ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02So335 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So335av och ()för Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera tillsättandet av en äldreombudsman i . Motivering Regionen med dess 1,5 miljoner invånare skulle vara ett lämpligt område att pröva en äldreombudsman. En sådan skulle kunna bevaka utvecklingen vad gäller kvalitet och forskning, ta sig särskilt an den geriatriska delen, men också vara äldres talesman t ex vad gäller service och kommunikationer samt vissa juridiska frågor. Den skulle alltså ha en bredare uppgift än den patientnämnderna har. Subsidiaritetsprincipen är vägledande vad gäller det regionala arbetet. De äldres rättssäkerhet är en viktig uppgift i detta sammanhang. Regionen anordnar samverkanskonferenser mellan landsting och kommuner för att diskutera utvecklingen. De nya patientnämnderna har kommit igång på ett bra sätt. Deras uppgift är dock mera att ta hand om brister i kvaliteten gentemot den enskilde än att arbeta förebyggande i ett större sammanhang och stå upp som de äldres talesman. En diskussion pågår också om patientnämndernas roll och framtida verksamhet. har ansvaret för tillsynen av de särskilda boendeformerna i stort. Vissa av uppgifter skulle kunna följas upp regionalt. Detta är ju givetvis så principiellt och stort att en utredning måste se över det. arbetar med äldrefrågor på fyra olika sätt. Nummer 1: utövar den dagliga tillsynen av medicinsk verksamhet i fråga om kvalitet och säkerhet för patienterna. utövar tillsyn av de sociala delarna av äldreomsorgen. Vad gäller den delen finns redan möjligheten för genom . Nummer 2: följer upp och utvärderar äldreomsorgen i ett nationellt perspektiv. De kunskaper vi får genom detta återförs till regeringen samt till kommuner och landsting. Den delen måste fortsätta med nationellt för att på något sätt garantera likvärdigheten i landet. Nummer 3: är ansvarig för den nationella statistiken, vilket innebär att styrelsen ger kommunerna underlag för beslut och bedömningar. Nummer 4: arbetar också med utveckling och utbildning. Inom äldreomsorgen stöds kvalitetsutvecklingen bl a genom att fördela utvecklingsmedel till olika projekt. Denna uppgift skulle lika väl kunna skötas av regionen. Man kan konstatera att har sex regionala enheter. Dessa har medarbetare med äldrevårdskompetens. har också fördjupat samarbetet med länsstyrelserna , vilket innebär att de båda tillsynsmyndigheterna på försök har genomfört gemensamma granskningar. Tillsynen handlar om individtillsyn och verksamhetstillsyn. tillsynsansvar gäller all verksamhet inom hälso- och sjukvården inklusive tandvården, oberoende av om den bedrivs av staten, landsting, kommuner eller i enskild regi t ex entreprenader. Ett område här som också skulle vara viktigt för en äldreombudsman är tandvården. Det har funnits mycket övrigt att önska vad gäller äldres tandvård. T o m undernäring hos äldre har kopplats till dålig tandvård. Det är lämpligt att utveckla den försöksverksamhet som pågår i regionen genom att tillsätta en äldreombudsman som tar över vissa av uppgifter. () ()
mot · GP02So336 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So336av m.fl. (mp, m, v, kd, c, fp)Barn och hörsel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att en utredning behöver tillsättas för att se över hur omfattande problemet med hörsel är för dagens barn och unga. Motivering I dagens samhälle får barn sällan vila sin hörsel. De unga har vuxit upp i en mycket hög ljudmiljö. Biograferna utrustas med Supersound, och leksaker samt tv- och dataspel är ytterst ljudintensiva. Fler barn och ungdomar söker till audiologiska kliniker för problem med hörseln orsakade av hög musik. Tillgången till bra mätmetoder är begränsad och tillförlitlig statistik saknas, varför vi inte riktigt vet hur omfattande skadorna är på barns och ungdomars hörsel. Många hörselskador resulterar i tinnitus och ljudöverkänslighet, som ofta blir livslånga problem. Det är dock osäkert om tillfälliga skador på hörseln i barndomen ger långtidseffekter, det visar sig först senare i livet. Uppskattningsvis får 3 000 ungdomar skador på sin hörsel på grund av exponering för impulsljud från till exempel knallpulverpistoler, smällare och fyrverkerier. Dagens ljudmatta som dygnet runt finns omkring oss bör ses dels ur ett folkhälsoperspektiv dels ur ett barnperspektiv. En utredning bör se över hur omfattande problemet är för dagens barn och unga och därefter komma med förslag till åtgärder inom området. () () () () () ()
