ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02So352 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So352av ()Barnombudsmannen till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge en friare ställning gentemot regeringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge rättsliga befogenheter. Befria Barnombudsmannen I alla frågor som berör barn ska barnets bästa komma i främsta rummet. Det är, eller borde vara, en grundprincip för alla svenska beslutsfattare. Sedan vi i ratificerade FN:s konvention om barns rättigheter är det vår skyldighet att leva upp till den principen. För att bevaka att principen om barnets bästa förverkligas infördes en företrädare för barn och ungdomar i samhället, en (). uppgift är att framföra barns och ungdomars åsikter, att kräva respekt för deras mänskliga rättigheter, att lyfta deras perspektiv i samhällsdebatten och att utan att tveka kritisera makthavare som inte ser till barnets bästa. I ett samhälle där den lilla människan ofta har svårt att göra sin röst hörd är det en mycket betydelsefull uppgift. Sedan starten har BO på många sätt uppfyllt denna uppgift men det har också framkommit några stora brister i . Vid ett flertal tillfällen har kritik riktats mot myndighetens organisation. Kritiken har kommit såväl från som från regeringens egna utredare i utredningen företrädare för barn och ungdomar. Som verksamheten är organiserad sitter BO på två stolar. Myndigheten är å ena sidan en representant för barn och ungdomar men är å andra sidan en regeringens företrädare. Det finns ingen lag som reglerar verksamhet till skillnad från exempelvis . Det är istället regeringen som styr verksamheten genom regleringsbrev och regeringsuppdrag. är utlämnad till regeringens godtycke och därigenom blir BO:s möjligheter att själv utveckla verksamheten begränsade. Istället för att myndigheten får avgöra vad som bör prioriteras sätts dagordningen till stor del av regeringen. Regeringens egna utredare har lagt fram flera förslag på hur en omorganisering skulle kunna genomföras men ännu har ingen förändring skett. Det finns flera olika möjligheter för att ge BO en friare ställning gentemot regeringen. En är att lagreglera om verksamheten och att därmed lägga ett större ansvar på . Det skulle innebära att BO inte längre skulle vara lika utsatt för regeringens godtycke utan skulle med i ryggen få en friare ställning. är dessutom den enda ombudsman som helt saknar rättsliga befogenheter. BO får enbart arbeta med opinionsbildning från ett allmänt perspektiv och kan inte som exempelvis JämO driva enskilda fall. Det innebär att BO som organisation blir vingklippt i sina möjligheter att arbeta för barns och ungdomars rättigheter. En förändring bör genomföras för att göra BO till en fri och inflytelserik förespråkare för barn och ungdomar.
mot · GP02So355 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So355av och ()Fibromyalgi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en statlig utredning skall tillsättas för att dels kartlägga fibromyalgipatienternas situation, dels skapa nya behandlingsvägar för dessa patienter. Motivering Minst en kvarts miljon svenskar har fibromyalgi. av patienterna är kvinnor. Fibromyalgi har hitintills räknats som en kvinnosjukdom, men andelen män kan komma att visa sig vara hög eftersom det ofta anses omanligt att klaga över värk i kroppen. Det finns klara diagnostiska kriterier för fibromyalgi fastställda av 1990 (ACR-90). Man har regler som man följer vid diagnostisering genom att trycka på speciella punkter på kroppen. Fibromyalgi är ett kroniskt smärttillstånd med ständig värk i muskler, samt onormal kraftlöshet/trötthet, ofunktionell sömn, koncentrationssvårigheter, stelhet, huvudvärk, samt