mot · GO02MJ8 · 2001-01-19 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ8av , ()med anledning av prop. 2000/01:47 Ändringar i bilskrotningslagenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör avvakta utredningen för översyn avproducentansvaret innan beslut fattas om formerna för det utökadeproducentansvaret fr.o.m. 2007.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillfälligt höjd skrotningspremie för bilar som släppts ut påmarknaden före 1989.InledningMed anledning av och rådets direktiv(2000/53/EG) av om uttjänta fordonhar regeringen föreslagit ändringar i bilskrotningslagen(1975:343). De föreslagna lagändringarna innebär att endastauktoriserade bilskrotare får sköta skrotning av en personbil,buss eller lastbil om fordonets totalvikt understiger 3500 kg.En mängd miljöproblem är förknippade med uttjänta fordon om dessa intehanteras på ett miljömässigt riktigt sätt. Enligt förekommerbrister i bilskrotningsverksamheten, bland annat slarv med farliga kemikalier.För att minska den negativa miljöpåverkan från bilskrotningen och för attskärpa tillsynen över denna verksamhet, menar att ett kravpå auktorisering av bilskrotare är angeläget.För att tillmötesgå EG-direktivets föreskrifter aviserar regeringen ipropositionen också ett antal förordningsändringar gällande bland annat detekonomiska producentansvaret och förändringar av skrotningsavgiften ochskrotningspremien.ProducentansvaretDe förändrade former för producentansvaret som regeringenaviserar kräver ingen lagändring. Föreskrifter regeringenskall utfärda för att uppfylla EG-direktivet kan meddelasmed stöd av de bemyndiganden som finns i miljöbalken.Regeringen redogör ändå i propositionen för sin bedömningav hur det partiella ekonomiska producentansvaret skallutformas.EG- direktivet fastslår inga bestämda former för producentansvaret, mensäger att producenterna skall stå för alla eller en betydande del av kostnadernaför skrotningens genomförande. För bilar satta på marknaden från och med1998 gäller i ett producentansvar som medför enskyldighet att för skrotning ta emot uttjänta bilar som producenten tillverkat ieller fört in i . Ansvaret innebär att producenten ersätter bilskrotarenför de kostnader som uppstår vid skrotningen.De förändringar regeringen aviserar gäller i första hand bilar somregistrerats . Regeringen bedömer att det från ochmed bör inträda ett ekonomiskt producentansvar som uppgårtill av den fastställda ersättningen för omhändertagande av bilar.Resterande skall täckas av bilskrotningsfonden. har sedan1975 en bilskrotningsfond för finansieringen av skrotning. Pengarna i fondenhärrör från den skrotningsavgift som tas ut som engångsbelopp i sambandmed uppbörden av försäljningsskatt.Genom den höjning av bilskrotningspremien till bilens siste ägare, somregeringen också aviserar, ökar den totala kostnaden för skrotningen. Det är ipraktiken fördelningen av denna kostnadsökning som regeringen redovisar sinbedömning av i propositionen, när det ekonomiska producentansvaretsomfattning preciseras.Regeringens bedömning av dessa kostnadsfrågor borde vara avhängigresultatet av den utredning som tillsatts för att göra en bred översyn avproducentansvaret (Dir. 2000:28). Utredningen skall generellt analyseraförutsättningar, möjligheter och hinder för den ansvariga producentensomhändertagande av produkter, liksom uppskatta kostnaderna föromhändertagandet. Inte minst viktig i detta sammanhang är utredarens roll attbelysa för- och nackdelar med olika former av ekonomiska garantier förframtida omhändertagande, såsom försäkringar och privata eller statligafonder. Utredaren skall redovisa uppdraget till regeringen senast den 31 juli2001. Regeringen har dock valt att redan nu redovisa sin bedömning vadgäller producenternas ansvar för bilskrotningen.Mot bakgrund av att har till och med på sig attgenomföra EG-direktivet om uttjänta fordon i den nationella rätten, menarKristdemokraterna att det finns anledning att invänta utredningen innan beslutfattas om