mot · GP02So337 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So337av ()Översyn av LSS Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av LSS. Motivering Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, är till för vissa funktionshindrade. I lagen står det att personlig assistans i första hand skall vara till för den som har de största funktionsnedsättningarna. Den enskilde skall genom insatserna tillförsäkras goda levnadsvillkor. I förarbetena till lagen stod det att olika sorters funktionshinder skall kompenseras, inte bara rörelsehinder. Även psykiskt funktionshindrade har behov av att få hjälp av så få personer som möjligt. De blir beviljade LSS enligt grupp tre och inte enligt grupp ett eller två som ger personlig assistans. Alla människor med handikapp är olika individer och har som alla andra olika behov och förutsättningar för att kunna leva ett bra och harmoniskt liv. Därför behövs en översyn av LSS för att möjliggöra att alla funktionshindrade ges samma rättigheter i så stor utsträckning som möjligt. Gotab, 2001 ()
mot · GP02So339 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So339av och ()Rättsskyddet för dementa eller psykiskt handikappade Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram lagförslag till förbättring av rättsskydd för dementa eller psykiskt handikappade personer som inte kan föra sin egen talan när dessa utsatts för någon form av rättsövergrepp. Förbättrat rättsskydd I vårt land har vi många personer som är i behov av ett boende i sjukhem, ålderdomshem eller annat gemensamt boende. Dessa personer måste i sitt boende känna trygghet och har rätt att kräva att de behandlas på ett värdigt sätt. Alla människors lika värde och rättigheter måste vara grunden i allt arbete omkring personer som av någon anledning inte kan föra sin egen talan. Anhöriga måste också kunna lita på att deras anhöriga får ett värdigt bemötande och den vård och omsorg de behöver. vet vi om att personer som återfinns i ovan beskrivna boendeformer inte alltid bemöts på det sätt man kan förvänta sig. Tyvärr kommer det nu och då till vår kännedom att personer utsatts både för psykisk och fysisk misshandel av personal. När detta bevisligen har skett och detta anmäls till åklagare, kan man förvänta sig att denna misshandel skall leda till att den som utfört misshandeln kan straffas för detta. Men denna anmälan läggs ofta ned på grund av att det inte finns något lagrum som kan användas. Det finns alltså i praktiken inget rättsskydd för personer som inte kan föra sin egen talan. Det är mycket angeläget att regeringen skyndsamt lägger fram lagförslag som ger ett rättsskydd för personer som inte kan föra sin egen talan om dessa utsatts för någon form av rättsövergrepp. () ()
mot · GP02So340 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So340av m.fl. (c, s, v, kd, fp, mp)Socialbidragets marginaleffekter för feriearbetande tonåringar till riksdagsbeslut begär att regeringen gör en översyn så att nya riktlinjer kan tas fram av vad gäller feriearbetande tonåringars inkomster vid bedömning av familjers rätt till socialbidrag. Motivering Bidragssystemens marginaleffekter är en fråga som ofta debatterats och även utretts (SOU 2001:24). Utredningen har gjort ett grundligt arbete med att se över bidragssystemens marginaleffekter för vuxna. Vi anser att den även borde ha sett över bidragssystemens marginaleffekter för feriearbetande tonåringar. För många ungdomar innebär ett sommarjobb ett första möte med arbetsmarknaden. Omkring var tredje ungdom i åldern har egna arbetsinkomster. Majoriteten av dessa kan använda inkomsten från ett feriearbete till personlig konsumtion. Men för de 42 000 ungdomar i åldern , som lever i familjer som uppbär socialbidrag, riskerar eventuell inkomst från feriearbete att reducera familjernas socialbidrag. Enligt den senast tillgängliga statistiken levde av barnen i familjer med socialbidrag (SCB, 1999). Bland barn med utländsk bakgrund i samma åldersgrupper var det . Vi vet från studier att många invandrare är oroliga för sina barns framtid. En högst berättigad oro, eftersom ungdomar med utländsk bakgrund trots likvärdiga eller bättre betyg än sina svenska kamrater har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. I fastställs att barnet inte har försörjningsplikt för föräldrarna men att socialbidraget kan minskas med de hushålls- och boendekostnader som är barnets andel, om barnet har egna inkomster. Hur stor den andelen