ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ju444 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju444av m.fl. (c)Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Förslag till riksdagsbeslut anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställning: Anslag (tkr) Regeringens förslag Anslagsförändring 4:1 13 117 532 219 500 4:6 Kriminalvården 4 122 603 100 000 4:10 20 719 500 Summa för utgiftsområdet 23 640 823 320 000 Anslagsberäkning Polisväsendet har självklart en huvudroll i arbetet för att motverka våldstendenser i samhället. För att detta ska vara möjligt är det en förutsättning att det finns tillgång till polis under dygnets alla timmar i varje kommun, och i de stora städerna i varje stadsdel. Framförallt behövs det fler närpoliser som ska vara ute och synas så mycket som möjligt i samhället. För att detta ska bli möjligt krävs det även fler civilanställda inom polisen. Polisväsendet behöver likaså ett mer effektivt ledarskap. Även vissa organisationsförändringar är nödvändiga. Anslaget 4:1 bör följaktligen ökas med . Den viktigaste uppgiften inom kriminalvården måste vara att se till att internerna inte återfaller i brott. Behandling, arbete, utbildning, arbetsträning och social färdighetsträning skall därför erbjudas de intagna i betydligt högre utsträckning. Att behandlingsinsatserna för psykiska problem, drogmissbruk och andra problem som de intagna har upprätthålls på en hög nivå är av utomordentlig vikt. Vidare är det nödvändigt med mindre enheter och ett utökat antal platser i häkten och anstalter. avsätter därför mer än vad regeringen föreslår till anslaget 4:6 Kriminalvården. Hänsynen till offrens berättigade krav på mot gärningsmannen måste alltid prioriteras. De som utsätts för brott eller är nära berörda av brott får ofta men för livet. Kunskapen och medvetenheten om brottsoffers situation måste få större uppmärksamhet inom rättsväsendet och i högre rad påverka rättsväsendets prioriteringar. tillför därför ytterligare till anslaget 4:10 i förhållande till regeringens förslag. (c) () () () () () () ()
mot · GP02Ju446 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju446av och ()Preskriptionstider för vissa brott Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av preskriptionstiden för brott enligt och djurskyddslagen. Motivering Att utreda brott mot och djurskyddslagen kan ta på grund av ärendenas komplexitet. Till detta kommer att rättsväsendet har kapacitetsbrister, vilket gör att dessa brott hamnar längre ner i prioritetsordningen. Sammantaget innebär detta långa handläggningstider, som medför att man hamnar i tidsnöd när det gäller delgivning. Det verkar som om vissa individer är medvetna om detta och ser till att inte vara anträffbara för delgivning innan preskriptionstiden löper ut, trots att man har fast boende och är vad som brukar kalla för respektabla medborgare. I kommun finns sådana fall, som är mycket upprörande beroende på upprepade allvarliga brott mot såväl som djurskyddslagen, som inte har kunnat beivras på grund av kort preskriptionstid och delgivningssvårigheter. Det behövs en snabb översyn av preskriptionstiderna för brott mot och djurskyddslagen. () ()
mot · GP02K1 · 2001-10-03 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K1av och ()med anledning av skr. 2000/01:151 Regeringens förvaltningspolitik Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening om tillämpningen av offentlighetsprincipen hos anställda inom förvaltningen i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivering Regeringen har i skrivelsen lämnat en redogörelse för arbetet med genomförandet av regeringens förvaltningspolitiska handlingsplan En förvaltning i demokratins tjänst samt lämnat en allmän lägesbeskrivning avseende olika områden. Regeringen anför bl.a. att målet är att den svenska statsförvaltningen, med höga krav på rättssäkerhet, effektivitet och demokrati, skall vara tillgänglig och tillmötesgående och därigenom vinna medborgarnas fulla förtroende. Genom det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet har