ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02MJ454 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ454av ()Överklagningsrätt i jaktfrågor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överklagningsrätt av beslut i jaktfrågor. Motivering artikel 6 punkt 1 anger följande: Var och en skall, vid prövningen av hans civila rättigheter och skyldigheter eller av en anklagelse mot honom för brott, vara berättigad till en rättvis och offentlig förhandling inom skälig tid och inför en oavhängig och opartisk domstol, som upprättats enligt lag. Inom jaktens område är denna grundlagsskyddade rätt till prövning i domstol i vissa fall satt ur kraft av underordnade tillämpningsregler om besvärsrätt. Beslut som begränsar och inskränker den enskilde jordägarens rätt att utöva jakt och skydda sin skog och gröda mot viltskador är civila rättigheter av stor principiell och ekonomisk betydelse för den enskilde fastighetsägaren. Oaktat dessa förhållanden och vad som anges i om rätt till domstolsprövning saknar jordägaren (jakträttsinnehavaren) besvärsrätt i flera viktiga avseenden. I 54 § jaktlagen anges att beslut enligt 33 § (reglerna för älgjakten) får överklagas i fråga om registrering av licensområde samt att övriga beslut enligt 33 § inte får överklagas. Detta innebär att jordägaren/jakträttsinnehavaren är förvägrad rätten att få beslut om bl.a. älgtilldelning och jakttid prövad av domstol. 1991/92:9 angavs att jordägaren/jakträttsinnehavaren skulle få rätt att skydda sin gröda och skog genom jakt, vilket skulle kompensera borttagandet av tidigare möjlighet till bidrag för bl.a. älgskador. Älgavskjutningen är i många fall enda möjligheten för en skogsägare eller jordbrukare att förebygga och minska älgskadorna på fastigheten. stadgande måste anses innefatta rätt att få beslut prövat i domstol. 54 § jaktlagen utesluter denna rätt, vilket är grundlagsstridigt. Inom viltvårdsområden kan majoriteten fatta beslut av långtgående verkan för den enskilde fastighetsägaren. Detta förstärks ytterligare av att viltvårdsområden kan bildas med tvång och enskilda fastighetsägare kan få sin mark ansluten mot sin vilja. Beslut som fattas av viltvårdsområdets föreningsstämma är bindande för samtliga som har mark ingående i området. Verksamheten inom ett viltvårdsområde regleras av områdets stadgar som beslutas av områdets föreningsstämma. Enligt 37 § lag om viltvårdsområden får vissa beslut av föreningsstämma eller styrelse överklagas. Men beslut om exempelvis fastställande eller ändring av viltvårdsområdets stadgar får däremot inte överklagas. Detta har dokumenterats i ett stort antal fall av överklagningar av stadgeändringar . I samtliga fall har , och i förekommande fall länsrätten, avvisat överklagningarna som varande inte överklagningsbara enligt 37 § lagen om viltvårdsområden. Därmed är den enskilde fastighetsägaren i realiteten helt rättslös och förhindrad att utnyttja sin grundlagsenliga rätt att få sin civilrättsliga fråga prövad av domstol.
mot · GP02MJ455 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ455av ()Besittningsskydd och förlängningsrätt vid jakträttsupplåtelser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om besittningsskydd och förlängningsrätt vid jakträttsupplåtelser. Motivering Efter beslut av upphäves tidigare besittningsskydd och rätt till tvångsförlängning av jakträttsupplåtelser . Oaktat detta kan den gamla lagen med förlängningsrätt i vissa fall vara gällande , . Detta beror på övergångsbestämmelsen till den nya lagen där det anges att den gamla lagen med besittningsskydd och tvingande förlängningsrätt skall tillämpas vid utgången av de upplåtelseperioder som tillkommit medan den gamla lagen var gällande. Som exempel kan nämnas en åldrig fastighetsägare som skrev under ett 50-årigt jakträttsavtal före sin död. Hans efterlevande har ingen jakträtt . Till detta kommer att nyttjanderättshavaren har rätt att kräva ytterligare förlängning med stöd av övergångsbestämmelsen till den aktuella lagändringen. Förhållandet framstår som helt orimligt. Övergångsbestämmelsen bör ändras så att den endast kan tillämpas från ikraftträdandet av ifrågavarande lagändring.
