mot · GP02Kr426 · 2001-10-05 00:00:00 — De ungdomar som trots allt fastnar i långtidsarbetslöshet har oftast inte tillräcklig kompetens eller kommer av sociala eller hälsoskäl inte in på arbetsmarknaden. Det är viktigt att de problem som ligger till grund för arbetslösheten åtgärdas på ett tidigt stadium, och att dessa ungdomar inte hamnar i särskilda program som stämplar dem för livet. Vår målsättning är att alla ungdomar mellan skall erbjudas jobb eller meningsfulla studier. Det är av yttersta vikt att allt görs för att denna vision ska uppfyllas. Om samhället inte lyckas med att ge ungdomar meningsfull utbildning eller möjlighet till sysselsättning riskeras ett utanförskap där ungdomar känner att de inte är en del av samhället, och att de inte fyller någon funktion i vardagen. Denna frustration leder lätt till förakt för samhället och de normer och värderingar som vi anser är grundläggande för demokratin. Rasism, våld och utanförskap hänger ofta ihop. Satsningar på att lösa ungdomsarbetslösheten är därför inte bara en ekonomisk fråga utan det handlar om ungdomarnas möjligheter att vara en del av samhället. Vi utvecklar vår arbetsmarknadspolitik i en särskild motion. Entreprenör behöver en samlad arbetsmarknads- och näringslivspolitik där ungdomars intresse och engagemang sträcker sig längre än till att endast omfatta till exempel upplevelseindustrin, som tidigare omnämnts i regeringens propositioner. När det gäller entreprenörskap är det också viktigt att vi medverkar till att ungdomar uppmuntras att starta egna företag. Det är viktigt att vi förmedlar en bredare syn på arbetet till våra ungdomar än att arbete alltid innebär anställning hos någon annan. Ungdomar kan och skall uppmuntras att utnyttja sitt engagemang och sin kreativitet till att starta eget, oavsett inriktning. Skolan kan spela en viktig roll för att ge eleverna förståelse för företagandets roll och betydelse i samhället. har föreslagit att ytterligare ett nationellt program med speciell inriktning på företagande och entreprenörskap bör införas i gymnasieskolan. Folkhögskolor skulle kunna satsa på kurser om företagande och om hur man startar eget företag. Arbetsmarknadspolitiken bör i ökad utsträckning uppmuntra till eget företagande. Även på universitets och högskolenivå är det viktigt med kurser och utbildningar inriktade mot företagande och entreprenörskap. Generationsklyftor De olika generationerna följer liknande etableringsmönster. Skillnaderna står framförallt att finna i att etableringsprocessen för dagens ungdomar tenderar att bli alltmer utdragen. Det framstår tydligt att ökade utbildningskrav och en svårare arbetsmarknadssituation för många leder till låga inkomster under en relativt . Det är angeläget att finna instrument för att i alla beslut beakta generationsaspekterna. För att bättre ska kunna beakta generationsaspekterna vid viktiga beslut är det nödvändigt att effekterna av de olika besluten så långt det är möjligt redovisas vad avser fördelningen mellan olika generationer. Detta är särskilt viktigt när regeringen lämnar förslag rörande investeringar, skatter eller transfereringar. Konkreta förslag till åtgärder i denna riktning bör regeringen utarbeta och återkomma till med. Alkohol och narkotika Undersökningar och rapporter visar att alltfler ungdomar konsumerar mycket alkohol och prövar narkotika. Vid en undersökning i av 9.000 elever i årskurs nio och gymnasiets årskurs två framkom att var fjärde 17-åring har prövat narkotika och mer än var fjärde niondeklassare regelbundet dricker sig berusad. Sedan motsvarande undersökning gjordes har siffrorna ökat markant. Detta visar att tillgången på droger och alkohol har ökat. Ett växande problem är tillverkning och smuggling av illegal sprit. På olika vägar når droger och svartsprit ut även till ungdomar. Att motåtgärder måste sättas in är uppenbart annars riskerar vi att många unga människor blir utslagna . Ett allvarligt problem är att alkoholdebuten går allt längre ner i åldrarna. Alkoholdebut är inte ovanligt. Dessa barn och ungdomar riskerar att bli storkonsumenter längre fram i livet. Mer än 175.000 barn och ungdomar uppskattas växa upp i hem där minst en förälder har alkoholproblem. 