regeringen fokuserat på förvaltningspolitiken och funnit att det är angeläget att återkommande och samlat informera om utvecklingen på det förvaltningspolitiska området. Regeringen har i arbetet med funnit att en god tillämpning av offentlighetsprincipen inte kommer av sig själv. Regeringen har bedömt att kunskapen om offentlighetsprincipen och dess tillämpning är otillräcklig och att myndigheternas arbete för att öka öppenheten därför bör följas noga. Vår utgångspunkt Offentlighetsprincipen är en av grundbultarna i svensk demokrati. Det är därför av yttersta vikt att offentliganställda har fullgod kunskap om denna. genomförde en undersökning. I denna framkom att det finns brister i kunskapen om tillämpningen av reglerna kring offentlighetsprincipen hos statliga myndigheter och kommuner. Av 40 granskade myndigheter passerade endast 19 gränsen vid en mycket generös tolkning av lagen. Enligt undersökningen var den myndighet som skötte sig allra sämst. Vi anser att det är mycket oroväckande att personalen i visar stora brister i kunskapen om och tillämpningen av offentlighetsprincipen. För att sprida kunskap och medvetenhet om offentlighetsprincipen m.m. har regeringen drivit . Uppdraget är att bidra till att förbättra myndigheters och andra offentliga förvaltningars öppenhet mot medborgarna och förbättra medborgarnas kunskaper om offentlighetsprincipen. Det är bra att regeringen uppmärksammar de brister i kunskap om offentlighetsprincipen som uppenbarligen existerar; vi menar dock att arbetet i inte är tillräckligt. Arbetet med att informera om offentlighetsprincipen måste därför intensifieras. Vi utgår ifrån att de brister i kunskapen om offentlighetsprincipens tillämpning som finns i avhjälps omgående. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02K10 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K10av ()med anledning av prop. 2001/02:7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av ett regionfullmäktige i . Så har då äntligen regeringen efter stor vånda förmåtts att presentera ett förslag till ändrat regionalt styre. har slagits för mer självbestämmande regioner med direktvalda fullmäktigeförsamlingar. Socialdemokraterna vill enligt propositionen Regional samverkan och statlig länsförvaltning ha fortsatt starkt centralstyre. Det som presenterats är ett förslag om medinflytande genom indirekta val och där landshövdingen ska ha fortsatt stor makt. Vi i i kommer att fortsätta arbeta för direktvalda regionfullmäktige. Vår förhoppning är att även socialdemokratiska kommunal- och landstingsråd snabbt agerar för att stärka länets demokratiska styrning! Ska det bli något med regiontanken måste även de börja prata med varandra istället för om varandra. Det har gått alltför och inget har hänt i regionfrågan. Vi har tappat tempo gentemot andra regioner! Samarbetet mellan kommunerna måste bli bättre, men vi får inte stanna där! Genom och andra infrastruktursatsningar på att förbättra kommunikationerna blir det möjligt att snabbt pendla mellan olika tätorter. Den regionförstoringen måste förberedas genom bättre och utökad samverkan mellan norrlänen. har för få invånare för att kunna konkurrera med och övriga , vi måste söka samarbete utanför våra länsgränser, och kanske även utanför landsgränserna, för att kunna bli en alternativ marknad för nya företag och fler inflyttare. i avvisar regeringens förslag i propositionen om indirekt valda samverkansorgan i stället för direktvalda regionfullmäktige. Bakom vackra ord om regioner och självstyre försöker regeringen dölja att man nu vill ta ifrån regionerna/länen beslutanderätt och resurser för att i stället lägga makten hos landshövdingar och statliga verk. Vi vill ha en region som har beslutanderätt över regionala medel för kultur- och arbetsmarknad, medel för regional utveckling, tillväxt- och infrastrukturplaner, allt i enlighet med vad den parlamentariska regionkommittén (PARK) föreslog . i anser att det bästa för länets utveckling är att få ansökan om regionfullmäktige beviljad, vilken samtliga kommuner och i länet har skrivit under.