andra symtom. Utlösande faktorer kan vara infektioner, trauma, kriser och operationer liksom även kvinnors generellt utsatta situation i samhället. För samhället är fibromyalgipatienter en grupp som medför stora kostnader eftersom många på grund av sin sjukdom inte kan arbeta. Att hälso- och sjukvården har en stor andel kvinnlig personal gör, att fibromyalgi även ur arbetsgivarsynpunkt är ett stort problem. Många av hälso- och sjukvårdspersonalen lider av sjukdomen och är långtidssjukskrivna. Vid studier i och i har ett visst antal patienter ingått i ett pilotprojekt. De har tillsammans med arbetsterapeut, kurator och dietist fått hjälp att hantera sitt kroniska smärtsyndrom. De fick även en speciell fibromyalgimassage varvid de upplevde en klar förbättring och minskad smärta. Vid utvärderingen var det denna massage som värderats allra högst av patienterna. Men patienterna i projektet upplevde en klar förbättring inom flera områden och en högre livskvalitet. anser att en statlig utredning skall tillsättas för att dels kartlägga fibromyalgipatientens situation, dels skapa nya behandlingsvägar för dessa patienter. () ()
mot · GP02So359 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So359av och ()Rätten till föräldraskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda om funktionshindrades rätt till föräldraskap kan införas som ett femte kriterium i LSS. Funktionshindrades rätt till föräldraskap LSS, lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, är en rättighetslag som skall garantera personer med omfattande och varaktiga funktionshinder goda levnadsvillkor, att de får den hjälp de behöver i det dagliga livet och att de kan påverka vilket stöd och vilken service de får. Om man har behov av personlig assistans för sitt dagliga liv mer än har man rätt att få assistansersättning. Rätten till denna ersättning framgår av lagen (1993:389) om assistansersättning, . Till de grundläggande behoven som avgör rätten till personlig assistans räknas följande fyra kriterier: behoven skall vara grundläggande och innebära hjälp med den personliga hygienen, måltider, d.v.s. matlagning eller mycket kvalificerat stöd i matsituationen, av- och påklädning, kommunikation med andra eller annan hjälp som kräver ingående kännedom om den funktionshindrade. I den proposition som låg till grund för LSS fördes ett resonemang om att föra in ett femte kriterium, nämligen rätten till föräldraskap. Då det ansågs vara en komplicerad fråga aviserade den dåvarande regeringen att man ville återkomma till i denna fråga. Tyvärr har den dåvarande regeringen ännu inte lyckats återkomma till makten, men frågan är fortfarande aktuell. Rätten till föräldraskap fastslås i , som har godkänt. Om unga funktionshindrade skall ges möjlighet att bilda familj och leva på samma villkor som icke funktionshindrade, måste LSS/stärkas vad gäller föräldraskapet. Därför borde ett femte kriterium tilläggas som innebär att utifrån de behov som föräldraskapet genererar skall även dessa tillgodoräknas som grundläggande behov. Det är dock viktigt att en ändring av lagstiftningen med införande av ett femte kriterium om den grundläggande rätten till föräldraskap får en noggrann beredning så att inte tillägget påverkar annan, för frågan, relevant lagstiftning. Gotab, 2001 (m) ()
