mot · GP02Sf392 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf392av m.fl. (kd)Ekonomisk trygghet för familjer och barn, utgiftsområde 12 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 14 2 Förslag till riksdagsbeslut 16 3 Inledning 19 4 Gör till barnens århundrade 19 4.1 Barnperspektivet 20 5 Familjen är viktig 20 5.1 Vad är en familj? 20 5.2 Enastående ensamstående 20 5.3 Vi mår bäst tillsammans 21 5.4 Barn behöver sina föräldrar ... 22 5.5 ... föräldrar behöver sina barn 22 5.6 Barnen behöver båda sina föräldrar även om de separerar 22 6 En familjepolitik för framtiden 23 6.1 Uppvärdera föräldrarollen 23 6.2 Mer tid för barnen 23 6.3 Stabila familjerelationer 24 6.4 Om stöd till föräldrar 25 6.5 Familjerådgivning och föräldrautbildning 25 6.6 Familjerådslag 26 6.7 Rätt till tjänstledighet 27 6.8 Flexibel arbetstid och föräldraledighet 27 6.9 Hushållstjänster 28 6.10 Kontaktdagar 29 7 Barnomsorg vems ansvar? 29 7.1 Subsidiaritet 29 7.2 Olika barnomsorgsformer 29 7.3 Maxtaxa för föräldrarnas bästa? 30 7.4 Allmän förskola och förskoleverksamhet 30 7.5 Mångfald och valfrihet 31 8 Familjens ekonomi 32 8.1 Dagens system orättvist 32 8.2 Hemarbetet måste uppvärderas 32 8.3 Behovet av en familjepolitisk reform 33 8.4 Rättvisa mellan barnfamiljer 33 8.5 Fler valmöjligheter för barnfamiljer 33 8.6 En föräldraförsäkring med högre garantinivå 34 8.7 Tillfällig föräldrapenning 35 8.8 Underhållsstöd 35 8.9 Från vårdnadsbidrag till barnomsorgskonto 35 8.10 Fyrpartiöverenskommelsen flexibilitet, valfrihet och mångfald 36 8.10.1 Valfrihet 36 8.10.2 Mångfald 37 8.10.3 Omfatta alla barn 37 8.10.4 Ökad jämställdhet förutsätter flexibla lösningar 37 8.11 Barnomsorgskonto familjen bestämmer 37 8.12 Bostadsbidrag, barnbidrag och skattereduktion 38 9 Valfrihet och fördelningspolitik, några konkreta familjeexempel 39 9.1 Typfamilj 1. Barnen 40 9.2 Typfamilj 2. Barnen 42 9.3 Typfamilj 3. Två medelinkomsttagare i . Barn 43 9.4 Något om beräkningsförutsättningarna 44 10 Anslagsförändringar 45 10.1 Barnomsorgskonto 45 10.2 Föräldraförsäkring 46 10.3 Vårdbidrag för barn till biståndsarbetare 46 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjens oersättliga ställning och uppgift i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ha ett barnperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nätverksstöd för ensamstående föräldrar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den öppna förskolan som en tillgång för ensamstående föräldrar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjerådgivning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dagens samarbetsavtal bör utvecklas ytterligare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera föräldrarollen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldrars önskemål att få mer tid för barnen. begär att regeringen lägger fram förslag om åtgärder för ett utvecklat stöd i föräldraskapet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om information om föräldrastödjande verksamhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om föräldrautbildning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjecentral.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjerådslag.1 begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring enligt vad i motionen anförs om rätten till tre års tjänstledighet i samband med barns födelse.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om flexibel arbetstid.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hushållstjänster.4 beslutar införa och barn för barn mellan , i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om subsidiaritetsprincipen som utgångspunkt för familjepolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att begreppet barnomsorg även innefattar föräldrarnas omsorg i det egna hemmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om maxtaxan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om definitionen av begreppen barnomsorg och förskola.