mot · GP02K11 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K11av Skånberg (kd)med anledning av prop. 2001/02:7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning Förslag till riksdagsbeslut avslår proposition 2001/02:7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning. Motivering Propositionen innebär i korthet att försöksverksamheten upphör i och med utgången av 2002, och istället införs en lag enligt vilken kommuner och landsting ges möjlighet att bilda samverkansorgan. I och föreslås landstingen kunna utgöra samverkansorgan , en verksamhet som ska utvärderas inför nästa mandatperiod. Däremot föreslås inga ytterligare försök med direktvalda regionala organ. Dessa samverkansorgan föreslås få ansvar för program för länets utveckling, samverkan med kommuner, statliga myndigheter, organisationer och näringsliv, regional infrastrukturplanering, regionala tillväxtprogram, beredning av strukturfondsansökningar, mål I och II, samt vissa regionala utvecklingsmedel. Inom dessa uppgiftsområden föreslås nuvarande självstyrelseorgan i huvudsak få behålla dagens befogenheter genom en speciell bestämmelse i den nya lagen. föreslås få en stärkt roll samt nya uppgifter och resurser. Styrelsen utses av regeringen. Vidare föreslås en översyn av ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan stat, region och kommun. För regionaliseringen kommer detta att innebära att inga nya självstyrande regioner får bildas. Inte heller blir det direktval utöver i , och på . Samverkansorganet får generellt sett en svag juridisk ställning, med begränsad beslutskraft, svaga mandat och samordning i stället för självstyre. För del betyder detta en försämring jämfört med som måste avvisas. Regionfullmäktiges mandat blir svagare, rollerna blir oklarare och resurserna mindre. Det regionala företrädarskapet blir oklart, och otydligheten ökar i relation till omvärlden. får en svagare juridisk ställning, och det är oklart om får någon fortsättning efter 2006. Den så kallade kulturpåsen försvinner. skall ha kontakt med staten i regionala frågor i första hand via , och inte som direkt. Staten kommer att föreskriva hur uppföljning och utvärdering ska ske, och inte som regionen själv. Vidare kommer styrelsen för att återuppstå, och den ska utses av regeringen. Det blir möjligt för regionens styrande organ att kalla sig regionfullmäktige, men dock inte på valsedlarna. Propositionens förslag innebär en centralisering av beslutsmakten som strider mot subsidiaritetsprincipen. Denna princip anger att det en gemenskap kan sköta på ett ändamålsenligt sätt ska den också få sköta och att bevisbördan för att lyfta beslut till en högre nivå åvilar denna högre nivå. Eftersom inte regeringen på ett trovärdigt sätt kunnat visa att regionförsöket brustit i effektivitet bör propositionen avslås. Skånberg (kd)
mot · GP02K13 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K13av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning Förslag till riksdagsbeslut beslutar att förlänga lagen (1996:1414) om försöksverksamhet om ändrad regional ansvarsfördelning t.o.m. utgången av i enlighet med vad som i motionen anförs. Motivering väcktes tankar och idéer i om att själv få driva, handlägga och besluta i frågor som rör regional utveckling. Detta för att besluten då skulle komma att fattas närmare de skånska medborgarna. Intensiva diskussioner startade mellan de skånska kommunerna och de skånska landstingen. Dessa diskussioner avrundades med att man tillskrev regeringen och begärde att få handha det regionala ansvaret. Även finns en politisk enighet mellan kommunerna och regionen () samt över partigränserna om att man vill fortsätta att ansvara för de regionala utvecklingsfrågorna i , med regionen () som huvudman. , när det regionala ansvaret flyttades över till med som ansvarig huvudman, har ett intensivt utvecklingsarbete bedrivits. I detta arbete är de viktigaste utgångspunkterna att föra en ständig dialog med berörda kommuner, näringsliv samt med universitet och högskolor. Regionen är mycket noga med att inte arbeta med frågor som ligger på den kommunala ansvarsnivån, utan arbetar med de frågor inom regional utveckling som tidigare låg hos och andra statliga myndigheter. Den lagstiftning som reglerar verksamheten i upphör att gälla vid utgången av . Regeringen föreslår att landstingen i skall få fortsätta att vara ett direktvalt organ för regional samverkan under ytterligare en mandatperiod, dock utan den lagstiftning som reglerar dess verksamhet. Vi anser att om det arbetet som har påbörjats i skall kunna fortsätta, och en utvärdering av försöken skall kunna göras, krävs det att dagens lagstiftning förlängs. Skall en utvärdering kunna ske måste försöken fortgå med oförändrat regelverk under ytterligare en mandatperiod. () () () () () () () () () () () ()
mot · GP02K201 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K201av ()Avveckling av partistödet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla partistödet. Motivering Det totala partistödet har haft en kraftig utveckling . Medan vi politiker sagt att anställda inom offentliga sektorn skall spara, krävt att allt skall reduceras, så har stödet till oss själva de politiska partierna ökat kraftigt. I går mycket pengar till de politiska partierna. och tilldelades riksdagspartierna mer resurser för att öka ledamotsstödet. Dessa utökade resurser borde ha gått till ledamöterna så att de själva fått avgöra hur de skulle användas. De etablerade partierna har, med sina stora partistöd, en mycket stark ställning och detta försvårar för nya politiska partier att slå sig fram. Och med den medlemsutveckling som de politiska partierna visar kanske det skulle ges öppningar för att nya partier skulle bildas och utmana de etablerade småtrötta partierna. Det kommunala partistödet lär ha införts och har stödet kraftigt ökat. Inte bara partistöd ges utan också andra typer av stöd, ibland kallat utbildningsbidrag. Den här utvecklingen förstärker det som kallas politikerförakt och en nedtrappning av partistödet bör ske. Vi inom de politiska partierna bör rätta mun efter matsäcken precis som vi säger att alla andra skall göra. Och man får inte glömma att det är skattebetalarnas pengar som vi hanterar. Detta tycks många glömma.
