mot · GP02U284 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U284av m.fl. (v)under nya internationella förhållanden 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att den i alla internationella sammanhang aktivt bör arbeta för att påskynda reformeringen av FN så att organisationen anpassas till vår tids internationella förhållanden. tillkännager för regeringen som sin mening att tredje världens länder måste få en mer framträdande ställning i . tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör verka för att en supermakt eller militärallians aldrig träder i världssamfundets ställe. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen aldrig bör acceptera militära insatser som inte beslutats av FN-systemet eller i övrigt inte har stöd i . 2 Stormakternas förhållande till demokrati och diktatur präglades världspolitiken av det . I kampen mellan de båda stormakterna och spelade försvaret av demokratin i praktiken ringa roll. Överallt i världen där man kämpade om inflytandet stödde båda stormakterna diktaturer. Det finns knappast något land i där inte varit medansvarigt när militärdiktaturer kommit till makten. Stödet till blodiga maktövertagande och regim i hade inget som helst med demokrati att göra. , som kostade minst två miljoner vietnameser livet, kan aldrig uppfattas som ett försvar för demokratin. De högtidliga proklamationerna om som världens vitalaste demokrati eller demokratins garant i världen saknar trovärdighet. Vad är det för en demokrati som överallt i världen så ofta försvarar militärdiktaturer och korrumperade regimer? Det krävs inte särskilt mycket till analytisk förmåga för att inse att det är något helt annat som försvaras nämligen det ekonomiska system som domineras av . utrikespolitiska historia är både före och efter fylld av blodiga ingripanden. Den sovjetiska utrikespolitikens historia präglades inte heller av ädla motiv. Vi känner väl till den sovjetiska militärmaktens blodiga svar på rättmätiga demokratikrav i och . Det blodigaste ingripandet skedde dock i , där man genom sin inblandning kom att delta på ena sidan i ett långt inbördeskrig vilket sedan följdes av fortsatta interna strider. I det inbördeskrig som följde deltog även indirekt, genom att man via och gav ett starkt stöd till den afghanska motståndsrörelsen, och då särskilt den talibanska fraktionen, som med tiden kom att dominera större delen av landet. Dessa införde en extrem islamistisk regim och påtvingade folket en variant av islam som inte alls hade någon förankring i . 3 Efter murens fall Efter kände många lättnad över att det med kapprustning, terrorbalans och hot om kärnvapenkrig var över. Världen var inte längre tudelad, och framtiden tedde sig ljus och hoppingivande. Partidiktaturerna i och var borta. Många talade om att demokratin svepte över världen. Det fanns dock de som inte greps av den eufori som spred sig efter det slut. Denna skepsis var befogad. Vi har kunnat följa kriget i mellan tjetjenerna och den ryska staten, konflikten mellan och kring , mellan och , mellan och Bosnien, mellan serber och albaner i Kosovo och mellan albaner och makedonier i , mellan den israeliska staten och palestinierna, mellan kurder och turkar i , mellan kurderna och den irakiska staten ledd av , mellan hutuer och tutsier i för att nu bara nämna några av de senaste årens krig och konflikter. 4 Endast en stormakt kvar vad betyder det? efter har brottats med svåra interna problem, och spelar inte samma roll i världspolitiken som gjorde. Frågan är då vilken roll den andra kvarvarande stormakten spelar. Vilka principer har den haft för sin utrikespolitik? Vilka linjer har den följt? Efter fanns det inget som längre motiverade Natos existens. Organisationen hade tillkommit som en försvarsallians mellan ett antal västeuropeiska stater och , riktad mot . Det rimliga hade naturligtvis varit att Nato liksom skulle ha upplösts. har alltid dominerat Nato, och genom denna dominans utövade ett starkt inflytande över . Upplöstes Nato skulle inflytande i minska. Och ingen stormakt vill förlora inflytande särskilt inte en ekonomisk stormakt som är i behov av och som söker nya marknader. Problemet var dock att man politiskt måste kunna motivera Natos existens. Konflikterna på gav möjligheter till detta. När dessa utbröt började man tala om Natos nya uppgifter. De skulle vara fredsbefrämjande och fredsframtvingande. 