mot · GP02So360 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So360av ()Hörselskadades hjälpmedelssituation Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hörselskadades hjälpmedelssituation. Motivering Enligt hälso- och sjukvårdslagen § 3 b är landstingen skyldiga att tillhandahålla hjälpmedel för funktionshindrade. Landstingen kan inte svara upp mot hörselskadades behov av hjälpmedel. Tekniska hjälpmedel inkl hörapparater är oftast en förutsättning för att hörselskadade fullt ut ska kunna delta i samhällslivet. I dagens samhälle kan man konstatera att all kommunikationsteknik har stor betydelse för människor generellt, men för hörselskadade är det en grundläggande förutsättning. Den allmänna teknikutveckling som sker och leder till olika produkter är tillgänglig för de flesta. Teknik speciellt för hörselskadade är avgörande för att de t ex ska kunna konkurrera om jobben, fullgöra sina demokratiska skyldigheter och ta till vara sina demokratiska rättigheter. är denna teknik oftast svåråtkomlig och åsamkar stora kostnader för den enskilde. I takt med att hörseltekniken utvecklas och förbättras har det blivit allt svårare för hörselskadade att komma i åtnjutande av den. Hjälpmedelsförsörjningen inom landstingen har uttunnats till ett allt mer begränsat sortiment som hörselskadade ofta självt helt eller delvis får betala hjälpmedlen. Informationen om hjälpmedel från vården begränsas allt som oftast till det ringa sortiment som varje enskilt landsting självt valt att ha i sin förteckning. De nya upphandlingslagarna som införts har resulterat i att det inte sker en nationell upphandling för samtliga landsting genom Sjukvårdshuvudmännens upphandlingsbolag, SUB. Detta har lett till att det ser väldigt olika ut i landet. I vissa landsting finns endast en bråkdel av det hjälpmedelsutbud som sammantaget finns för hörselskadade. Resultatet blir att hörselskadade inte får vare sig vetskap eller tillgång till den bästa hörseltekniken utifrån de individuella behoven, och denna utveckling hämmar även företagen att satsa på nya produkter. För att öka möjligheterna för att hörselskadade kostnadsfritt ska få tillgång till den bästa hörseltekniken bör det göras en översyn av finansieringssystem för hörselhjälpmedel. Dagens ekonomiska situation gör att sortimentet med automatik begränsas då det saknas pengar för att ordinera den teknik som hörselskadade behöver.
mot · GP02So363 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So363av och ()Dödshjälp kontra hospisvård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hospisverksamhet byggs ut inom samtliga landsting. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökade resurser till forskning om hospis- och anestesivård samt palliativ vård. Motivering riktade skarp kritik mot eutanasilag och -praxis i en offentlig granskningsrapport. Kommittén uppmanade också till en ny utvärdering av praxis. säger bland annat att det holländska systemet inte upptäcker och förhindrar situationer där otillbörlig press kan leda till att lagens krav kringgås. Det stora antalet 2000 fall kan också indikera att eutanasi inte sparas enbart åt de mest extrema sjukdomsfallen som lagen stiftar, menar . Dessutom kräver FN en grundlig granskning av rapporterade fall där nyfödda barn med handikapp sägs ha dödats av sjukvårdspersonal med motiveringen att det varit dödshjälp. Man blir skakad när man betraktar den utveckling genomgår med avseende på dödshjälp inom sjukvården. Från att helt ha tagit avstånd från dödshjälp, har den holländska läkarkåren kommit att gå i spetsen för legaliseringen av dödshjälp inom sjukvården . Kulmen nåddes då slutligen legaliserade dödshjälp inom holländsk sjukvård. Bygg ut hospisverksamhet i alla landsting. Det finns andra lösningar på vården i livets slutskede än dödshjälp. drivs så kallad hospis på olika platser i . Detta är vårdenheter som ser till den döende patientens helhet och ofta även kan erbjuda vård i hemmet. Den medicinska behandlingen har i detta läge ofta övergått från att bota till att vårda och lindra smärta. Alla landsting har emellertid