100 till 200 barn föds med skador som orsakats av mödrarnas alkoholproblem. I en inte färdigutvecklad kropp är risken för bestående skador stora. Huvudfrågan som borde ägnas mer uppmärksamhet är varför ungdomar börjar bruka alkohol. De unga har själva på sitt ungdomsting uttryckt önskemål om att före detta missbrukare och föräldrar till missbrukare bör föreläsa ute på skolorna. Sådana initiativ bör uppmuntras exempelvis genom att ges i uppdrag att organisera en sådan aktion. Det är också viktigt att arbetet ges kontinuitet. Det förebyggande ANT-arbetet var tidigare ett viktigt instrument. Undersökningar från senare år visar dock att många tonåringar är missnöjda med den information de fått om . Det är viktigt att stärka unga människors vilja och förmåga att avstå från droger. En åtgärd skulle kunna vara att ungdomar tillsammans med vuxna själva skapar platser och tillfällen för nöje och umgänge utan alkohol. Vi kristdemokrater anser att det är viktigt att uppmärksamma och stödja initiativ som tas för att skapa drogfria miljöer. På det kommunala planet är det till exempel självklart att arrangemang där kommunen är arrangör eller medarrangör är drogfria. På liknande sätt tror vi att det är viktigt att andra organisationer skapar miljöer utan droger. Detta bör uppmuntras, eftersom det är en viktig del av det drogförebyggande arbetet. Om att förebygga brott Känslan av kompetens, att duga något till är grundläggande för människan. Den upplevelsen växer fram i växelspel med andra. För föräldrar och vuxna i förskolan och skolan gäller det att hitta något hos varje ungdom att utveckla, uppmuntra och berömma. Tyvärr premierar vuxna ofta färdigheter och kunskaper som står i överensstämmelse med samhällets statusordning. Där kommer de praktiska kunskaperna ofta i skymundan. En viktig uppgift är att uppvärdera just de praktiska färdigheterna både i hemmet, förskolan och skolan. Den unga som inte får sin kompetens bekräftad i familjen eller skolklassen, kan kanske istället få den upplevelsen i fotbollsföreningen, schackklubben, popbandet eller någon annan grupp. Unga som istället befästs i en känsla av inkompetens, av att inte duga något till, löper större risk att attraheras av grupper där kompetenskänslan byggs upp i kriminella sammanhang eller i den falska värld som skapas av drogbruk. Ett antal händelser med inslag av allt grövre våld, har drabbat . noterar olika iakttagare forskare, journalister och lekmän en rad förändringar i inställningen till mänskliga relationer i vid mening och till människovärdet. Ungdomar har oftare behov av psykiatriska och psykologiska stödinsatser. Det går självfallet inte att peka ut en enda orsak till det grova våldet och inte en eller ett par åtgärder som hastigt skulle stoppa våldshändelserna. En handlingsplan för att skapa ett tryggt samhälle där om möjligt alla medborgare har en aktiv, medskapande roll är i realiteten också den bästa handlingsplanen mot våldsbrottslighet. Vi kristdemokrater anser att insatserna oftast kommer när utförsbacken redan börjat. Detta gör att alltfler ungdomar måste få stöd och hjälp utanför hemmet. Kostnadsökningen är 2,5 miljarder eller . Omhändertaganden ökar mest i åldersgruppen . Tväremot vad många tror svarar ungdomar med svenska föräldrar, inte invandrarungdomar, för den största ökningen. Varför så många fler ungdomar behöver tas om hand utreds just nu av