5 Natos existens viktigare än folkets väl , som fört blodiga krig i och Bosnien, övergick till att driva en ytterst provokativ politik mot albanerna i Kosovo. Den jugoslaviska regeringens politik var starkt serbchauvinistisk och inriktad på att beröva kosovoalbanerna deras nationella och kulturella rättigheter och identitet. Konflikten gav upphov till väpnat motstånd från vissa albanska politiska grupperingar. Större delen av den albanska befolkningen var dock inte anhängare av väpnad kamp och krig. De stödde Rugovas parti och inte den militanta . EU reagerade skarpt på förtryck av albanerna och ville tvinga honom till eftergifter. I krigen i och Bosnien hade han visat vilka brott vad han var i stånd till att begå. De flesta EU-länderna är medlemmar i , och frågan övergick till att vara en fråga mer för Nato än för enbart EU. Förhandlingar inleddes med den jugoslaviska regeringen i den franska staden . Där förelades den jugoslaviska regeringen något som närmast hade karaktären av ett ultimatum. Om inte den jugoslaviska regeringen gick med på att Nato kunde röra sig fritt i hela skulle Nato bomba . Den jugoslaviska regeringen skulle alltså gå med på något som ingen annan regering i världen skulle gå med på ockupation. Förhandlingarna var inga förhandlingar de var en presentation av ett ultimatum. Dessutom dröjde det länge innan man fick reda på vad egentligen innehöll. Många varnade Nato för att bomba , och förutspådde att det endast skulle leda till ett hårdare förtryck. Nato beslöt ändå att bomba med katastrofala följder för såväl albaner som serber. Som svar på Natos bombningar gick, som många förutsagt, till våldsamt angrepp på Kosovos albanska befolkning. Tusentals mördades av jugoslaviska terrorband och 100 000-tals kosovoalbaner tvingades fly över gränsen till . Det var uppenbarligen viktigare för Nato och att demonstrera sin makt än att skydda albanerna och jugoslaverna från en diktator. När väl försvann från makten skedde det genom att det jugoslaviska folket självt avsatte honom. Natos politiska spel för att motivera sin existens hade endast åsamkat serber och albaner extra lidande. förhindrades att spela en roll i konflikten. Utvecklingen i blev en fråga för Nato och . 6 kan aldrig ersätta FN På liknande sätt hade fått spela en andraplansroll i samband med gulfkriget. Världssamfundet ställdes i praktiken inför fullbordat faktum av och när krävde FN-mandat för ett militärt ingripande mot . När kriget väl var över, och drivits ut ur , beslöt att införa sanktioner mot för att tvinga att demontera sina massförstörelsevapen. Dessa sanktioner blev en mycket tung börda för det irakiska folket. Om syftet var att försvaga politiskt var sanktionerna förfelade. fick en yttre fiende, på vilken kunde kasta skulden för folkets lidande. I sanktionernas spår följde dessutom en svartabörshandel som kontrollerades av de styrande i vilka därmed kunde öka sin förmögenhet på folkets bekostnad. I fallet har och på eget bevåg och utan sanktion från FN kontinuerligt bombat landet utan stöd i någon FN-resolution. Man har inte bara bombat militära mål, i syfte att upprätthålla de flygförbudszoner vilka inrättats för att skydda kurderna i norra /irakiska och shiamuslimerna i södra . Bombningarna har även riktat sig mot andra mål. I kombination med sanktionerna har dessa bombningar lett till svält och lidande för det irakiska folket. och bombningar hade , enligt , kostat 1,5 miljoner människor livet i . En tredjedel av dem är barn. 7 Stormaktsarrogans Men det är inte bara i olika konflikter världen över varav vi nämnt några som nu uppträder med stor arrogans. motsätter sig vad som överenskommits i Kyoto-protokollet när det gäller klimatfrågorna. Till i , vilken behandlade slaveri och rasism, sände delegater på demonstrativt låg nivå, för att redan i början av konferensen lika demonstrativt lämna den. vägrade länge att betala sin medlemsavgift till FN. (Efter angreppet på har beslutat att betala en del av den.) vägrar att delta i skapandet av en domstol för internationella brott. Man vägrar lyssna till vad kritiska röster i den omgivande världen har att säga om planer på upprustning genom ett missilförsvar, det så kallade . Det finns överenskommelser om att rymden skall hållas fredad från militära rustningar och krig, men har trots detta börjat rusta sig för rymdkrig. Det finns all anledning att undra över vilka principer som styr utrikespolitik. Bara hade haft goda relationer med och sett som en bundsförvant i . När riktade ett gasangrepp mot den kurdiska byn 1988, och i ett slag dödade mer än 5 000 människor, och en FN-resolution presenterades mot detta massmord på oskyldiga människor, röstade emot resolutionsförslaget. Orsaken var att befann sig i krig med fiende, det fundamentalistiska . 