mot · GP02Bo244 · 2001-10-05 00:00:00 — Våra tillväxtområden har ett omvänt problem med bostadsbrist, överhettad infrastruktur, brist på tysta områden och bebyggelsebar mark. Här måste andra åtgärder till för att ge kommunerna incitament till att öka sitt bostadsbyggande. Boendepolitiken i kan inte längre utformas lika över hela landet. Det kräver för att kunna utvecklas är helt olikt det som krävs i i eller på i . 11 Mobilmaster Regeringen har genom gett fyra mobiltelefonioperatörer tillstånd att bygga ut nät för tredje generationens mobiltelefoni (UMTS-nät). Tillstånden är gratis och kravet på motprestation från det offentliga är att nätet skall ge av befolkningen tillgång till nätet inom högst . Ett ytterligare krav är att varje operatör skall uppnå täckning med egen utrustning samt att klara detta före . Inga krav ställdes vid tillståndsgivningen på hänsyn till natur- och kulturvärden eller på samutnyttjande operatörer emellan. De nya näten kommer att innebära att ca 60 000 nya antenner/basstationer kommer att behövas för att full täckning skall ske om operatörerna inte samutnyttjar sin utbyggnad. Det är därför av stor vikt att operatörerna samarbetar med länsstyrelserna och kommunerna för att kunna använda befintliga och höga byggnader som silon, industrier m.m. för att på detta sätt minimera antalet nya . Lika viktigt är att operatörerna samordnar sina nät och samutnyttjar varandras . Kommunerna måste också samarbeta över kommungränserna. beräknar att antalet nya vid en samordning mellan operatörerna, kommunerna och kan bli 10.000 för hela landet. I detta sammanhang får man inte bortse från den oro som en del människor hyser när det gäller strålningen från dessa och antenner. Vi vet ännu för lite om vilka konsekvenser denna strålning har på människan, eftersom det är som dessa och antenner varit i bruk och forskningen inte kommit särskilt långt. Det är därför av stor vikt att dessa antenner och placeras så att de boendes oro begränsas. Regeringen gav i uppdrag att redovisa vilken inverkan en utbyggnad av mobiltelenätet kan få för natur- och kulturvärden samt andra eventuella konflikter som rör markanvändandet. redovisade sitt uppdrag för regeringen i maj 2001och betonade då vikten av att operatörerna samordnar utbyggnaden. anser att särskild hänsyn ska tas till natur- och kulturvärden vid mobilnätsutbyggnaden. 12 Sanering av förorenad mark I våra tillväxtkommuner är det ont om centralt placerad mark att bebygga. I takt med att samhället förändras kommer industrimark och mark för upplag att bli intressant för planering av bostäder. Det är då viktigt att marken saneras så att den uppfyller kriterierna för känslig markanvändning. I första hand ska den eller de som förorenat marken bekosta saneringen. Totalt beräknas det finnas 22 000 förorenade platser i , av vilka 15 000 platser är identifierade. beräknar att den totala framtida kostnaden för efterbehandling av förorenad mark uppgår till . Detta innefattar även objekt med ansvarig markägare. Av de identifierade objekten uppskattar att cirka 5 000 objekt behöver efterbehandlas och att cirka hälften av dessa saknar ansvarig. Ett problem är att den statliga saneringsförsäkringen endast avser förorenad mark där företaget eller ansvarig markägare fortfarande existerar men inte kan betala saneringskostnaderna. I kommuner med stort exploateringstryck finansieras marksanering av exploatören. I små kommuner där bebyggelsetryck saknas finns inte samma möjlighet. Kommunerna kan då genom ansöka om medel för marksanering som ansvarar för. Det finns dock inga klara regler för hur dessa statliga pengar för sanering skall fördelas annat än för att åtgärda från rikssynpunkt angelägna objekt. anser att det är av stor vikt att marksaneringspengar från staten garanteras långsiktigt och att dessa medel även kan användas till att exploatera förorenad mark för bostäder. 