är får varje kommun själv bedöma. Därför är tolkningarna olika i olika kommuner. I t ex får ungdomar tjäna . I reduceras familjens socialbidrag om barnet tjänar . I vissa kommuner sätts taket för inkomst vid ett par hundralappar. I artikel 2:2 i FN:s konvention om barnets rättigheter understryks att barnets rätt att skyddas mot alla sorters diskriminering och bestraffning på grund av föräldrars, vårdnadshavares eller familjemedlemmars ställning, verksamhet, uttryckta åsikter eller tro. När barnet nekas samma inkomstförbättring som andra barn, på grund av att familjen uppbär socialbidrag, strider detta mot . Att regelverket dessutom drabbar de barn som har störst behov, förvärrar de diskriminerande effekterna. Vi anser att frånvaron av ett nationellt regelverk leder till diskriminerande effekter för feriearbetande tonåringar. Nuvarande kommunala regelverk tenderar också att bygga in marginaleffekter i tonåringarnas feriearbete. Att leva i en familj som uppbär socialbidrag är inget ett barn väljer. Att dessutom bli straffad för detta är orimligt. Regelsystemet är indirekt en uppmaning till unga att antingen ta ett svart sommararbete eller inget sommararbete alls. () () () () () ()
mot · GP02So342 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So342av m.fl. (c, s, m, v, kd, fp, mp)De osynliga barnen till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barn i familjer där misshandel förekommer måste synliggöras genom förbättrade rutiner mellan polis, socialtjänst och barnpsykiatri. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningen i hur man hanterar barn i familjer där misshandel förekommer. Motivering Många barn lever i socialt utsatta miljöer där de vuxnas problem tar över. Barnen blir osynliga i det kaos och de svårigheter som familjen lever i. Samhället sviker när polis och socialtjänst inte klarar av att nå fram till barnen. I Rädda Barnens rapport som vittne till våld har man följt upp polisanmälningar om misshandel i fyra olika kommuner. Det visade sig att det var mycket slumpartat om barnen överhuvudtaget nämndes i polisrapporten. Även om det stod i rapporten att det fanns barn med i bilden så var det inte självklart att nåddes av dessa uppgifter. Det var inte heller alltid som barnen fick någon hjälp att bearbeta sina upplevelser även om kontaktats. Vi anser att det är nödvändigt att utarbeta bättre rutiner i samarbetet mellan polis, socialtjänst och barnpsykiatri. Detta bör ges regeringen till känna. Polisen som oftast är de första att komma i kontakt med misshandelsfamiljer måste genom utbildning få kunskap om hur de ska möta dessa barn. Denna utbildning och fortbildning kunde lämpligen ske gemensamt hos ovan nämnda yrkesgrupp. Detta bör ges regeringen till känna. () () () () () () ()
mot · GP02So343 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So343av m.fl. (v)Influensavaccinering Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen utreder frågan om en mer landsomfattande generell, och för den enskilde kostnadsfri, vaccinering mot kommande influensaepidemier enligt vad i motionen anförs om förbättrad hälsa hos befolkningen och en lägre kostnad för omhändertagandet inom sjukhusvården. föreslår anser att en mer generell och kostnadsfri vaccinering mot väntade influensaepidemier ska införas, då det visat sig medföra inte bara en besparing för sjukvården, utan också ger en klart förbättrad hälsa för den enskilde. Vi föreslår att regeringen utreder möjligheten till en fri vaccinering med denna inriktning. Huruvida den ska vara begränsad till pensionärer och riskgrupper får utredningen visa. Motivering Nyttan med en mer allmän vaccination mot influensa har ifrågasatts. Inriktningen har varit att rekommendera personer med hjärt- och luftvägsbesvär att låta vaccinera sig. visar en ny stor studie vid att en mer generell vaccinering resulterar i avsevärda förbättringar av den enskildes hälsa och en avlastning för sjukvården. erbjöds alla personer som var bosatta i och län och som var att vaccinera sig mot att insjukna i den då väntade influensaepidemin. Av de ca 250 000 pensionärerna som bor i blev ca 100 000 vaccinerade. Epidemins kulmen kom , och när denna avklingat studerades hur många som vårdats på sjukhus för influensa eller lunginflammation och hur många som avlidit. Studien visade följande resultat: Andelen som vårdats på sjukhus för influensa hade halverats för de vaccinerade i förhållande till dem som inte blivit vaccinerade. Andelen fall av lunginflammation var en tredjedel lägre för de vaccinerade. Det totala antalet dödsfall hade också mer än halverats i den gruppen. Studien har genomförts av Smittskyddsenheten vid och . Att få en fri vaccinering kan också ses som en fråga om rättvisa. erbjuds en stor del av befolkningen kostnadsfri vaccination hos företagshälsovården. Det ingår då som en del i arbetsplatsens förebyggande arbete och bekostas av arbetsgivaren. Detta är med stor säkerhet med tanke på ovanstående studie mycket lönsamt. () () () Carlinge Wisberg (v)