8 En stat mot ett flyktingläger har den palestinska intifadan åter blossat upp. Den israeliska staten är beväpnad till tänderna. Vapnen kommer främst från . Det råder ingen tvekan om vem som har det militära övertaget i konflikten mellan den israeliska staten och den palestinska befolkningen. I de strider som ägt rum under den senaste intifadan har cirka 800 människor dödats. De flesta av dem är palestinier, och detsamma gäller de tusentals sårade och skadade. har en stark ekonomi. I diskrimineras den palestinska befolkningen och i de ockuperade områdena tvingas befolkningen till stor del att leva på bistånd från omvärlden. På den ockuperade och i uppförs israeliska bosättningar ett uppenbart brott mot folkrätten som inte bestraffats av världssamfundet på grund av inställningen hos bundsförvant . Bosättningarna och den israeliska statens uppträdande utgör en ständig provokation mot den palestinska befolkningen i de ockuperade områdena. Dessa provokationer bemöts på det sätt som övermäktiga och arroganta ockupanter alltid bemötts av förtryckta med sabotage och motstånd. Så skedde inom motståndsrörelserna mot tyska ockupanter under , och så skedde mot fransmännen i och . Konflikten mellan och handlar om en tungt beväpnad stat och ett fattigt och desperat folk, inspärrat och bevakat i något som närmast kan liknas vid ett stort flyktingläger. 9 Hämnd eller rättvisa Denna arrogans och hänsynslöshet utgår från tron på den egna styrkan och överlägsenheten. förutsatte att makt och styrka var detsamma som säkerhet. Men det som inträffade i visar att detta var en felaktig uppfattning. Terrorattacken mot var fasansfull för alla berörda. Terrorism måste klart och entydigt fördömas. Om detta får inget tvivel råda. De ansvariga för terrorattackerna måste ställas inför rätta och dömas för sina kriminella handlingar. Detsamma gäller de som hjälpt attentatsmännen med förberedelser, ekonomiskt stöd eller skydd. Om detta får inget tvivel råda. Terrorism måste klart och entydigt fördömas. i påstås skydda den misstänkte terroristledaren . Som beskyddare av blir självfallet medskyldig till terrordådet mot , och måste sålunda behandlas som medbrottsling. Men därifrån till krigsinsatser som drabbar en oskyldig befolkning är steget långt. Det är viktigt att redan i förväg ställa krav på proportionalitet i svaren på terrordåden. Oskyldiga civila människor får aldrig bli föremål för en stormakts hämndbegär. Det är nödvändigt att skilja på den ytterligt brutala och kvinnofientliga i och det folk den förtrycker. Ett folk som plågats av krig och talibanernas förtryck får inte utsättas för ytterligare lidande. måste spela en större roll i upprätthållandet av fred och säkerhet i världen. Världen får inte dras in i ett omfattande krig på grund av primitiva krav på hämnd. Det är också viktigt att våga föra diskussionen om alla de brott och terrordåd som begåtts, och fortfarande begås, världen över mot fattiga människor utan tillstymmelse till den uppmärksamhet som terrordåden i ledde till. Om man menar allvar med talet om alla människors lika värde, måste det leda till att irakiska barn, colombianska intellektuella, försvunna i och och mördade i tillerkänns samma rätt till rättvisa och upprättelse som offren för de fruktansvärda terrordåden i . 10 Förskjutningar i den svenska utrikespolitiken Under det årtionde som förflutit sedan har utrikespolitik förskjutits från att vara en självständig röst i världen som tog ställning för de svaga, fattiga och maktlösa till att bli en röst inordnad i EU, vars gemensamma utrikespolitik begränsar möjligheterna till självständighet. Ett markant närmande till utrikespolitiska ställningstaganden har också blivit tydligt. har inte tagit tydlig ställning för kamp för självständighet gentemot , trots att den marockanska staten under gjort sig skyldig till otaliga brott mot mänskliga rättigheter. När , den sista kolonin i , skulle avkoloniseras hade den inte modet att ställa upp på de ockuperades sida. har visserligen gett humanitärt stöd till västsahariska flyktingar, men det politiska stödet har varit ljumt. Med ekonomiskt bistånd köper sig fritt