ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub296 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub296av ()Idrotten i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat antal idrottstimmar i skolan. Mera fysisk fostran av alla barn är överviktiga i vårt land. De flesta experter menar att orsaken till den tilltagande fetman är att barn av är inaktiva och inte att de äter fel. uppvisar bottenrekord i antalet idrottstimmar i skolan jämfört med övriga länder i . Med en hyggligt tränad kropp fungerar man bättre både i skolan och på arbetsplatsen, man blir mindre trött, får lättare att koncentrera sig, ett bättre humör och kan i slutändan producera mer. Skolan har en stor betydelse i detta sammanhang. Skolan är central för att leverera kunskaper så att vi som vuxna individer kan klara av framtidens individuella och gemensamma utmaningar. Men är vi för feta för att omsätta kunskapen i praktiken är inte mycket vunnet. Således är behovet av att röra sig mer i skolan lika stort som de självklara kärnämnena. Vetenskapen är så gott som enig i bedömningen att idrottstimmarna är viktiga för alla. Ju mindre barn rör sig i skolan, desto mindre rör de sig också . Det kan bara vara socialdemokratiska regeringsföreträdare som inte tar detta folkhälsoproblem på allvar. Barns tilltagande dåliga fysiska kondition riskerar att bli framtidens stora folkhälsoproblem. Professorerna i fysiologi och har redan på uppdrag studerat den fysiska aktiviteten i . De förordar till följd av sin forskning att idrotts- och hälsoundervisning stärks till minst tre tillfällen på alla stadier. Det gör också , för skolsköterskor, , med flera. Idrottsundervisningen bör självklart formas för dem som mest behöver den. För överviktiga barn är idrottslektionerna inte sällan jobbiga. Känslan av misslyckande är starkt närvarande när svåra gymnastiska övningar genomförs. Det leder ofta till att man kanske hittar på orsaker till att slippa dessa svettiga plågotimmar.
mot · GP02Ub297 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub297av ()Skolundervisning om totalitära regimer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skolundervisning historia. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en upplysningskampanj om de massmord som begåtts i kommunismens namn. Inte bara förintelsen Regeringen har anslagit 9,2 miljoner för insatser som syftar till att utveckla undervisning historia. Anslaget är ett led i arbetet att värna och stärka de grundläggande demokratiska värdena, säger statsrådet . Man vet genom en utvärdering av att skolelever har goda kunskaper om nazismen och Förintelsen, men inte om andra totalitära regimer, i praktiken kommunismen. Inte heller finns tillräckliga kunskaper om de krafter som ligger bakom den internationella terrorismen. och har fått i uppdrag att utveckla och utforma undervisningsmaterial om Förintelsen. Detta är i sig vällovligt, och det är nödvändigt att bevara och vårda kunskapen om Förintelsen än mer intensivt nu när ögonvittnen minskar i antal och händelserna glider bakåt i tiden. Men 1900-talets brutala historia varken började eller tog slut med förintelsen eller nazismen och fascismen. Det är tilltalande, men allt för enkelt och lättvindigt, att begära att kommunismens förbrytelse behandlas och ställs upp parallellt med de två andra ismerna. Det räcker inte till. Det bör ligga i allas och envars medvetenhet att demokratin alltid är hotad eller hotas från både höger och vänster. Det finns samband mellan pogromer, förintelseläger och etniska rensningar på , mellan terror, dramat på , förföljelser av tusentals falungongutövare och förföljelser av oliktänkande världen över, mellan stater som praktiserar dödsstraff, håller summariska rättegångar och inte tillåter en fri press. Det finns likhet mellan kolonialmakternas förtryckarregimer i tredje världen och ockupation av de Baltiska staterna. Det finns däremot en klar skillnad mellan demokrati och stabilitet, mellan oviljan att genomskåda propagandan och att bemöta den, mellan att tiga och att handla, mellan att prioritera ekonomi och handelsutbyte på människovärdets bekostnad. För att de övergrepp på människor och demokratier som skett inte ska framstå som passerade engångshändelser måste dessa samband förtydligas, likaväl som den positiva utveckling vi på demokratisk väg fått, inte minst i större delen av , . I utvärdering av undervisning historia framgår att det finns en brist på engagerande och lättillgängligt material om utvecklingen i och . Jag föreslår därför en upplysningskampanj.