inte en utbyggd och fungerande hospisverksamhet. Det borde genom direktiv från riksdag och regering klarläggas att det är i samhällets intresse att samtliga landsting skall utveckla denna vårdform i största möjliga utsträckning. bedrivs även för lite forskning kring hospis, anestesi och palliativ vård för äldre och dödligt sjuka patienter. Till denna forskning behöver ekonomiska medel frigöras. Detta är viktigt för att motverka de krafter i samhället som verkar för dödshjälpens införande i . Finansiering kan ske genom omfördelning inom forskningsanslagen. () ()
mot · GP02So364 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So364av ()Barnperspektivet inom vuxenvård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hälso- och sjukvårdens ansvar för patientens minderåriga barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samarbete över gränserna mellan hälso- och sjukvården och kommunernas socialtjänst. Motivering I finns cirka två miljoner barn och ungdomar som är beroende av sina föräldrars kärlek, uppmärksamhet, omvårdnad och stöd. har vid en grov uppskattning kommit fram till att av de vuxna som behandlas inom hälso- och sjukvården har minderåriga barn. Av alla barn och ungdomar kommer att under uppväxten få uppleva att en av deras föräldrar får en psykisk sjukdom som kräver behandling i slutenvård. Alla allvarliga sjukdomar hos föräldrar kan utgöra en riskfaktor för barnets utveckling och framtida liv. Då en förälder kommer i en mer eller mindre akut kris glöms ofta barnen bort. Det är viktigt att barnens fysiska behov tillfredsställs. Lika viktigt är information och stöd och att barnet/ungdomen får möjlighet att uttrycka sina tankar för att bearbeta sin situation. finns den andre föräldern till hands, ibland finns ett nätverk i barnets närhet som kan hjälpa till, men vuxna måste vara medvetna om barnens behov av att förstå och bearbeta sina upplevelser. Hälso- och sjukvården måste särskilt uppmärksamma minderåriga barn till patienter. När en förälder är sjuk måste vårdpersonal säkerställa att barnets grundläggande behov av trygghet tillgodoses. Kunskaper kring barn och deras uppväxtvillkor stöder teorin om att mycket svåra konsekvenser kan lindras eller helt förebyggas genom att tillräckligt stöd och aktiv bevakning av barnperspektivet i vuxenvården sker. Barn till psykiskt sjuka, missbrukare, till föräldrar som försökt ta sitt liv eller blivit allvarligt skadade i olyckor, till döende eller avlidna föräldrar eller på annat sätt allvarligt sjuka föräldrar, kan få bestående psykiska men av den bristande trygghet som förälderns tillstånd kan innebära. Ett sätt att hjälpa barnen är att låta dem delta i grupper där syftet är att förmedla kunskap om förälderns sjukdom och att få prata om och dela med sig av sina erfarenheter till andra i gruppen. Barnen får på så sätt möjlighet att bearbeta sina upplevelser. Verksamheter med detta syfte har provats på många platser. Det är viktigt att hjälpen ges med stor respekt för familjens integritet. Tyvärr är det få barn och föräldrar som får denna hjälp . Vårdpersonal som enbart arbetar med vuxna känner ofta att de inte har kunskap om hur man samtalar med barn och skjuter därför ofta över ansvaret till . Då kan sekretess och brist på förtroende för myndigheter hos patienten ofta bygga upp hinder så att inte barnens uppenbara behov av stöd tillgodoses. Det är viktigt att etablera samarbete över gränserna mellan hälso- och sjukvården och kommunernas socialtjänst, som har ansvaret för många av dessa barn, men inte får vetskap om deras situation förrän problemen blivit svåra att åtgärda. Program och rutiner med barnperspektiv behöver finnas på varje klinik och vid varje socialförvaltning.