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av alternativ barnomsorg och etableringsmöjligheter för sådan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att arbetet inom den öppna förskolan tillvaratas och utvecklas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppvärdera hemarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen av en familjepolitisk reform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ekonomiska och praktiska förutsättningar för val mellan olika och flexibla barnomsorgsformer. beslutar att höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på ett genomsnitt av de senaste två årens inkomster i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att skattepliktiga förmåner samt semesterersättning skall vara SGI-grundande. begär att regeringen utreder hur systemet med tillfällig föräldrapenning slår mot familjer med barn som är sjuka ofta och/eller . beslutar införa ett barnomsorgskonto som omfattar alla barn i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar införa en avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader i enlighet med vad som anförs i motionen.4 beslutar om ändring av regler för bostadsbidrag i enlighet med vad som anförs i motionen.5 beslutar införa vårdbidrag för barn till biståndsarbetare i enlighet med vad som anförs i motionen. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag, kr Anslagsförändring, kr 21:2 Föräldraförsäkring 19 617 000 000 - 1 010 000 000 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2 108 000 000 + 500 000 Nytt anslag: Barnomsorgskonto + 3 600 000 000 Summa totalt för UO12 49 841 000 000 + 2 590 500 000 1 Yrkandena 3, 5, 913 hänvisade till SoU. 2 Yrkandena 4, 2124 hänvisade till UbU. 3 Yrkandena hänvisade till AU. 4 Yrkandena 17, 33 hänvisade till SkU. 5 Yrkande 34 hänvisat till BoU. 3 Inledning Den idémässiga bakgrunden till den syn vi kristdemokrater har på familjen uttrycks mycket väl i inledningen av FN:s konvention om barnets rättigheter som antagit. Där stadgas: ... att familjen, såsom den grundläggande enheten i samhället och den naturliga miljön för alla dess medlemmars och särskilt för barnens utveckling och välfärd, bör ges nödvändigt skydd och bistånd så att den till fullo kan ta på sig sitt ansvar i samhället, samt ... att barnet, för att kunna uppnå en fullständig och harmonisk utveckling av sin personlighet, bör växa upp i en familjemiljö, i en omgivning av lycka, kärlek och förståelse. Olika internationella överenskommelser, som anslutit sig till, tar också klart ställning för föräldrarnas rätt att fostra barnen enligt sin egen och sin kulturs eller religions grundåskådning. Familjefrågorna har haft en central ställning i politiska arbete ända sedan partiet bildades. Det handlar dels om synen på familjens oersättliga ställning och uppgifter i samhället, dels om utformningen av familjestödet. Vi har arbetat för att hitta de modeller för likvärdighet och mångfald som vi tror skapar de bästa förutsättningarna för föräldrarna men också är det bästa för barnen. Vi kommer även fortsättningsvis att lyfta fram familjepolitiken som en huvudfråga därför att den är basen för hela samhällsbygget. Trygga familjer ger trygga barn. Förslag till anslagsförändringar återfinns i denna motion i de delar som berör utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Förändringar av anslag som berör bostadsbidragen återfinns i motionen för utgiftsområde 18. Förändringar av anslag som berör maxtaxan återfinns i motionen för utgiftsområde 16. 