mot · GP02K202 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K202av ()Skolelevers besök i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till skolelevers besök i . Motivering har jag ca 1.5002.000 besök hit till . ligger relativt nära därför det stora antalet. Det handlar om föreningar, företag, enskilda, pensionärsorganisationer och just skolklasser. Till SJ konkurrerande och billiga snabbussar gör att många skolelever kan ta sig billigt till . Men alla skolklasser anser sig inte ha råd med resan till en resa som jag anser viktig. kan såväl riksdagshus som verksamhet visas, och jag tror att ett besök i riksdag kan vara en väl använd skoldag och väl använda lektioner. Jag ser verksamheten så viktig att det finns tankar om att låta subventionera varje elev med X kronor för just resan till/från . Staten (riksdag) borde kunna betala en viss del av verksamheten. Det finns säkert en slant att ta här i av den verksamhet som finns här och som kostar stora pengar.
mot · GP02K203 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K203av ()Utnämningssystemet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utnämningssystemet för bl.a. landshövdingar/generaldirektörer, ambassadörer m.m. Motivering Hur sker utnämningarna till exempelvis lediga landshövdingplatser? Blir det alltid den bästa/den mest kvalificerade för uppgiften som utnämns till exempelvis landshövding eller generaldirektör? Svaret är, enligt min mening, nej. Det finns många exempel på direkta kopplingar mellan de politiska partierna då de vill omplacera folk, där kontakter med regeringen tas och där utnämning sedan sker av den aktuella personen. Efter det senaste valet kan man spåra sådana grunder för utnämningar av olika slag. Detta kan inte vara rätt. Samma sak med folk från kanslihuset. Det är inte en partibok (oavsett färgen på denna) som skall vara avgörande för att man skall erhålla ett arbete/uppdrag av den arten, det skall vara kvalifikationerna. Att personer blir utslagna i riksdagsvalet att folk inte vill ha den eller den personen kvar i skall inte vara en grund för att bli utnämnd t.ex. till landshövding eller generaldirektör. Det kan också synas konstigt att regeringen tar sig an utslagna politiker de politiker som folket röstat bort ur och ger dem direkta välbetalda uppdrag. Det här bör förändras. Jag hade inte klart för mig förrän jag kom in i det politiska arbetet på nivån som riksdagsledamot att utnämningarna gick till som här redovisats.
mot · GP02K204 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K204av ()Personval Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om personval. Motivering Personvalet har kommit för att stanna. Förhoppningsvis kommer ännu flera att kryssa för sin kandidat i det kommande valet, 2002, jämfört med valet . finns spärrar på för kommunerna/landstingen och . Ett rent personval skulle ge en mera stimulerande debatt och politiker, som bara lever på att man förs fram av partiet, skulle få arbeta mera och mera utåtriktat för att kunna hävda sig och sina åsikter. Spärrarna bör alltså i ett första steg sänkas till samma nivå och sedan tas bort helt. Den politiker som får de flesta rösterna och har det största förtroendet hos väljarna skall självklart ha det politiska uppdrag som det handlar om.
mot · GP02K205 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K205av ()Näringsverksamhet i regi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om näringsverksamhet. Motivering Det är dags att kommunerna/landstingen satsar på vad de är satta till att göra. Det finns många exempel på kommuner och landsting som driver rent konkurrerande verksamhet med det privata näringslivet. Det finns många kommunala bolag som inte bara ser till kommunernas intressen utan också konkurrerar i vissa fall med skattesubventioner. Konkurrensen är således inte riktig då kommuner/landsting ibland skattefinansierar sin verksamhet och därmed kan lägga lägre anbud på olika verksamheter än vad privata företag kan göra. Trots att påpekar det här verkar det inte som om kommuner/landsting vill rätta sig efter detta. Även om den kommunala självständigheten finns är det att staten tar kommuner och landsting i örat och omöjliggör för kommuner/landsting att driva den här typen av verksamheter som leder till snedvriden konkurrens. Att ge bidrag och aktieägartillskott ger här helt felaktiga konkurrensförhållanden. kan slås ut om inte den här typen av snedvriden konkurrens upphör. Uppgifter säger att det fanns 1.659 företag i med kommunala ägarintressen. av dem var majoritetsägda av kommuner. Sektorn har 53.000 anställda, av det totala antalet anställda i kommunerna. Omsättningen var , av kommunernas sammanlagda omsättning. När det gäller tillgångarna finns det större värden i företagen än i kommunernas förvaltningar. 1999 var balansomslutningen i företagen 544 miljarder mot 387 miljarder för resten av den kommunala sektorn. De här siffrorna visar att varningsflagg bör hissas, och just detta att de kommunägda bolagen går in också på den privata marknaden bör observeras. Landstingen och kommunerna bör helt koncentrera sig på sin kärnverksamhet.