mot · GP02Ub298 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub298av ()Utbildning i konfliktlösning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i lärarutbildningen uppta utbildning i konfliktlösning. Motivering Ofta hör vi lärarstudenter klaga över att utbildningen inte ger tillräcklig kunskap om hantering av disciplinproblem, mobbning, konflikter och drogproblem. Om dessa problem skall kunna bemästras måste skolan förändras. Det är dock inte rimligt att vänta sig att detta skall kunna åstadkommas som man är mitt uppe i de dagliga problemen. Därför måste förändringarna åstadkommas genom att förändra lärarutbildningen. I proposition 1999/2000:135 har inte regeringen tagit upp problemet t.ex. att 20-åringar med bästa studieresultaten inte väljer lärarbanan. Andra undersökningar visar att lärarstudenter klagar över att de inte får tillräcklig utbildning i att hantera disciplinproblem, mobbning och konflikter, kort sagt stöket i skolan. Lösningen torde inte gå att finna i vare sig 70-talets socialpsykologiska problemlösningar eller gamla auktoritära metoder. Däremot finns i dagens pedagogik nya idéer. I har utvecklats konfliktlösningsmodeller, som väckt stor internationell uppmärksamhet. Det har funnits inslag av konflikthantering i lärarutbildningen, bl.a. i , men det har inte varit tillräckligt systematiskt. I finns en väl utvecklad verksamhet på detta område, där man satsar på undervisning om kamratmedling. Det är angeläget att i lärarutbildningen upptas utbildning i konfliktlösning.
mot · GP02Ub299 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub299av m.fl. (fp, kd, c)Farmaceututbildning till till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av farmaceututbildning vid . Motivering Det statliga monopolbolaget har stora personalproblem. Bristen på kompetent apotekspersonal blir alltvärre. Ett mycket stort antal apotek i landet har under innevarande år och föregående år minskat sitt öppethållande och flera har stängt helt. Problemen har accentuerats . är ett helstatligt bolag, som är arbetsgivare för all apotekspersonal. Bolaget försöker nu rädda situationen genom att inrätta personalpooler. Det innebär att anställda tvingas flytta runt till apotek där personalbristen är akut en anställningsform som knappast kan vara attraktiv för berörd personal. Bristen på kompetent personal har inneburit att apoteken i många fall anställer människor utan tillräckliga kunskaper på området, vilket givetvis kan innebära stora risker för kunderna. Hantering av läkemedel, rådgivning m m fordrar god utbildning felaktig rådgivning kan innebära stora hälsorisker. Problemen är särskilt stora i norra , där en flyttning mellan olika apotek kan innebära förflyttning på tiotals mil. Det är också speciellt svårt att rekrytera personal till apoteken i norra på grund av att det inte finns någon utbildning norr om . Det är därför av synnerligen stor vikt att ändra på detta genom att möjligt förlägga en farmaceututbildning till . Det är viktigt för att ha en egen utbildning på detta område. Gotab, 2001 () () ()
mot · GP02Ub3 · 2001-10-03 00:00:00 — Den motsvarar fortfarande inte en internationell magisterexamen och tycks heller inte passa in i den s.k. Bolognaprocessens harmonisering av den europeiska examensordningen. 11 Nätuniversitetet Redan i partimotion 1998/99:T818 konstaterade att samtliga svenska universitet och högskolor skall ligga i frontlinjen när det gäller att utnyttja IT för att främja utbildningen och forskningen inom alla discipliner. Alla studenter skall ha goda möjligheter att använda informationstekniken som ett betydelsefullt hjälpmedel att snabbt få tag på en betydande informationsmängd. Lärare och forskare skall kunna använda informationstekniken för att kommunicera och sprida forskningsresultat såväl nationellt som internationellt på ett snabbt och smidigt sätt. Informationstekniken möjliggör helt nya och tidigare i det närmaste otänkbara forskningssamarbeten. där elever och lärare genom utnyttjandet av modern teknik inte är bundna av att behöva befinna sig på samma plats är ett exempel på sådan förnyelse. Vi förordar att ger regeringen i uppdrag att återkomma med en redovisning av förutsättningarna för att etablera ett sådant universitet, antingen som en självständig enhet eller som en del av ett existerande lärosäte. Vi gläds åt att regeringen tagit det moderata förslaget till sig, även om det tog väl . Mycket har hunnit hända och många tillfällen försvunnit . Vad som är värre är att det förslag som föreligger är inskränkt och nationalistiskt inriktat. Den globalisering som ett nätuniversitet skulle kunna bidra till och dra nytta av undviks genom att begränsa samarbetet till nationella lärosäten. Vi förutsätter att stiftelsehögskolorna och andra stiftelseutbildningar erbjuds deltagande i nätuniversitetet på samma villkor som andra. Vi menar tvärtom att nätets fördelar måste komma till sin rätt, och att nätuniversitetet under sin uppbyggnad bör lära av, och titta på, de internationella samarbeten som redan finns inom området, t.ex. i det mellan och . () () () Per () () () () () () [1] Arbetsgivaravgifter, egenavgifter samt inkomstskatt sammantaget.