4 Gör till barnens århundrade Synen på barns behov har utvecklats och därmed förändrats mycket inte minst utifrån ny kunskap om människans psykologiska grundbehov och barnets olika utvecklingsstadier. har det trots detta lagts ned mycket möda på att skapa stora systemlösningar när det gäller omsorgen om våra barn, medan barnen själva på olika sätt uttrycker sin besvikelse. Kristdemokratisk familjepolitik bygger på att den naturliga viljan och kraften hos familjen tas tillvara, får komma till uttryck och ges stöd. En aldrig så väl utbyggd barnomsorg är inte tillräckligt för barn som längtar tillsammans med sina föräldrar/sin förälder eller för föräldrar som vill ha mer tid för barnen. Kunskapen om barnets behov måste vara vägledande för all barn/fritidsomsorg och andra stödåtgärder. Vi har bättre förutsättningar än någonsin att bygga ett samhälle som verkligen tar hänsyn till människans grundbehov av kärlek, trygghet, tillit, stabilitet, närhet, identifikation, lärande och utveckling. Det finns alla förutsättningar att göra till barnens århundrade. 4.1 Barnperspektivet Författaren skriver i en av sina sista böcker att var tid har sin blinda fläck. Mycket tyder på att vår tids blinda fläck är barnen och deras längtan efter oss vuxna. Vårt samhälle är i mångt och mycket utformat utifrån vuxna människors behov. Ofta kommer barnen i kläm. Det mest centrala för oss kristdemokrater är att vända på detta perspektiv och sätta barnen först. Det innebär bland annat att lyssna på barnet med respekt, att våga använda dess idéer när samhället utformas. Om vi vuxna antar denna utmaning kommer vi att få lämna många invanda föreställningar och tankemönster. Många undersökningar visar att både mammor och pappor skulle vilja ägna mer tid åt barnen särskilt när de är små. Det är en inställning som bör uppmuntras och stödjas på olika sätt. En jämnare fördelning mellan förvärvsarbete och omsorg om barnen skulle förmodligen medföra många positiva effekter när det gäller ökad familjestabilitet och inte minst när det gäller förbättrad kontakt mellan pappor och barn. Familjepolitiken måste utformas så att den skapar förutsättningar för föräldrarna att tillbringa med sina barn. Att barn och föräldrar har ett ömsesidigt behov av mer tid tillsammans börjar nu gå upp för alltfler. 5 Familjen är viktig 5.1 Vad är en familj? Det är inte helt enkelt att ge en entydig definition av familjebegreppet. Enligt dokument från FN:s familjeår kännetecknas familjen av de känslomässiga, sociokulturella och legala relationerna mellan de olika familjemedlemmarna. Dessa relationer knyter samman makar/samboende, föräldrar och barn och släkten i vidare mening. Denna definition visar just på att familjen kan se olika ut. Beroende på hur familjens sammansättning ser ut varierar behovet av stöd. Varje familj måste självfallet få det stöd av samhället som den har behov av utifrån just sin speciella situation. 5.2 Enastående ensamstående Den av regeringen tillsatta kommittén Välfärdsbokslut har i sina presenterade betänkanden bekräftat bilden av att ensamstående med barn ofta är en utsatt grupp i samhället. De har bl.a. drabbats hårt av de senaste årens nedskärningar och den höga arbetslösheten. Att i vardagen ensam försöka uppfylla alla de krav som ställs på en förälder kan vara svårt. Man förutsätts vara den som älskar, tröstar, sätter gränser, uppmuntrar och stödjer, detta som man kanske har ett krävande förvärvsarbete och dessutom ensamt ansvar för allt hemarbete. Många klarar det utmärkt med stöd och kontakt med släktingar, vänner, arbetskamrater och andra i samma situation, men vila och avlastning är ändå nödvändigt. Att få tillfällig hjälp i hemmet när man själv eller barnet är sjukt kan vara särskilt betydelsefullt för ensamstående föräldrar. För den som inte har släktingar eller något annat nätverk bör samhället kunna erbjuda nätverksstöd. Det kan vara en stödperson eller en stödfamilj. Jourhavande dagmamma/pappa eller barnvakt kan vara en lösning, men också någon form av nätverksgrupper i bostadsområdet. Öppna förskolan är