producentansvarets utformning. Underlaget för beslut torde då varabättre. Likaså är osäkerheten som råder kring de andra EU-ländernasutformning av producentansvaret en anledning till att ur konkurrenssynpunktavvakta. Om uppställer högre krav på producenternas ekonomiskaansvar än övriga länder, inverkar detta negativt på de producenter som haroch har haft en stor försäljning i Sverige.Det finns alternativ till hur den höjda premien för skrotningen av bilaräldre än 1998 kan finansieras. Istället för att uteslutande belastanybilspriserna, genom att täcks direkt av producenten och 50procent av skrotningsavgiften, kan delar av finansieringen knytas tillanvändningen av de fordon som gör störst skada på miljön. Utvecklingen gårmot allt renare och ur miljösynpunkt bättre bilar. Detta gäller såvälbränsleförbrukning som möjligheterna till återanvändning och återvinning aven så stor del av fordonen som möjligt. En föryngring av den svenskabilparken är därför önskvärd ur miljöhänseende. De högre nybilspriser somblir konsekvensen av regeringens modell för producentansvaret torde intestimulera skrotningen av äldre bilar. Därför finns det anledning att övervägaen finansieringsform för bilskrotningen som i högre grad belastaranvändningen av äldre bilar.Ett alternativ är att bilar äldre än 1998 beläggs med en miljöavgift från ochmed 2007. En av EG-direktivets ledande principer är att förorenaren skallbetala. Detta uppnås i genom att producenterna, och då iförlängningen bilköparna, ansvarar för skrotningens kostnader. Denna principåsidosätts inte vid en lösning som gör att delar av den totalaskrotningskostnaden täcks av användarna av äldre, mindre miljövänligafordon.Kristdemokraterna anser därför att regeringen bör avvakta den utredningsom pågår om producentansvaret innan beslut fattas om formerna för detproducentansvar för fordon som EG-direktivet kräver från och med 2007.SkrotningspremienOckså andra åtgärder än ett utökat producentansvar krävs föratt stimulera och förbättra skrotningen av äldre bilar.Regeringen föreslår en höjning av skrotningspremien fråndagens till en nivå på i genomsnitt 1500 kronor.Det föreslagna systemet för ekonomisk ersättning i sambandmed skrotning innebär att bilägaren alltid får en premie på700 kronor. Denna generella höjning av skrotningspremien,liksom omvandlingen av bilskrotningsfonden till enräntebärande fond förvaltad av Kammarkollegiet, välkomnasav Kristdemokraterna.För att komma till rätta med det faktum att näst harEuropas äldsta bilpark krävs dock att särskilda åtgärder vidtas. Även omnybilsförsäljningen ökat , kommer det att dröja innanvi får bort de gamla och ur miljösynpunkt mycket dåliga bilarna från vägarna.Mot bakgrund av de svenska bilarnas åldersstruktur har Kristdemokraternaredan tidigare föreslagit en kraftigt höjd skrotningspremie för bilar äldre än1989 års modell, då katalysatorn blev obligatorisk.Enligt den utredning som gjorts om skrotningspremien (SOU 1997:126)torde en kraftig höjning, även , innebära att mångagamla bilar med dåliga säkerhets- och miljöegenskaper försvinner ur trafikförhållandevis snabbt. Det finns ett behov av ett ökat ekonomiskt incitamentför att driva på skrotningen av äldre bilar, som inte bara i drift utgör ettmiljöhot utan dessutom riskerar att överges och som vrak orsaka änallvarligare skador genom att de rostar och miljöförstörande ämnen läcker ut iden omgivande miljön. Vårt förslag är därför att av fem århöja skrotningspremien till för bilar som släppts ut på marknadenföre . För att inte hämma försäljningen av nya bilar bör inte de höjdapremien återverka på den skrotningsavgift som tas ut vid nybilsförsäljningen.Eftersom förslaget begränsar perioden med höjd premie, och minskarkostnaderna kopplade till kommunala bilskrotningskampanjer, bör detta varamöjligt att finansiera genom bilskrotningsfonden.Kristdemokraterna anser att regeringen bör höja skrotningspremien enligtovanstående modell.Stockholm den 18 januari 2001Lars ()()()()()Skånberg (kd)()()()()()