mot · GP02Ub300 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub300av och ()Mastersexamen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i examensordningen skriva in examensformen degree. Motivering En alltmer internationaliserad värld ställer andra krav på hela samhällsordningen och därvidlag även på utbildningsväsendet. Studenter rör sig lättare för studier mellan länder om utbildningssystemen liknar varandra, och det är självklart enklare att också söka jobb i andra länder om utfärdade examina är jämförbara. degree är en internationellt etablerad examensform som inte finns i . Flera högskolor och universitet har ändå utfärdat mastersbevis till sina studenter. har kritiserat förfarandet. Självklart är den från framförda kritiken berättigad. Förfarandet är också allvarligt ur studentens rättssäkerhetssynpunkt. Men det bakomliggande syftet att vilja hjälpa studenten till en internationellt erkänd examen är dock av godo. bör ändra i examensordningen så att den internationellt erkända examensformen degree blir erkänd och möjlig att utfärda. () ()
mot · GP02Ub301 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub301av och ()Separata årliga uttag av studiebidrag och studielån inom studiemedelssystemet Förslag till riksdagsbeslut beslutar att uttag av studiebidrag och studielån separeras från varandra inom studiemedelssystemet och att elev har rätt till av vardera. Motivering Nästan en miljon svenskar studerar med studiestöd från CSN. Cirka 40 000 på grundskolenivå, 650 000 på gymnasial nivå och 315 000 på eftergymnasial nivå. infördes ett helt nytt studiemedelssystem. Oavsett om du läser in en gymnasiebehörighet, går på folkhögskola eller studerar på universitet i eller i utlandet gäller ett och samma studiemedel. Målet med nya studiemedlet är att det ska vara enkelt att överblicka. Studiemedel erhåller man under normala förhållanden som längst under sex studieår. Ytterligare studiemedel kan beviljas efter ansökan i särskilda fall. Studiemedel innehåller en bidragsdel samt en lånedel som studenten är skyldig att betala tillbaka. Bidragsdelen är /vecka och lånedelen uppgår till /vecka. Det innebär att varje student har rätt till studiebidrag och studielån. Däremot kan inte dessa delar lyftas var för sig vilket komplicerar för en del studenter. Om en student först studerar på folkhögskola och förbrukar blott studiebidragsdelen har han/hon också förverkat rätten till studielån för motsvarande antal år. En längre utbildning, exempelvis till läkare eller civilingenjör kan då te sig omöjlig att genomföra. Ett system där bidragsdel och lånedel uttagsmässigt separeras från varandra skapar större flexibilitet för studenten och kan i många fall minimera lånedelen. bör besluta om införande av ett sådant system. () ()
mot · GP02Ub304 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub304av ()Mobbning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra lagen så att kommuner skall kunna omplacera elever mellan olika skolor. Motivering Mobbning är ett växande problem. 10 000-tals barn mobbas . Frågan är vilka åtgärder man ska vidta mot de värsta mobbarna. och utbildningsministern har tolkat lagen som att det är förbjudet för en kommun att flytta elever från en skola mot deras vilja. Om denna tolkning efterlevs innebär det allvarliga kränkningar av elever som mobbas eller utsatts för sexuella övergrepp. Det är inte rimligt att dessa skall behöva möta sina plågoandar i skolan. Omplacering av mobbare och sexualförbrytare är inte i första hand är en disciplinåtgärd. Det är en humanitär åtgärd för att tillvarata de drabbade barnets, dvs offrets, mänskliga rättigheter. I FN:s deklaration av de grundläggande mänskliga rättigheterna stadgas bland annat att ingen ska utsättas för inhuman eller förnedrande behandling (art 5) och att alla har rätt till utbildning (art 26). Nuvarande lagstiftning, om vi följer skolministerns tolkning, bryter mot de mänskliga rättigheterna.