mot · GP02K206 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K206av ()Minskning av antalet ledamöter i riksdag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska antalet ledamöter i riksdag till 249. Motivering består riksdag av 349 ledamöter. Frågan är om inte ledamöter, utan att arbetet försämras, kan minska i antal. Antalet politiker ser ut att öka på många områden. I har ca 800 politiker som tillsammans har ca 1.000 politiska uppdrag. Skattebetalarnas utgift för politikerna och de politiska partierna bara i uppgår till ca 25 miljoner. Med en sådan flora av politiker blir det ofta små, små detaljer som hamnar på politikernas bord. Siffrorna som här redovisats säger det mesta. Självklart har det höga antalet uppdrag också att göra med att den politiska majoriteten, i exempelvis , vill syssla med mycket som ligger utanför uppgift, nämligen sjukvården, liksom att man vill vara med och styra allt i detalj. Då det gäller antalet politiker i riksdag har jag funnit, efter mina i , att antalet ledamöter kan minskas. Det är många av oss som finns långt ut i organisationen. Elaka tungor kallar oss för röstboskap. Det är också en kostnadsfråga. Vi måste ställa samma krav på som på övriga statliga förvaltningar, att ha en rationell och bra organisation. Jag tror också att det går att minska antalet tjänstemän i många av de statliga verksamheterna. Jag tror att antalet tjänstemän inom kan minskas och jag tror att antalet ledamöter också kan minskas. Det nya s k förstärkta stöd som partier tilldelades tycks ofta ha hamnat i toppen hos partierna. Det finns dock en del frågor kring hur antalet ledamöter oavsett hur många som det nu är fördelas över landet. Det får inte vara så oavsett befolkningsfördelningen i landet att en stor övervikt av ledamöterna representerar de stora städerna. En viss kvotering med ett fast antal ledamöter till varje län synes vara en lösning på detta problem. Jag som lantis känner en stor dominans från storstäderna och områdena där omkring. Denna dominans har ökat och det blir svårare och svårare för ledamöter från skogslänen att hävda sig. Jag föreslår att antalet ledamöter i riksdag minskas till 249, alltså en minskning med 100 ledamöter.
mot · GP02K207 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K207av ()som helgdag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att blir helgdag. Motivering Det är dags att göra vår nationaldag, , till helgdag i almanackan. Vi kan kosta på oss att ha en riktig nationaldag. Vi skall självklart inte utöka antalet helgdagar utan det går att ta någon av dem som är röd dag. En av helgdagarna och bör med lätthet kunna bytas ut mot vår nationaldag. Även borde kunna komma i fråga som dag att bytas ut mot . Om någon sedan känner för att demonstrera just så skall väl också detta kunna ske.
mot · GP02K208 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K208av ()Avveckling av presstödet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avveckling av presstödet. Motivering Jag föreslår att presstödet tas bort. Tidningarna skall leva efter de inkomster de tar in. Att företag anpassar sina utgifter efter inkomsterna är ju inget orimligt krav. Tidningarna skall utvecklas och ha den volym som läsarna därmed efterfrågar. I tilläggsbudgeten föreslogs att reglerna för presstöd ändras så att stödbeloppen för driftsstödet höjs och örestalen för distributionsstödet . Detta motsvarar en höjning med 48 miljoner, varav 44 miljoner skulle gå till driftsstödet. Presstödet innebär att medierna gör om och anpassar sina tidningar för att få presstöd. Jag är däremot för att regeringen ser till att distributionsstöd kan utgå så att inte folk på landsbygden/glesbygden blir utan sina dagtidningar .