mot · GP02MJ456 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ456av m.fl. (s)Småskalig produktförädling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till småskalig produktförädling. Motivering De flesta människor i vårt land vill att vi ska ha en levande landsbygd. Det gäller oavsett om vi bor på landsbygden eller i tätorter. Många som bor i tätorter har fortfarande sina rötter på landsbygden. De vill återvända dit under sin fritid eller de kanske drömmer om att bosätta sig där. Även de som inte har sådana drömmar vill färdas genom ett med öppna landskap. En förutsättning för att vi ska ha en levande landsbygd är att människor som bor där kan försörja sig. Levande landsbygd får aldrig bli det samma som . Informationstekniken ger nya spännande möjligheter att arbeta utanför tätorterna. De möjligheterna måste stödjas och uppmuntras. Men lika viktigt är att stödja och uppmuntra dem som vill satsa på de traditionella näringarna inom bland annat jordbruket, skogen och trädgårdsnäringen. Det är då viktigt att inte bara stödja dem som har stordrift utan också dem som vill ägna sig åt småskalig produktion. Inte minst vid resor i vårt eget län, län, har vi mött många exempel på människor som med entusiasm och stora kunskaper vill satsa på småskalig produktion och produktförädling. Det är angeläget att stödja en utveckling av småskalig produktförädling. Det finns två former av stöd till småskalig förädling inom det svenska Miljö- och landsbygdsprogrammet. Det är dels ett investeringsstöd, dels ett stöd till förbättrad bearbetning och saluföring. Vi kan konstatera att båda stöden är mycket eftersökta. Att döma av antalet ansökningar är resurserna otillräckliga. Det är självklart att även ansökningar för småskalig produktförädling ska prövas noggrant. Men är det viktigt att den får stöd och att stödet ses som en del av aktiv politik för en levande landsbygd. Regeringen bör därför överväga hur stödet till småskalig produktförädling kan förbättras och hur samhället på andra sätt kan stimulera tillväxten av en sådan produktion. () () () ()
mot · GP02MJ457 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ457av och ()Våtmarker Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återskapande av våtmarker. Motivering Larmrapporter har kommit om övergödningen i . Vad det beror på är man inte alltid överens om. Ett klart samband har dock hittats. Det är att läckaget av kväve är en starkt bidragande orsak. Kväverikt vatten går rakt ut i havet p.g.a. att de naturliga miljöer som tidigare renat vattnet har tagits bort som användandet av konstgjorda gödningsmedel ligger på en hög nivå. För att komma till rätta med detta måste användandet av gödningsmedel minska som satsningen på återskapandet av våtmarker intensifieras. De våtmarker som tillskapas blir naturliga reningsverk som omvandlar kväveföreningarna till den ofarliga kvävegasen som sedan tas upp i atmosfären. Genom att göra dessa insatser kan vi återigen återskapa tidigare vattenmiljö och fauna. I län finns exempel från bland annat och vilka positiva effekter sådana insatser får. () ()
mot · GP02MJ458 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ458av ()Översvämningar i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot översvämningar i . Motivering Efter många års utredande togs 1978/79 riksdagsbeslut om att åkermarken längs skulle skyddas från översvämningar. är speciell då den har få magasineringsmöjligheter, varför det kan variera mycket i vattennivån mellan lågvatten och högvattensflöde. Högsbyplatån skyddades därefter, 1988. Ytterligare beslutade regeringen att den tidigare miljökonsekvensbeskrivningen (MKB) skulle kompletteras på ett antal punkter. Bland annat efterfrågades helheten av olika planerade åtgärder i . miljöenhet bestämde då att en helt ny MKB skulle arbetas fram. Detta mycket omfattande arbete pågår nu för fullt och beräknas vara klart . Det är viktigt att det nu påbörjade arbetet kan slutföras och att åtgärder därefter kan vidtas i .