mot · GP02Ub305 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub305av ()Vårdutbildningarna och kunskaper om allergier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av studier av el- och amalgamallergier i vårdutbildningarna. Motivering Under det senaste årtiondet har alltfler människor drabbats av allergier mot el och amalgam/kvicksilver. Andra är överkänsliga mot magnetiska strålningsfält från datorutrustning, får ont i huvudet eller blir illamående om de talar i mobiltelefon . Sjukdomssymptomen från överkänslighet av ovanstående slag är ofta diffusa och kan vara svåra att spåra. Kunskapen om dessa nya allergier börjar sprida sig, forskning pågår på universitet och forskningsinstitut men några samstämmiga svar på frågan varför vissa människor drabbas och andra inte, finns ej . Hur orsakssambanden för människor med den här typen av överkänslighet ser ut är omstritt. Vad som däremot är klart är att det blir allt fler människor som lider av dessa moderna allergier. Tandläkar-, läkar- och sjuksköterskeutbildningarna tar i olika hög grad upp dessa typer av allergier eftersom det är upp till varje högskola att efter högskoleförordningen fylla utbildningarna med adekvat innehåll. I högskoleförordningen för tandläkarexamen står till exempel att för att erhålla tandläkarexamen ska studenten förstå sambandet mellan å ena sidan patientens orala hälsotillstånd och å andra sidan hans allmänna hälsotillstånd och andra bakomliggande faktorer. Dagens situation, med ett stigande antal personer som lider av överkänslighet mot el, elektromagnetiska fält, amalgam o.s.v. är otillfredsställande. Vid sidan av fortsatt forskning på området är det för en positiv utveckling avgörande att studenterna på vårdutbildningarna erhåller goda kunskaper om forskningsresultaten.
mot · GP02Ub307 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub307av och ()Högre utbildningar i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökade satsningar på högre utbildningar i . Motivering Erfarenheterna har visat oss att storstädernas arbetsmarknad ställer höga krav på kvalificerad och välutbildad arbetskraft. Allt detta pekar att det krävs god tillgång till högre utbildning, forskning och utveckling. Antalet högskoleplatser i regionen är inte tillräckligt för näringslivets behov, varför det är nödvändigt med en fortsatt satsning på högre utbildning och forskning. Den förstärkning av regionens högskoleutbud som måste komma till stånd ska innefatta att omvandlas till universitet. I finns många invandrare och ungdomar som kommer att ta chansen att studera vid högskolan för att kunna skaffa sig ett bra jobb. Näringslivet behöver dem och de behöver ett arbete. Det handlar om nya typer av regionala utbildningar i samverkan mellan högskolan, näringslivet och de offentliga myndigheterna. Utbildningarna skulle kunna innehålla en individanpassad sfi. De skulle kunna innehålla särskilda satsningar på program för att omvandla utländska examina till svenska förhållanden samt särskilda utbildningar till bristyrken. Erfarenheterna från etablerandet av har visat att en ny högskola med en geografisk placering utanför innerstan kan dra till sig nya grupper som inte traditionellt studerar efter gymnasiet. är behovet av nya högskoleplatser i ökande, eftersom många som vill studera vidare tvingas lämna för att studera på andra ställen. Därför bör regeringen påbörja en strategisk planering över förutsättningarna att etablera en ny högskola i enligt de erfarenheter som dragits vid etablerandet av . Lämpligt vore om den nya högskolan fick sin geografiska placering på eller i . Det ger praktiska möjligheter för många av invånarna som bor där, vilka inte har kontakt med eftergymnasiala studier, att studera på högskola. () ()