mot · GP02So346 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So346av m.fl. (v)Ensamma mammor 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen återkommer med en strukturell analys och ett samlat handlingsprogram som syftar till att förbättra situationen för ensamstående mödrar. 2 Motivering Kommittén Välfärdsbokslut visar i sina rapporter på ett samhälle med stadigt ökande klasskillnader och könsorättvisor under 1990talet. Till de största förlorarna hör de ensamstående mödrarna, en grupp som missgynnas av tre strukturella orsaker: att de är kvinnor, föräldrar och ensamstående. De försämrade ekonomiska villkor som en separation innebär för kvinnor kan bli en maktfråga mellan dem och deras män. Gruppen ensamstående mödrar är mer än någon annan beroende av offentliga transfereringar för sin försörjning. Dessa kvinnor har de lägsta inkomsterna från arbete och kapital, och deras inkomster är lägre än vad motsvarande grupp hade i början av decenniet. Deras arbetsutbud och veckoarbetstid har minskat. Undersökningar visar också att ensamstående föräldrar har cirka hälften så stor chans att få ett arbete jämfört med sammanboende föräldrar. De mår sämre, både psykiskt och fysiskt och de ser mer negativt än sammanboende. Den sammantagna bilden visar att ensamstående mödrar och deras barn lever under generellt sämre villkor än någon annan grupp i samhället, och det är en utveckling som blivit alltmer påtaglig. Kommittén Välfärdsbokslut pekar även på att de ensamma mammorna tillhör den grupp i samhället som lever under ökad utsatthet för våld och hot om våld. De är tillsammans med unga kvinnor i allmänhet och utrikes födda unga kvinnor i synnerhet uppenbart mer exponerade för brott än befolkningen i övrigt. Det är viktigt att det görs en djupgående strukturell analys av de ensamstående mammornas situation och villkor. För att komma tillrätta med dessa allvarliga missförhållanden fordras en medveten politik grundad på denna analys. Grunden i denna analys måste bygga på en helhetssyn, som utgår från att det handlar om flera samverkande politikområden, där socialpolitik, utbildningspolitik, bostadspolitik, arbetsmarknads och skattepolitik är några centrala delar. Viljan att få bort könsskillnader och klassorättvisor får inte endast visa sig i retorik det måste också visa sig i politisk handling. föreslår att ger regeringen i uppdrag att återkomma med en strukturell analys och ett samlat politiskt handlingsprogram som syftar till att förbättra situationen för ensamstående mödrar. () () () () () ()
mot · GP02So348 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So348av ()Ungdomars möjlighet till bostad och arbete Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett projekt för att komma till rätta med ungdomars avsaknad av bostad och arbete. Motivering Människans beroende av en fast punkt i tillvaron en bostad är en av förutsättningarna för att kunna leva tryggt och få arbete. För ungdomar är detta särskilt tydligt när bristande erfarenhet och utbildning påverkar möjligheterna till arbete och bostad. I söker man komma till rätta med den onda cirkeln ingen bostad inget arbete ingen bostad genom särskilda projekt. Projektidén har hämtats från och projekt har startats upp på 100 platser i . Projektet resulterar i bostad för ungdomar i ett väl bevakat boende, personlig utvecklingsplan, utbildning och stöd vid sökande efter lämpligt arbete. En viktig del i projektarbetet är att ta tillvara och utveckla ungdomarnas anlag. Personal finns tillgänglig och personalen har stark kontroll över ungdomarnas beteenden och framsteg. Projektet vänder sig till ungdomar som saknar möjligheter till bostad och arbete. får de stöd av samhället, men måste visa på resultat och egna framsteg i sin utbildning och i sitt engagemang som arbetssökande. Projektet har för många ungdomar resulterat i egen bostad och eget arbete. Denna projektidé borde även prövas i . Vi bör våra ungdomar genom att ta tillvara goda idéer och erfarenheter stödja från andra länder.