mot · GP02So365 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So365av ()Stödet till familjer med rörelsehindrade barn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förbättra stödet till familjer med rörelsehindrade barn. Motivering Ett framtaget faktamaterial som presenterats av LO, Ohälsans trappa, visar att hälsan har ett utomordentligt starkt samband med yrke och att det finns stora könsskillnader. Författarna av rapporten funderar över varför kvinnor i så mycket högre grad än män anger såväl sömnbesvär, huvudvärk som oro och ångest. Reflektionen blir att många kvinnor känner sig klämda mellan olika roller och förväntningar. Det är främst kvinnorna som får bära den tunga bördan när det gäller att klara den mycket svåra avvägningen mellan förvärvsarbete och familjeliv. Det är mycket troligt att denna svåra roll för många kvinnor leder till besvär som huvudvärk, sömnproblem och oro eller ångest. I många grupper har andelen som upplever ångest eller oro fördubblats , och bland unga kvinnliga arbetare har det till och med skett en tredubbling från enligt LO. Problemet har länge varit känt när det gäller mammor till barn med rörelsehinder men inte tagits på allvar, inte ens i . Risken är nu stor att dessa inte hörs i dagens debatt om ökade sjukskrivningar. Det finns i samhället en oförståelse för hur den totala arbetssituationen ser ut för kvinnor i familjer där ett barn har rörelsehinder. Samhället brister i sitt stöd både ekonomiskt och praktiskt. Myndigheterna agerar ofta som motpart och kontrollerande instans istället för som stöd. En undersökning gjord av och Ungdomar visar att belastningssmärtor och psykisk utmattning är vanligt hos mammor till barn med rörelsehinder. Åtta av tio mammor med svårt rörelsehindrade barn har problem med belastningssmärtor. Andra hälsoproblem hos föräldrarna är psykisk utmattning och ofta återkommande spänningshuvudvärk. Oro för barnet, för operationer och för framtiden påverkar också hälsan, liksom ilska och maktlöshet vid kontakterna med myndigheter. Avbruten sömn för att hjälpa barnet är ett vanligt problem. Vissa barn behöver hjälp att vända sig i sängen sex till åtta gånger per natt, några barn har kramper, astma, svåra andningsproblem, smärta eller andra problem som kräver föräldrarnas hjälp och tillsyn . Av mammorna som arbetar som assistenter till sina funktionshindrade barn nämner nästan tre fjärdedelar att de har hälsoproblem på grund av avbruten sömn. Fyra av tio mammor anser att deras allmänna hälsa är sämre än andra mammors och även den mest försiktiga tolkning tyder på att hälsotillståndet hos föräldrar med barn med rörelsehinder är avsevärt mycket sämre än hos andra föräldrar. Detta är ett folkhälsoproblem som uppmärksammats mycket lite. För bara vistades barn med svåra funktionshinder på institutioner. Tack vare olika handikappolitiska reformer kan barnen leva med sina familjer. Men om vardagen ska fungera både för barnet och föräldrarna krävs ett fungerande samhällsstöd. Den utbredda ohälsan hos mammor med rörelsehindrade barn visar att detta stöd inte fungerar på ett tillfredsställande sätt.
mot · GP02So366 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So366av ()Namnbyte för verksamheten hemtjänst Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om namnbyte från hemtjänst till omvårdnad i hemmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av den framtida rekryteringen. Motivering Arbetet som hemtjänstpersonal har förändrats och kräver mer kunskap . Målgruppen förändras och består inte längre enbart av äldre personer utan vård ges till yngre handikappade, psykiskt funktionshindrade och vård i livets slutskede. Hemtjänst som begrepp på den omvårdnad som utförs i hemmen är ett föråldrat begrepp som ej i allmänhet är förknippat med det kvalificerade arbete det rör sig om. En ökad kunskap om yrket behövs även på våra myndigheter. Namnbyte är ett sätt att visa på en utveckling för yrkeskåren. Det är nödvändigt för den framtida rekryteringen. har det gjorts försök att höja statusen i omvårdnadsyrket i hemmen men utan att förändra begreppet hemtjänst. Kunskapen om att det bedrivs ett kvalificerat omvådnadsarbete i hemmen och att det behövs en blandad kompetens/specialisering når inte alltid ungdomar som står inför att välja gymnasieutbildning. Fördomarna mot omvårdnadsarbete i hemmet är utbrett, även inom skolans värld. Här måste både skolans syo-verksamhet och arbetsförmedlingarna ta ett större ansvar. Man måste helt enkelt sälja in ett lockande koncept till ungdomarna, så att de väljer . Ett namnbyte är ett steg i rätt riktning. måste kommunerna utveckla omvårdnadsarbetet så att det blir attraktivt. För att klara den måste krafttag tas så att omvårdnadsarbete i hemmet blir ett spännande och viktigt framtidsyrke.