mot · GP02MJ460 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ460av ()Bevarandet av gammal skog Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppdrag till att inleda förhandlingar med svenska skogsbolag om överhållande av skog inom områden där andelen gammal skog är mycket låg. Inledning Den boreala barrskogen, som ibland benämnes taigan, finns norr om den biologiska Norrlandsgränsen som går vid . Norr därom är en annan. Gran och tall är dominerande trädslag. Men här finns även stora inslag av björk, asp och även gråal (fuktigare marker). Den svenske geologen som utarbetade pollenanalysmetoden, menade att Limes norrlandicus är den skarpaste och kanske den mest betydelsefulla naturgeografiska gränslinje som hyser. Skogen allt yngre Skogarna i den norrländska taigan ägs till stor del av stora skogsbolag. har de gamla senvuxna norrländska skogarna i stor utsträckning ersatts av mer snabbväxande plantager av tall och i viss utsträckning av contortatall. Skogens ålder brukar anges i 10- eller 20-åriga åldersklasser. Tabeller i t ex nationalatlas, delen om Skogen (1990) visar andelen kalmark och skog (1926, 1945, 1985). Andelen yngre skog av den totala skogsarealen har i södra och norra ökat från 14 (11) till 24 (22) procent. minskade andelen skog äldre än från 20 (33) till 17 (23) procent. Nedgången är ännu större vad gäller skog äldre än . Sedan detta skrevs har andelen ungskogar ökat ännu mer i den norrländska taigan och andelen skog minskat. Naturskogarna minskar Ovanstående utveckling innebär att stora norrländska skogsarealer nu alltmer domineras av unga och medelålders planterade skogar. De mycket artrika gamla skogsekosystemen finns bara kvar i ett bälte närmast fjällkedjan där stora reservat och nationalparker avsatts. Utanför de fjällnära skogarna ligger reservatsandelen på bara några enstaka promille eller procent av skogsarealen. Tillgången på virkesråvara är god i och angränsande geografiska områden. I vårt land avverkas , medan tillväxten ligger kring . I hela överstiger tillväxten de årliga avverkningarna med , dvs cirka tre svenska årsavverkningar. Enligt alla studier finns goda förutsättningar för både virkesproduktion och stärkt naturvård. de gröna anser att bör ges i uppdrag att inleda förhandlingar med samtliga större skogsbolag angående sparande av äldre skog inom områden där ungskogar dominerar och andelen äldre skog är mycket låg. Det finns geografiska områden i där andelen unga och medelålders skogar börjar närma sig av arealen (se t ex nationalatlasen om Skogen 1990, karta sidan 67). Om ingenting görs är risken mycket stor att de växter och djur som är beroende av äldre träd försvinner. Det gäller arter inom samtliga grupper. Många fåglar är t ex beroende av stora träd för att kunna bygga tunga risbon. De områden som avsätts som naturreservat fyller här en funktion men räcker inte. Andelen äldre träd i vanliga skogar måste öka, liksom områden där skogen får stå kvar längre innan den fälls.
mot · GP02MJ462 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ462av m.fl. (mp, v, c, fp)Miljöklassning av eldningsoljor Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om en miljöklassning av eldningsoljor för uppvärmning, som syftar till att stimulera utvecklingen av eldningsoljor som dels har bättre miljöegenskaper, dels är framtagna på ett koldioxidneutralt vis. Motivering Eldningsolja för uppvärmning beskattas med energiskatt och koldioxidskatt oavsett om den är fossil eller producerad ur förnyelsebar råvara, och oavsett hur miljövänlig sammansättningen är. Enda miljömässiga kravet på eldningsolja är en destillationsgräns (destillat ) som i praktiken begränsar andelen tunga och ofta giftigare föreningar (aromater och polyaromater) i traditionell olja. Om svavelhalten överstiger svavel (=1000 ppm) tillkommer en svavelskatt som är proportionell mot svavelhalten. Eldningsolja för uppvärmning slipper däremot skatt om den består av maximalt rena kolväten, dvs att av oljan utgörs av föreningar som inte enbart består av kol och väte. Sådana eldningsoljor säljs troligtvis inte i . Det är t ex möjligt att producera oerhört smutsig och giftig olja ur trä, så kallad pyrolysolja, som efter viss efterbehandling kan användas som eldningsolja. Miljömässigt är det inte odelat bra, men sådan olja klarar normalt gränsen för låg halt rena kolväten och skulle därmed bli befriad från skatt enligt dagens regler. I budgetpropositionen föreslås att koldioxidneutrala drivmedel ska undantas från koldioxidskatt. Sannolikt kommer undantaget att omfatta endast drivmedel, och inte flytande (och gasformiga) bränslen för uppvärmning. Fasta förnyelsebara bränslen för uppvärmning som ved, pellets etc är helt skattebefriade . Liksom det finns miljöklasser för bensin och diesel med avsikt att styra utvecklingen mot renare drivmedel skulle miljöklassning kunna införas för eldningsoljor för att stimulera renare och mer koldioxidneutrala bränslen. Miljöklassningen skulle kunna väga in både miljöegenskaperna hos själva bränslet och därmed även för emissionerna, samt huruvida bränslet kan anses vara producerat på ett koldioxidneutralt vis. EU:s mineraloljedirektiv sätter en låg minsta gräns för skatter på eldningsoljor om per (), vilket är långt under dagens svenska skattenivå (energiskatt , resp koldioxidskatt per ). bör därför relativt enkelt kunna få undantag av EU för att införa en miljödifferentiering av skattesatserna så länge vi håller oss över miniminivån. Även om det inte finns några eldningsoljor tillgängliga som skulle kvalificera sig som renare och mer koldioxidneutrala eller som kan priskonkurrera med fossil, så skulle en diskussion om och införande av miljöklassning stimulera utvecklingen åt rätt håll. () () () ()