mot · GP02So349 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So349av och ()Psykiatrivården Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att förändra psykiatrivården. Motivering Många människor mår dåligt i och har så gjort . Psykisk ohälsa, ensamhet, hemlöshet är några av indikationerna. Den som är ledsen, i psykisk obalans, har ångest eller andra tillitsbristsjukdomar behöver hjälp, snabbt. Annars kan tillståndet utvecklas till sjukdomar som är svåra att bota. Den svenska psykiatriska vården har gamla anor och är uppbyggd med andra kunskaper och förutsättningar. Det var vårdens villkor och inte patienternas som styrde utvecklingen mot stora sjukhuskomplex. Psykiatrireformen var tänkt att förnya och förbättra vården, men många sjuka har därvid fått sämre förutsättningar att bli hjälpta. Intentionerna i reformen var bl.a. att föra patienten från de stora mentalsjukhusen till samhällsbaserad vård i primärkommunerna. Detta skulle komma att ställa stora krav på samverkan och samarbete mellan de olika utförarenheterna och deras organisationer. Vid flera uppföljande undersökningar har det visat sig att sjukvård och omsorg till psykiskt funktionshindrade är mycket eftersatt. Det är patienternas behov som skall styra vården. Nya idéer för vård och administration måste uppmuntras och nya infallsvinklar och vårdfilosofier måste få bryta igenom synliga och osynliga murar. Genom integrerad psykiatri med vetenskapligt underbyggda behandlingsmetoder kan de krafter som redan finns ianspråktagas och utvecklas ute i primärkommunerna, t ex socialtjänst, primärvård och länssjukvård samt frivilliga organisationer som RSMH och . Tillsammans med patientens eget nätverk kan dessa samverka och ge möjlighet för psykiskt sjuka att leva så normalt som möjligt och därmed också få en chans att förbättra sin psykiska hälsa. Att blanda vårdnivåer är ett nytt sätt att möta sjuka människor. Primärvården är närmast patienten och dit går man i regel först. Det borde vara enklare att nå psykvården hos primärvården. Då finns det möjligheter att bota eller lindra sjukdomen innan djupa depressioner och tvångstankar, ätstörningar och schizofreni utvecklas. Att bryta monopolet i vården är ett sätt att hjälpa vårdbehövande inom psykiatrin. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02So351 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So351av ()Buller Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna gällande ljudnivån vid evenemang. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad information om buller och hörselskador till följd av buller. Bullret ökar Tystnad är någonting som blir allt mer sällsynt i vårt samhälle. Var vi än befinner oss hör vi ljudet från bilar, buller från flygplan, datorer eller kylskåp som surrar, fläktsystem som viner. Den totala tystnaden är på väg att försvinna. På de flesta platser tränger samhällets ljud igenom. De flesta av oss är så vana vid ljuden att vi inte ens tänker på dem förrän vi hamnar i en helt tyst miljö och märker skillnaden. Även om vi vänjer oss vid ljuden och inte hör dem betyder det inte att vi inte påverkas. Det så kallade lågfrekventa bullret som uppkommer av till exempel surrande datorer och vinande fläktsystem har visat sig orsaka såväl koncentrationssvårigheter som huvudvärk och trötthet. Detta är ljud som kännetecknas av att vi oftast inte tänker på dem men när de tystnar så känner vi lättnad. Det är naturligtvis inte enbart det lågfrekventa bullret som verkar störande och som ökar i samhället. En ökande trafiktäthet har inneburit en ökning av buller i tätorter, musiken på konserter och discotek blir allt högre liksom ljudet i biosalongerna. Denna utveckling har inneburit att allt fler människor drabbas av olika former av hörselskador och tinnitus. Tinnitus Ungerfär 1,5 miljoner svenskar lider av någon form av tinnitus. Det är en upplevelse av ett ljud som saknar yttre ljudkälla. beskrivs ljudet som ett pipande eller susande men kan i allvarligare fall även uppträda i form av ett tjutande eller dånande. Ungefär 50 000 människor har så svår tinnitus att deras dagliga liv påverkas. En människa som drabbats av tinnitus har förlorat njutningen av att få uppleva tystnad. Tinnitus orsakas i de flesta fall av att den som drabbas utsätts för högt ljud. Det kan vara ljud från till exempel en rockkonsert, från smällare eller ett lågt flygande flygplan. Motverka bullret har utarbetat rekommendationer för ljudnivåer till exempel i bostäder och vid särskilda evenemang. Det är dock enbart rekommendationer och det är vanligt att gränsvärdena överträds vid exempelvis konserter och på discotek. Kraftigare åtgärder måste därför tillsättas för att minska risken för att fler människor drabbas av hörselskador till följd av för höga ljudnivåer. Jag anser att informationen vid exempelvis konserter där det finns risk att gränsvärdena överträds måste förbättras. Alla som vistas i lokalen bör vara medvetna om de risker för hörselskador som finns. Framför allt gäller detta vid evenemang som riktar sig till barn och ungdomar. Dessutom bör en översyn av de nu gällande gränsvärdena för ljudnivåer göras, såväl gränsvärdena inomhus som utomhus. Dels i syfte att avgöra om de bör vara lägre , dels för att undersöka hur vi på ett bättre sätt kan motverka att de överträds.