mot · GP02So367 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So367av ()Vistelsebegreppet i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vård i vistelsekommun. Motivering Vem ska betala en nödvändig omsorg för personer som fått beviljat bistånd som till exempel hjälp i hemmet, när den biståndsbehövande sommarflyttar. Förhållandet nu är att hemortskommunen beslutar om biståndsnivå, medan semesterkommunen/vistelsekommunen betalar och utför. Kostnaden blir lägre för hemortskommunen ju längre innevånaren vistas i en annan kommun. vistelsebegrepp fungerar bra utom när det gäller attraktiva semesterkommuner. I socialtjänstlagen regleras kommunens skyldighet när det gäller levnadsstandard och hur biståndet ska utformas. När en person med varaktigt behov av omfattande vård- och omsorgsinsatser önskar flytta till en annan kommun får enligt SoL ansökan om bistånd ställas till inflyttningskommunen. Ansökan ska då behandlas som om den enskilde var bosatt där. är situationen så att en semesterkommun utan förvarning kan stå inför fullbordat faktum att omvårdnad måste ordnas direkt till en person som är beviljad dygnetruntstöd i sin hemortskommun. Förslag till lösning Individen skall kunna röra sig obekymrat mellan kommunerna och få rätt till det beslutade stödet där han eller hon vistas. Hemortskommunen och vistelsekommunen måste planera vistelsen ihop med de personer det berör, så att god vård kan ges även under vistelsen i semesterkommunen. Vistelsekommunen kan på entrepenad från hemkommunen utföra biståndsinsats. Hemortskommunen betalar biståndsinsatsen. Närliggande lagar som LSS och HSL, som hänvisar till ansvar, är tydliga i detta ansvar. Detta gäller även färdtjänst som utförs i annan kommun. En ordförande i en västsvensk socialnämnd uttrycker sin frustration så här: som gått är personalen helt utsliten av all övertid. Det är värre än underskottet.
mot · GP02So368 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So368av och ()Felaktiga diagnoser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om psykiskt friska människor som felaktigt diagnostiserats som psykiskt sjuka. Motivering Det har talats rätt mycket om fel diagnoser och missade diagnoser. Det finns också människor som fått diagnoser där det sedan framkommer att personen ifråga är helt frisk. Är det en allvarlig diagnos blir det uppskakande, medan man däremot givetvis blir lättad över beskedet att man är frisk. Att felaktigt få en psykiatrisk diagnos, fast man sedan visar sig vara frisk, kan få mycket långtgående följder. Det har hänt att man på grund av diagnosen nekats få utbildning eller till och med nekats gå i skola överhuvudtaget. Somliga har ordinerats psykoterapi. En del har fått mediciner som gett biverkningar. Man kan tro att detta enbart inträffade för länge sedan. Men det finns människor som upplevt detta. Gemensamt för dessa människor är att de känner att de berövats sina liv och att de känner behov av upprättelse, inte ursäkt. De söker i allmänhet inte skadestånd men känner att enbart ett juridiskt förfarande kan upprätta dem. På grund av sina levnadsöden har de dock inte råd att processa. Och ingen har kunnat visa vart de annars kan vända sig. Dessa människor måste kunna få sin sak prövad någonstans. Ett domstolsförfarande är kanske inte det viktigaste. Vi föreslår att en arbetsgrupp inrättas för detta inom . Alternativet är att en utredning tillsätts för att utröna vilket stöd eller vilka åtgärder som behövs. () ()
mot · GP02So370 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So370av och ()Aborter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av ytterligare insatser för att minska antalet aborter i landet. Motivering En abort medför oftast problem för kvinnan. Det finns därför anledning att arbeta med att förebygga aborter. Detta kan ske på olika sätt genom information, eller stöd och hjälp i den givna situationen. Den nu pågående debatten om risken med p-piller, framför allt för tonåringar, kan komma att ställa ytterligare krav på andra åtgärder. Vi anser att åtgärderna för att minska antalet aborter i landet ytterligare bör intensifieras. () ()