mot · GP02MJ468 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ468av ()Förbud mot fiskodling i till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör överväga om förslag behövs för att stoppa fiskodlingar i . tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen skall verka för att frågan om fiskodlingarnas utsläpp till tas upp på nordisk ministernivå. tillkännager för regeringen som sin mening att frågan om fiskodlingar bör lyftas fram i samarbete med och . Fiskodlingar i beror på för mycket kväve och fosfor i vattnet. Kväve är som salt. Det är nyttigt och nödvändigt, men i måttliga mängder. Varför finns det så mycket kväve i vattnet ? Svaret är enkelt dagens mycket omoderna livsstil, där bl.a. den gamla förbränningsmotorn finns kvar, leder till ett överflöd av kväve och koldioxid. För att inte tala om jordbruket som kanske är den främsta orsaken till kväveutsläpp i . Också mat innehåller kväve. Fiskarna i odlingskassarna får mycket kväverik mat för att växa snabbt. Fiskodlingarna bidrar lokalt till kraftig övergödning och håller på att ta livet av skärgårdar. I propositionen om miljökvalitetsmål sägs att ska de svenska vattenburna utsläppen av kväve från mänsklig verksamhet till haven söder om ha minskat med års nivå till . Förutom att anlägga våtmarker och vidta andra åtgärder för att minska utsläppen från jordbruket så sägs att en viss potential finns för att vidta ytterligare åtgärder inom bl.a. skogsbruket, fiskodlingen och avloppshantering. Det är dags att överväga om vi ska ha fiskodlingar i . Det går inte att fortsätta och blunda för fiskodlingarnas roll som ytterligare en allvarlig utsläppsfaktor i den redan hårt drabbade . Därför yrkar att regeringen överväger om ett fiskodlingsförbud behövs i . yrkar även att regeringen tar upp frågan tillsammans med de nordiska miljöministrarna för att se om gemensamma regler kan utarbetas. tillhör världens mest förorenade innanhav och tål inte ökad belastning. En tredjedel av bottnar är nu döda. I är siffran . och svarar också för 4/5 av nedsmutsningen mellan och . Ett särskilt problem är att de nordiska länderna har olika regler för fiskodling. Detta medför att om t ex vill förbjuda fiskodling så kan odlaren hota med att vända sig till i stället. vill därför att regeringen lyfter upp frågan på dagordningen i samarbete med och .
mot · GP02MJ469 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ469av och ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla reglerna i för att främja ökad rättssäkerhet och ge bättre förutsättningar för jordbruksnäringen. Motivering tillkom för att skydda naturen på ett effektivt sätt. Dessvärre har ökad byråkrati snarare medfört svårigheter för vårt jordbruk. Ett lantbruksföretag, som vill bygga ut för över 200 djur, måste göra en omfattande miljöprövning, som i vissa fall kan dröja . En lantbrukare i satte in djur för tidigt och fick böter på en kvarts miljon kronor. Även vanliga hushåll kan drabbas, t.ex. kan den som transporterar spillolja i sin bil riskera att bötesfällas för detta. Detta är några exempel, där det borde finnas möjlighet till enklare förfaringssätt med fortsatt värn om vår miljö. En annan regel som riktar sig mot jordbruket är, att om en tjänsteman anser att något strider mot , så kan böter dömas ut. Dessa böter skall betalas och staten har rätt att utmäta i jordbruksfastigheten. Däremot sker överklagan först i efterhand. Visar det sig sedan vara fel och överklagan vinner gehör är skadan redan skedd och staten kan ha åsamkat ett jordbruksföretag skada utan att miljöbrott är begånget. Nuvarande regler är kort sagt en hämsko för företag som vill utvecklas. I vissa fall kan en för jordbruket nödvändig byggnation inte bli av på grund av byråkratiska regler i , vilket medför att utveckling och sysselsättningen inom jordbruksnäringen blir lidande. () ()
mot · GP02MJ470 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ470av ()Brytande av träda Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att trädan får brytas i stället för , för att därmed förbättra förutsättningarna för odling av höstoljeväxter. Motiv för mitt förslag För att säkerställa fortsatt odling av oljeväxter gäller det att skapa så gynnsamma förutsättningar som möjligt för denna gröda. Detta konstaterande kan tyckas självklart, men har sin grund i att förutsättningarna för odling av oljeväxter försämrats i och med EU-inträdet genom lägre produktpris och successivt avtrappad arealersättning. Detta har fått till följd att arealen som odlas med oljeväxter har minskat. När en viktig gröda, t.ex. oljeväxter, tas ur växtföljden blir vårt jordbruk ensidigare, vilket medför ett ökat behov av kemisk bekämpning av svampsjukdomar i spannmål. Ser man till förutsättningarna på så ingår inte i de områden som haft tillstånd att bryta trädan för oljeväxtodling. Detta är olyckligt då ett tillstånd att bryta trädan tidigare skulle möjliggöra att även försommartorra delar av vårt land, som , skulle få ökade möjligheter att öka odlingen av höstsådda oljeväxter. Detta skulle inte få några miljömässiga negativa konsekvenser eftersom avrinning från fälten är mycket ovanlig. Tvärtom finns det många miljömässiga fördelar med bibehållen odling av oljeväxter, t.ex. fortsatt variation i odlingslandskapet, utökad växtföljd med minskat behov av kemisk bekämpning i spannmålsodling. Dessutom utgör oljeväxter ett icke obetydligt stöd för biodlingen.