från politisk solidaritet. Under förhandlingar i ville som ordförandeland i EU till en början ha ett ordförandeuttalande från kommissionen om kriget i på vilket även skulle ha kunnat ställa upp. Ett sådant uttalande skulle ha blivit så urvattnat att det inte skulle ha inneburit några som helst förpliktelser när det gällde mänskliga rättigheter för del. Detta avvärjdes dock, och i stället blev det en kraftfull resolution från kommissionens majoritet. När det gäller och bombningar av och de effekter de har haft på civilbefolkningen är protester mot tolkningar av FN:s beslut förvånansvärt lama. och uppträdande har varit arrogant på ett sätt som skadat FN:s anseende. Man kunde förvänta sig att , som framträdande understödjare av FN, skulle måna mer om organisationen och den internationella rättsordningen. Eftersom inte är medlem av Nato deltog inte i Natos bombkrig mot . Men den gav kriget sitt verbala stöd, trots att bombningarna saknade FN-mandat och var ett brott mot folkrätten. Det går inte att förespråka en starkare ställning för världssamfundet och lägga sig platt för supermaktens förödmjukande behandling av detta världssamfund. Ett starkare FN kan endast byggas om även tvingas följa folkrätten. I konflikten mellan och är det uppenbart att den svenska utrikespolitiken länge varit på glid mot en mer Israelvänlig linje. behandlade ett resolutionsförslag med avståndstagande från bruk av övervåld i konflikten lade skamligt nog ner sina röster. Regeringen har förklarat att man syftat till att komma på talefot med den israeliska regeringen. Om detta varit avsikten har man misslyckats rejält. Den israeliska staten uppträder mer arrogant än någonsin gentemot palestinierna. Den proklamerar med jämna mellanrum alliansfrihet. Likafullt har man ingått ett avtal med fem andra europeiska länder som handlar om vapenteknologiskt samarbete och krigsmaterielexport. Regeringen försäkrar och bedyrar att detta inte alls påverkar neutralitet och alliansfrihet. Argumenteringen för att detta skulle vara sant är föga trovärdig. Uppslutningen bakom utformandet av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik inom EU är ett flagrant brott mot de löften som gavs av ja-sidan före folkomröstningen om medlemskap i 1994. talar inte längre med en självständig röst, utan har anpassats till EU:s perspektiv, vilket inte sällan underordnas synsätt på vad som sker i världen. Den slutsats man kan dra av det utveckling är att måste stärkas och omorganiseras. skulle kunna spela en roll genom att aktivt föra en självständig politik som tar sin utgångspunkt i idén om global rättvisa. En sådan politik leder automatiskt till ett avståndstagande från stormakters och supermakters krav på dominans i världspolitiken. skulle också kunna spela en konstruktiv roll i flera aktuella konflikter genom att tydligt ta ställning mot ockupation och för internationell rätt. En sådan politik kan komma i konflikt med gamla kolonialländers krav på inflytande och makt, men måste likväl företrädas. , 1996, presenterades den s.k. Carlsson-Ramphalrapporten som handlade om hur FN skulle kunna göras effektivare och anpassas till förändrade internationella förhållanden. Det är nu . Rapporten är i det närmaste bortglömd och reformarbetet går långsamt. strävan att i eget intresse dominera världen, och ovilja att sköta sina förpliktelser gentemot världsorganisationen, har inte gjort arbetet lättare. har i samband med regeringens olika FN-skrivelser påpekat att säkerhetsrådets nuvarande sammansättning hör hemma i en annan tid och andra internationella förhållanden än dem vi lever under . anser att den i alla internationella sammanhang aktivt ska arbeta för att påskynda reformeringen av FN så att organisationen anpassas till vår tids internationella förhållanden. Detta vill vi att ger regeringen till känna. Vi har motionerat om att säkerhetsrådets sammansättning måste förändras och att tredje världens länder, eftersom en majoritet av världens befolkning lever där, måste erhålla fler platser i säkerhetsrådet. anser att tredje världens länder måste få en mer framträdande ställning i . Detta vill vi ge regeringen till känna. För att förhindra att en supermakt eller en militärallians tillåts dominera världspolitiken är det angeläget att aldrig acceptera militära insatser som inte beslutats av FN-systemet eller som i övrigt inte har stöd i . Detta vill vi ge regeringen till känna. () () () () () () () () () ()