i och vid friluftsmuseer, men dessa saknar resurser för denna i huvudsak nya uppgift. Ett långsiktigt säkert bevarande synes i stället förutsätta att de vegetativt förökade växterna samlas på ett antal utvalda platser, där identifiering, jämförelse och värdering kan ske. Stor enighet synes råda bland berörda om vikten av att bevarandet från början säkerställs. () ()
mot · GP02MJ490 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ490av och ()Ekologisk odling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utveckla den ekologiska odlingen till den dominerande odlingsmetoden. Motivering Utvecklingen av jordbruket visar på att bristerna är stora inom den konventionella odlingen. Detta trots att den bedrivs miljövänligare än i de flesta andra länder. Att ersätta biologiska näringsämnen med artificiellt producerade substitut har visat sig ge negativa miljöeffekter. De olika ersättningssystem som finns inom jordbrukssektorn befrämjar en ökad användning av kemikalier. Användningen av konstgödsel och jordbrukskemikalier har ökat . Detta leder till en ökad belastning på miljön. Den ekologiska odlingen bygger på användning av den naturliga tekniken. Som exempel kan nämnas att i den ekologiska odlingen är användandet av importerat oljekraftfoder och andra kraftfoder förbjudet. I produktionen av oljeväxterna i tredje världen används fortfarande DDT . Restprodukterna efter oljeutvinningen blir sedan oljekraftfoder. I andra kraftfoder till idisslare ingår t ex kadavermjöl i olika former. Bästa väg till en miljövänlig utveckling är en kraftfull satsning på den ekologiska odlingen. Det långsiktiga målet måste vara att den skall utvecklas till den dominerande odlingsmetoden i . Detta kan ske genom ett effektivt stöd från staten och EU. Att få till stånd nya system och klara omställningen av jordbruket är en mycket omfattande process och kommer att ta tid. Men svårigheterna motiverar enbart att ge omställningen största möjliga stöd för att tidsutsträckningen inte ska bli längre än nödvändigt. () ()
mot · GP02MJ491 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ491av m.fl. (s)Lokal samverkan och påverkan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalt och regionalt inflytande över skotertrafiken. Motivering Nationella beslut ämnade att skydda natur och miljö och tillförsäkra alla medborgare lika rättigheter upplevs ibland på lokal nivå som kontraproduktiva. Exempel på beslut som i upplevs på detta sätt är regeringens hantering av beslut angående förbudsområden för skotertrafik i fjällvärlden. I regeringens proposition En hållbar utveckling i landets fjällområden behandlas skotertrafiken, förslag till införande av skoterleder m.m. samt riktlinjer för införande av förbudsområden. I landets nordliga delar, där skotern är ett mycket vanligt förekommande fortskaffningsmedel, har frivilliga ideella organisationer arbetat på ett bra sätt med att styra upp och reglera skotertrafiken. i tog (2000) ett beslut om förbudsområden i kommuns fjällvärld. Inför det beslutet hade kommunen, samerna och skoterorganisationerna samrått och kommit fram till ett förslag som alla var eniga om. överklagade beslutet och regeringen biföll överklagan. Det innebär bland annat problem för rennäringen. Skotertrafiken skall ledas in i ett område som samerna bedömer är olämpligt. I arbetar vi aktivt för att, i enlighet med vad EU förespråkar, beslut som rör den egna regionen ska tas på så lokal nivå som möjligt. Det här agerandet går helt emot detta. Redan under /96 i samband med proposition 1995/96:226 Hållbar utveckling i landets fjällområden, påtalade vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från vikten av det lokala inflytandet vad gäller skotertrafiken. Se utdrag: Den norrbottniska fjällvärlden utgör av länets yta. finns åtta nationalparker och ett flertal naturreservat. Sammanlagt är ca 23 400 km2 av länets yta skyddad genom nationalparker, naturreservat eller domänreservat. Enligt vår mening är det av största vikt att kommunernas ställning klart fastslås i det vad denna proposition behandlar. I kommunerna finns den lokala sakkunskapen och de som vistas i dessa områden den största delen av sitt verksamma liv. I den problematik som kan uppstå kring utvecklat samråd, decentralisering och lokalt inflytande vad gäller centrala intressen gentemot lokala intressen bör kommunerna ges ett stort inflytande och ansvar. Beslut som tas fram lokalt i enighet mellan olika intressenter accepteras och efterlevs i högre utsträckning. Enligt vår mening bör det lokala och regionala inflytandet över skotertrafiken förstärkas. Gotab, 2001 () () () () ()