mot · GP02Ub308 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub308av ()Utbildning av lantmätare vid till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att besluta om att etablera lantmätarutbildning vid . Motivering Lantmätare utbildas vid () i och vid () i . Dessutom finns vid ett samhällsbyggnadsprogram som innehåller inriktning mot geografisk informationsteknik. fanns 30 utbildningsplatser i årskurs 1 och 2 vid . Dessa studenter läste årskurs 35 vid KTH. Avtalet mellan KTH och sades upp, vilket har inneburit att inga nya studenter togs in vid höstterminsstarten i . Yrkesgruppen lantmätare liksom många andra yrkesgrupper inom det kommunaltekniska området domineras av personer födda . De utbildades och går i pension . Det blir således väldigt stora pensionsavgångar , vilket kommer att skapa stora svårigheter för företag och myndigheter. Enligt SCB:s Trender och prognoser 98 är civilingenjörer i lantmäteri och väg och vatten de enda civilingenjörer där efterfrågan fram väntas vara väsentligt högre än tillgången. Grundproblemet är att för få studenter söker till de etablerade utbildningarna. Det gäller generellt naturvetenskapliga och tekniska högskoleutbildningar. Arbetsgivare med behov att rekrytera lantmätare har en viktig uppgift att tillsammans med högskolorna väcka intresse för utbildningarna inom lantmäteriområdet. Vid KTH pågår en översyn av utbildningsprogrammet för blivande lantmätare. Olika alternativ övervägs, bl a en uppdelning av utbildningen på två platser. Nuvarande fastighetsekonomisk utbildning i och övrig lantmätarutbildning i . En annan möjlighet kan vara att minska antalet utbildningsplatser. har på uppdrag av KTH utbildat ett 20-tal teknologer under deras två första studieår. Denna lösning infördes som en del i det beslut om nedläggning och omstrukturering av den byggforskningsverksamhet som tidigare bedrevs vid . Då erfarenheterna av den bedrivna lantmätarutbildningen i är mycket goda och det finns den största och delvis unika kompetensen inom lantmäteriområdet där, framstår det som naturligt att etablera en komplett utbildning av lantmätare vid . Det är viktigt att skapa en högkvalitativ och attraktiv utbildning som långsiktigt kan förse samhällsbyggnadssektorns växande behov av välutbildade civilingenjörer. har mycket goda möjligheter att etablera en framgångsrik utbildning av civilingenjörer inom lantmäteriområdet. har dessutom en mycket stark kompetensprofil inom lantmäteri, bostadsforskning och geografisk informationsteknik. Geografisk informationsteknik är ett av kommuns profilområden för näringslivsutveckling. har etablerat en forskningsmiljö vid . Lantmäteriet, Swedesurvey, ESRI, Landfocus och Cartesia sysselsätter omkring 1 000 personer i inom lantmäteri- och GIS-områdena. Genom de goda kommunikationerna ligger mycket strategiskt till för en förstärkt utbildnings- och forskningsverksamhet. Tillgången till studentbostäder är mycket god. Även regionalpolitiska skäl talar för en etablering av lantmätarutbildningen i .
mot · GP02Ub309 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub309av ()Studiemedelssystemet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studiemedelssystemet. CSN fungerar inte I skrivande stund har höstterminen startat och flera hundra tusen studenter inleder eller fortsätter sina utbildningsprojekt. Men trots att oktober har börjat har många studenter fortfarande svårt att köpa böcker och klara hyran. Studiemedelsutbetalningarna dröjer nämligen och åt det kan en vanlig student inte göra så mycket mer än klaga på CSN. Om man kommer fram på telefon förstås. är det uppenbart att inte klarar av sin uppgift, nämligen att se till att svenska studenter i och utomlands får sina ansökningar behandlade och utbetalningar administrerade. Eftersom CSN inte fungerar bör myndigheten läggas ned och andra alternativ prövas. Banker är bättre En bank som vill överleva i längden kan inte bete sig som CSN. En bank kan inte låta sina låntagare vänta i månader utan besked om kreditprövning eller utbetalningsdag. Därför är affärsbankerna mer lämpliga än CSN som administratörer av studiemedel. Eftersom studenter ofta saknar inkomst och tillgångar behöver staten fortfarande garantera att studiemedel beviljas till studenter som uppfyller dagens krav på dem. Men att sköta utbetalningar och låneadministrering i praktiken gör konkurrerande aktörer bättre än en dåligt fungerande myndighet.