en stor tillgång för den ensamstående föräldern. Inte minst av den anledningen är det viktigt att kommunerna erbjuder verksamhet i den öppna förskolan. Många av de ekonomiska reformer som genomförts av regeringen kommer aldrig majoriteten av ensamstående föräldrar till del. Antalet ensamstående föräldrar med låg inkomst har ökat, och kommittén Välfärdsbokslut visar att 1996 och 1997 låg en fjärdedel av alla ensamstående med barn med inkomster under socialbidragsnormen. För denna grupp leder således vare sig barnbidragshöjningen eller maxtaxan till någon ekonomisk förbättring. Många kommuner kommer dessutom, enligt uppgift, att tvingas dra in den avgiftsfria månaden som de tidigare tillämpat. För en ensamstående förälder kan maxtaxereformen i praktiken innebära en höjning av barnomsorgsavgiften i förhållande till . har, till skillnad från regeringen, utformat det ekonomiska stödet till barnfamiljerna så att det blir möjligt för t.ex. en ensamstående förälder med låg inkomst att gå ner i arbetstid. Vårt barnomsorgskonto tillsammans med avdragsrätt för barnomsorgskostnader gör detta ekonomiskt möjligt. Även den förälder som väljer att arbeta heltid får en avsevärt starkare ekonomisk situation med våra förslag i förhållande till dagens system. Dessutom innebär det givetvis att valmöjligheterna för föräldern, när det gäller om barnomsorgsformen skall ges i eller utanför hemmet, ökar väsentligt. 5.3 Vi mår bäst tillsammans Människor utvecklas, mognar och mår bäst i små grupper. I den lilla grupp som en familj utgör får familjemedlemmarna möjlighet att möta villkorslös kärlek, omtanke och förståelse, men också att ställas inför krav och att ta ansvar. På det sättet anknyter familjen som gemenskap till människans djupaste behov behovet att bli sedd, att vara en person som inte är utbytbar. En viktig förutsättning för att en familj skall fungera är att familjemedlemmarna respekterar varandra, att alla respekterar vissa grundläggande värden som jämställdhet och varje människas integritet. Perfekta familjer och felfria föräldrar existerar självfallet inte. Precis som i alla andra mänskliga sammanhang uppstår konflikter och misstag begås. Trots brister är familjen den viktigaste byggstenen i samhället och den livsform som har störst möjlighet att vara den lilla nära gemenskap som behövs för att den enskilda människan skall kunna växa. Fungerar inte familjen som en bas fungerar inte heller samhället. Övergrepp och förtryck kan aldrig tolereras, inte i familjen, inte någon annanstans heller. Men att sådant tyvärr förekommer kan aldrig tas till intäkt för att avfärda familjen som livsform. 5.4 Barn behöver sina föräldrar ... är det lilla barnets behov av trygghet och närhet störst. Då sker identifikationen med omvärlden, då grundläggs tilliten till och respekten för andra människor. Men också förståelse för eller insikten om det som vi kallar etik och moral grundläggs. Barnets empati, förmågan till inkännande, utvecklas. Men för att den processen skall fungera bra behöver barnet i första hand omges av att fåtal personer. Föräldrarna är då de viktigaste, mest naturliga och självklara personerna och också de som bäst kan tolka barnets behov och signaler. De utgör den lilla gemenskapen för barnet. I den kristdemokratiska synen på familjen är familjen en del i ett nätverk av människor i flera generationer. Också de äldre barnen har ett behov av en trygg, öppen familj. Här blir även släktingar och vänner till familjen allt viktigare. I ungdomars identitetsutveckling kommer då det är dags att övergå till att bli en självständig vuxen individ. Då behöver man också vuxna förutom föräldrarna att identifiera sig med. Det är därför familjen behöver öppna kontakter med andra vuxna. 