mot · GP02MJ471 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ471av ()Ansvaret för fjällägenheterna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslaget till fjällägenheterna. Motivering Regeringen anslår 1.538.000 kronor till landets samtliga fjällägenheter. ur dessa medel fördelas till fjällägenheter i . Fjällägenheter är statens egendom och förvaltats av i respektive län. Anslaget har inte höjts eller indexreglerats . Eftersom anslaget endast räcker för löpande underhåll på ca en tiondel av alla fastigheter, finns ett stort uppdämt åtgärdsbehov. Genom ett traditionellt fjälljordbruk under flera generationer har dessa gårdar stora natur- och kulturmiljövärden. Dessa värden har inventerats på regeringens uppdrag. Då anslaget som förvaltas av länsstyrelserna inte på långa vägar räcker till, håller många fjällägenheter på att förfalla. Staten tar alltså inte ansvar för sin egendom och för de värden som finns. Mot denna bakgrund måste anslaget till fjällägenheterna öka.
mot · GP02MJ472 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ472av och ()tillsynsavgifter Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen inleder en översyn av klassificeringen i bilagan till förordning (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Motivering Inom ramen för finns vissa tillsynsavgifter som läggs fast genom förordningar beslutade av regeringen. Till grund för avgiftsförordningen ligger en klassificering som görs i bilagan till förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Avgiftens storlek tar inom vissa branscher inte hänsyn vare sig till storleken på företagen, eller storleken på dess tillverkning. Detta resulterar i att småföretag får betala lika hög tillsynsavgift som stora multinationella företag. medger i och för sig att avgiften kan prövas i efterhand, men detta medför en för företagen oacceptabel osäkerhet. Det finns exempel där företag har begärt nedsättning och fått det, men då har en än större konkurrenssnedvridning uppstått. har fått större nedsättning av tillsynsavgift än mindre företag. Dagens lagstiftning på detta område leder till oacceptabla effekter. Mot bakgrund av införandet av har regeringen tillsatt en miljöbalkskommitté för att se över hur regler slår, men ett delbetänkande som handlar om dessa frågeställningar är inte planerat . Detta leder i praktiken till att dessa frågor inte kommer att behandlas förrän tidigast . Denna fråga är för viktig att vänta med, och regeringen borde därför se över hur klassificeringarna i förordningen är uppdelade. I förordningen är det ofta så att det tillverkande företagets storlek får ett bestämmande inflytande över om verksamheten skall vara tillståndspliktig med prövning hos miljödomstol eller länsstyrelse, eller om den endast skall vara anmälningspliktig. Men inom några av klassificeringsnivåerna finns det bara en avgiftsnivå, och där tas ingen hänsyn till vare sig storleken på företaget eller storleken på tillverkningen. Det är detta som måste ändras, så att samtliga SNI-koder delas upp i olika nivåer. Ett par exempel illustrerar dessa problem: Ett forskningsföretag med tio anställda har blivit klassificerat inom SNI-kod 26.66-1, vilket leder till en årlig tillsynsavgift på , oavsett om man producerar eller kemikalier. Ett annat exempel är det utvecklingsföretag med tre anställda som blivit klassificerade inom SNI-kod 24.16-1 med en årlig tillsynsavgift , oavsett om förtaget producerar eller plastpolymerer. Listan kan göras längre. Om som nation vill behålla och till och med kunna öka verksamheten vad gäller forskning och produktion inom bland annat bioteknik, men även inom andra branscher, måste de beskrivna klassificeringarna ses över. Regeringen bör därför se över dessa klassificeringar så att företag av olika storlekar och med olika inriktningar ges fortsatt möjlighet att utvecklas och inte avvecklas. () ()