kommittén Välfärdsbokslut. Föräldrarna är samhällets viktigaste brottsförebyggande faktor. Kampen mot våldet måste föras på alla nivåer i samhället i hemmet, bland enskilda organisationer, i skola och på arbetsplatser och så vidare. Inte minst är det nödvändigt att ta tillvara den ideella sektorns engagemang och kunnande. Centrala direktiv kan aldrig ersätta insatser som bygger på kunskap och omsorg om den egna lokala miljön och människorna som vistas där. På många håll bedrivs det på den grunden ett värdefullt lokalt brottsförebyggande arbete i form av grannsamverkan, föräldravandringar på stan, nätverksuppbyggnad och samarbete mellan offentliga och ideella insatser. Vi kristdemokrater anser att en satsning bör göras för att stödja ungdomsinitiativ i stadsdelar med stora problem. Ofta är ungdomsorganisationers närvaro lägre där de som bäst skulle behövas. För att stimulera ökad närvaro och aktivitet föreslår vi att får i uppdrag att genomföra ett projekt för att stimulera ungdomsverksamhet i problemtyngda områden. Satsningen bör ske inom den ordinarie budgetramen. Stöd till samlingslokaler anser att det är viktigt att stöd ges till allmänna samlingslokaler, inte minst på mindre orter och i glesbygd. kan frivilliga krafter och idéburna organisationer klara driften av mindre fastigheter, men när det blir dags för renoveringar och större ombyggnationer, då krävs det större resurser än de vanligtvis har. Därför är det statliga stödet till samlingslokaler oerhört viktigt för att säkerställa ungdomsorganisationers tillgång till ändamålsenliga samlingslokaler. Fler ungdomar som beslutsfattare bland unga minskar. Vid riksdagsvalet var deltagandet bland förstagångsväljarna , 1998 hade siffran sjunkit till . Ungdomar är underrepresenterade inom de kommunala förtroendeposterna. Gruppen 1829-åringar utgör av den valbara befolkningen, men innehar av de kommunala posterna. Detta kan jämföras med gruppen som är eller äldre. De utgör av den valbara befolkningen, men innehar av förtroendeuppdragen. Enligt statistik från har ungdomar i åldern av alla poster i myndighetsstyrelser. Och det finns inte en enda person i den åldern som sitter i en statlig kommitté. I åldern 2529 är siffrorna bara marginellt bättre, de innehar av de statliga styrelseposterna och av kommittéposterna. Ansvaret för den rådande situationen är både statens och de politiska partiernas. Regeringen bör återkomma med förslag till åtgärder för att göra ungdomar mer delaktiga i de demokratiska processerna. Politisk styrning av ungdomspolitiken stödde förslaget att ange tre mål för ungdomspolitiken. Däremot anser vi att det måste betonas att statens roll när det gäller ungdomspolitiken bör vara stödjande, inte styrande. Vi vänder oss också emot att regeringen skall få frihet att själv utforma delmålen. För att bättre kunna bedöma den politiska inriktningen på ungdomspolitiken anser vi därför att regeringen bör återkomma till med konkreta delmål. finns 41 delmål. Vid arbetet med bedömning av måluppfyllelse har det visat sig att på ett antal faktorer som har försvårat uppföljningen av delmålen. Många av delmålen upplevs på olika sätt som otydliga. I vissa fall behöver delmålen justeras och anpassas till lokala förhållanden. Vi anser därför att regeringen skall återkomma till med förslag på nya delmål. Genom att återkomma till uppmärksammas ungdomspolitiken och det blir debatt och diskussion kring mål och delmål, vilket är bra för uppslutningen kring ungdomsfrågor. var i fyrpartiregeringen ansvarig för att både skapa och utforma riktlinjerna för , som senare blev . Den bedömning som då gjordes var att det fanns ett behov av en myndighet med sektorsövergripande ansvar och som utifrån en helhetssyn kunde följa utvecklingen av ungdomars villkor och anlägga ett ungdomsperspektiv