5.5 ... föräldrar behöver sina barn Att föräldrarna skall ha ansvar för sina barn torde de flesta vara överens om. Hur är det då med de vuxna barnen? Har de ansvar för sina föräldrar? Självklart skall stat och kommun stå för ekonomisk och social grundtrygghet för de äldre. I en trygg välfärd ingår också behovet av nära relationer. Alla ingår vi i någon form av familjegemenskap. Under livets gång förekommer olika avbrott i den invanda tryggheten. Man blir sjuk, råkar ut för en olycka, blir arbetslös, förlorar kontakten med arbetskamrater, förlorar någon anhörig, någon nära vän och så vidare. En gemenskap över generationsgränserna både inom och utom familjen, kan ge det stöd som behövs. Därför är den öppna flergenerationsfamiljen med sitt sociala nätverk ett livslångt projekt. 5.6 Barnen behöver båda sina föräldrar även om de separerar Det är oerhört viktigt att ge stöd och hjälp för att om möjligt kunna undvika en skilsmässa/separation. är det långa väntetider för stöd och samtal hos familjerådgivning. Detta måste ses över. Om hjälp och stöd kan komma in när behovet uppstår i en parrelation kunde sannolikt många skilsmässor/separationer undvikas. Samarbetsavtal som finns bör utvecklas ytterligare. När skilsmässan/separationen är ett faktum och man inte kan komma överens, måste familjen snabbt erbjudas hjälp att lösa sin situation. Då minskar risken för låsningar. En förhandlingsmodell bör införas. Tillsammans med en familjerådgivare bör föräldrarna få hjälp med att komma överens om hur ansvar, umgänge och kostnader skall fördelas dem emellan, exempelvis om föräldrarna bor långt ifrån varandra. Föräldrarna kan t.ex. avtala om att resekostnaderna får inräknas i beräkningen av underhållsbidraget. Det är otillfredsställande och djupt olyckligt att så många barn förlorar vardagskontakten med den ena föräldern vid en skilsmässa/separation. Barnet behöver och har rätt till båda sina föräldrar. Generellt bör således gemensam vårdnad om barnet vara det som skapar bäst förutsättningar för en fortsatt vardagskontakt med båda föräldrarna. Detta bör eftersträvas om inte särskilda skäl talar emot. vidgades domstolarnas möjligheter att döma till gemensam vårdnad ytterligare; gemensam vårdnad kan komma ifråga även om en förälder motsätter sig en sådan ordning. En förutsättning är dock att gemensam vårdnad är bäst för barnet. Tyvärr finns alltför många exempel där barnets självklara rätt till båda sina föräldrar blandas ihop med föräldrarnas behov och önskningar om att få en rättvis tillgång till sitt barn. Små barn kan tvingas bo omväxlande hos mamma och pappa på ett sätt som direkt strider mot vad man vet är barnets bästa. Utvidgningen av lagen om gemensam vårdnad bör noga följas så att barnets bästa verkligen tillgodoses. utvecklar frågan om gemensam vårdnad i en särskild motion. 6 En familjepolitik för framtiden 6.1 Uppvärdera föräldrarollen Att vara förälder kan nog betraktas som den finaste och viktigaste uppgift man kan ha. Inget kan vara viktigare än att ge sitt barn trygghet och kärlek och därmed en bra start i livet. Att ta på sig sitt föräldraansvar är en betydelsefull samhällsuppgift, och som förälder skall man kunna kräva att man får goda förutsättningar för att klara den. Vi vill uppvärdera föräldraskapets betydelse genom politiska beslut och genom attitydbildning. Att föräldrar vill göra det bästa för sina barn är en regel med mycket få undantag. Ingen känner sitt barn bättre än föräldrarna. Ingen kan avgöra bättre än föräldrarna vad som är bäst för det egna barnet. Denna grundsyn måste komma till klart uttryck i samhället. 6.2 Mer tid för barnen undersökningar visar att både pappor och mammor skulle vilja ha mer tid tillsammans med sina barn, åtminstone medan barnen är små. I redovisades en Sifomätning om svenska kvinnors attityd till längre föräldraledighet. 