på frågor inom olika samhällsområden. Ambitionen var också att skulle kunna fungera som en kunskapsbank i ungdomsfrågor gentemot andra myndigheter, kommuner, föreningsliv, ungdomsarbetare och enskilda. skulle också följa utvecklingen i kommunerna. Det är glädjande att konstatera att den nya myndigheten i stor utsträckning utvecklats som tanken var i den ungdomspolitiska propositionen 1994. har successivt stärkt sin ställning som en expertmyndighet med bred kunskap om ungdomsfrågor och som en resurs för andra statliga myndigheter, kommuner och ideella organisationer. Det är viktigt att fortsätter att utvecklas i denna riktning. När myndigheten har ett tydligt uppdrag att följa upp målen med den nationella ungdomspolitiken är det viktigt att roll som en kompetent myndighet och stödjande resurs för kommuner, ideella organisationer och andra som engagerar sig i ungdomsfrågor betonas. får aldrig agera så att de ideella ungdomsorganisationerna eller enskilda initiativ hämmas. Förändring av bidragsregler De statliga bidragen till ungdomsorganisationernas verksamhet utgör en viktig del av ungdomspolitiken. Vissa religiösa ungdomsorganisationer har varit i en sämre situation och fått mindre bidrag än vad som avsågs i regeringens proposition 1993/94: 135 på grund av bidragsreglernas utformning. De organisationer som avses har av ideologiska skäl inget individuellt medlemskap. Det är därför glädjande att se att regeringen har gått de här organisationerna till mötes i årets budgetmotion och förändrar reglerna, något som vi kristdemokrater verkat för . Dock är det av vikt att påpeka att generationsövergripande organisationer inte får missgynnas i det nya bidragssystem som ska skriva färdigt regler för. Att de får lika stora bidrag per medlem (samt ledare) och per lokalavdelning. Och att inte dispensrätten blir en restpost, när merparten av bidrag är fördelade. Precis som inom andra områden anser att statens roll ska vara stödjande och inte styrande. Den globala byn av regeringens resonemang när det gäller de internationella frågorna handlar om EU. Inom EU bestämmer varje land själv om ungdomsfrågorna. Däremot finns inom EU möjligheter att främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte. För oss är det självklart att ungdomsfrågorna måste prioriteras i det internationella arbetet. Vi vill i detta sammanhang också tillägga att internationellt arbete självfallet måste sträcka sig utanför gränser, något vi anser att regeringen glömmer bort. Ungdomar är en viktig resurs i det internationella utvecklingssamarbetet. Den största delen av befolkningen i tredje världen består av ungdomar och svenska ungdomar kan medverka till att tillgodose också den unga befolkningens behov. Perspektiven blir annorlunda och behoven tolkas troligen inte heller på samma sätt som när enbart äldre personer planerar och analyserar biståndsinsatser. Det finns dessutom ett klart mervärde i om man kan öka kunskaperna om och förståelsen för internationellt solidaritetsarbete hos morgondagens beslutsfattare. I takt med att världen globaliseras allt mer ökar också behoven av direkta kontakter mellan människor i olika länder. Behovet för det civila samhället att kunna bevaka och påverka det som händer i internationella forum som får alltmer att säga till om ökar. Det är därför uppfattning att staten genom bör stödja ungdomsorganisationernas reguljära internationella verksamhet, det vill säga deras möjligheter att ha kontakt med sina systerorganisationer i andra länder och bedriva arbete inom sina internationaler. Finansiering för att träffas och utbyta tankar och idéer med systerorganisationer får till stor del bekostas av organisationerna själva, i synnerhet om kontakterna inkluderar länder utanför EU. () () () () () () () () () () () () () () () () () ()