517 kvinnor mellan , kvinnor från hela landet och ur alla samhällsklasser svarade på frågan Vad tycker du om att med skattepengar ge föräldrar ekonomisk ersättning så att de kan vara hemma med sina barn tills de blir ? Skulle det vara bra eller dåligt?. av kvinnorna svarade att det skulle vara bra. Regeringen bortser tyvärr helt från vad som kommer till uttryck i denna och många andra undersökningar med liknande resultat. För att föräldrar och barn skall få mer tid tillsammans måste de olika regelsystemen för föräldraförsäkring, barnomsorg och rätt till tjänstledighet samverka på ett sådant sätt att det blir praktiskt möjligt. Barn är olika, med olika behov. Konsekvensen av detta blir att det som passar den ena familjen kanske inte fungerar i en annan. Ledstjärnan i konstruktionen av systemen måste vara att varje familj så långt möjligt får hitta lösningar som passar de egna behoven. anser att det är av största vikt att barn och deras föräldrar får en väl fungerande vardagskontakt med varandra. Det är eftersträvansvärt att föräldrarna tar tillvara möjligheten att dela på föräldraledigheten så att också pappan till barnet tidigt får möjlighet till en nära relation. Detta är bra både för barnen och för jämställdheten i föräldrarnas relation. Nära kontakt är en förutsättning för uppfostran och utveckling. Den mest väsentliga förutsättningen för att uppnå en sund utveckling hos barn är att de direkt efter födelsen haft nära och stabila, det vill säga långvariga, känslomässiga bindningar till bestämda vuxna. För de flesta barnfamiljer är tid tillsamman en stor bristvara. har länge arbetat för att hitta modeller på det familjepolitiska området som underlättar för föräldrarna att få mer tid för barnen. Att barnen får nytta och glädje av det inser de flesta. Men också föräldrarnas självförtroende stärks när de känner att de får bättre möjlighet att ge barnen det de helst av allt vill mer tid tillsammans. 6.3 Stabila familjerelationer All erfarenhet visar att fungerande och stabila familjer är bra för både barn och vuxna och en förutsättning för ett gott samhälle. Därför har varje samhälle ett särskilt ansvar för att skapa förutsättningar så att den gemenskapen kan fungera så bra som möjligt. Det är viktigt att lagstiftningen utformas så att den innebär ett stöd för stabila relationer. Lagstiftningen kring äktenskapet spelar en grundläggande roll i detta sammanhang. Vi anser att den stabilitet och juridiska trygghet som äktenskapet som samlevnadsform innebär, bör leda till att det prioriteras i lagstiftningssammanhang. Sociala och ekonomiska stödformer bör utformas med utgångspunkt från att stabila familjerelationer är bra och eftersträvansvärt. 6.4 Om stöd till föräldrar I många andra länder arbetar man aktivt med familje- och föräldrastödjande verksamhet. I har regering lagt fram en omfattande rapport om hur familjer skall stödjas inte bara ekonomiskt. I finns ett föräldrahandledningsprogram. Målet med programmet är att stärka föräldrarollen och stödja föräldrarna i deras roll som omsorgspersoner för sina barn, i ett förebyggande syfte. I programmet ingår en satsning på pappagrupper som vill visa på pappornas betydelse i omsorgen om sina barn, att stärka det gemensamma föräldraansvaret och främja jämställdheten mellan kvinnor och män. Barne- och familjedepartementet har bidragit med utveckling och stöd till faktamässigt och metodmässigt material för föräldrar och personal, samt förmedlat och orienterat om detta genom uppföljning och vägledning till kommunerna. En särskild rådgivande expertgrupp har också inrättats. Många föräldrar känner en osäkerhet i sin föräldraroll. Hur skall man hantera konflikter? Hur sätter man gränser utan att barnets självkänsla skadas? Hur bevarar man vuxenrelationer när barnen tar all tid i anspråk? Vad gör jag om mitt barn blir mobbat? Att få möjlighet att träffas föräldrar emellan och diskutera dessa och liknande frågor och på det sättet få stöd i sin föräldraroll upplevs mycket positivt.