13 har funnits och infördes då som ett komplement till äganderätten. Dess syfte från början var socialpolitiskt för att även de med mindre pengar skulle ges möjlighet till att kunna bygga ett eget hem, och kommunerna upplät sin mark för bostadsbyggnation med en ganska låg tomträttsavgäld. Tomträtterna hade från början långa upplåtelsetider på . När upplåtelsetiden var slut upphörde också tomträtten. Denna lag har vållat huvudbry i de 165 kommuner som har tomträtt. Domstolsprocesserna om tomträttsavgälderna har varit många och komplicerade. Lagen ändrades 1953 till att få en mer kommunalekonomisk inriktning, där kommunerna kunde tillgodoräkna sig värdestegringen av sin mark. blev tomträtterna eviga och avgäldsperioderna reglerades för bostadsbyggnader till att vara . Lagen ändrades igen 1968 men då i princip endast för att korta ned avgäldsperioderna till lägst . har inte mycket gjorts för att få till stånd en förenkling av tomträttsinstitutet, varför ingen betydande förenkling skett av denna komplicerade lag . 1977 tillsattes en som presenterat två betänkanden, Tomträtt (SOU 1980:49) och Tomträttsavgäld (SOU 1990:23). Två lagrådsremisser, , har också överlämnats av regeringen, men ingen lagändring har kommit till stånd. växer överklagningsärendena hos domstolarna och en betydande del av kommunernas tekniska resurser får avsättas för dessa processer. Inom tomträttsinstitutet är den långa avgäldsperioden ett av problemen. För att förenkla regelverket föreslår årsvisreglerade avgäldsperioder istället för dagens . Vidare bör tomträtternas avgäldsränta ses över. Avgälderna är komplicerat uppbyggda men kan förenklat sägas bestå av att avgälden är ränta gånger värdet på markens marknadsvärde. I lagrådsremissen föreslås en fast ränta på för kommersiella fastigheter och för småhus. Räntan har stor betydelse, då värdet på marken kan vara så högt som per kvm. har cirka 98 000 tomträtter i 165 kommuner, varav många är små. När tomträtternas avgälder skall omregleras saknas ofta kontinuerlig kompetens i mindre kommuner, eftersom denna kunskap bara efterfrågas . Kostsam expertis får anlitas och tvister i domstol hotar att ta än mer kommunala medel i anspråk. Det behövs därför en förenkling av hur avgälden beräknas. Frågan är också om avgäldsräntan skall vara föremål för lagstiftning eller om den ska bestämmas på samma sätt som andra räntor som har anknytning till boendet, t.ex. räntesatsen för beräkning av räntebidraget, vilken bestäms av . Detta sker så ofta som i samråd med och på basis av statslåneräntan och bostadsobligationsräntan. anser att en förändring av tomträttsinstitutet bör innebära att bestämmer avgäldsräntan liksom när det gäller statslåneräntan. En ytterligare komplexitet i lagen om tomträtten är variabeln när man beräknar avgälden, dvs värdet av marken. Värdet på marken är extremt högt i våra storstäder och taxeringsvärdena används i många kommuner för att räkna fram avgälden. Höjs taxeringsvärdet så höjs avgälden oftast med samma procent. Ett exempel är från där taxeringsvärdet höjts i de västra stadsdelarna där det finns många tomträtter. Med långa tidsintervall mellan omförhandlingar blir det orimliga höjningar av avgälden om markens värde stigit kraftigt. I den senaste lagrådsremissen föreslås att värdet av marken skall bestämmas olika beroende på om det är en kommersiell fastighet eller en för småhusandamål. För småhusändamål bestäms markvärdet vid den allmänna fastighetstaxeringen och för kommersiella fastigheter kommer fri värdering att ske . Det vore rimligt om penningsvärdeförändringen ändras och att den följer konsumentprisindex. 14 Kulturmiljön Kulturmiljön kan beskrivas som det samlade uttrycket för människans materiella och immateriella påverkan på den omgivande miljön. Sambandet mellan kultur, kulturarv och utveckling har allmänt fått en ökad betydelse, och kulturmiljöns betydelse för lokal och regional identitet och utveckling har lyfts fram i olika sammanhang. Bevarande av byggda miljöer och värnandet av god byggnadskultur hör till de frågor som engagerar många medborgare. Stora ansträngningar måste därför göras för att nybyggnationer ska anpassas till och integreras i befintlig bebyggelse av kulturhistoriskt värde. ändrades 1996 med nya målsättningar om de allmänna intressen som skall beaktas vid beslut. Ändringarna i lagen innebär ett förstärkt krav på att kommunernas planeringsunderlag ska visa vilka värden och kvaliteter som finns i den byggda miljön. I underlagsmaterialet bör miljöns kulturvärden vara redovisade så att man förstår värdet dels hos enstaka objekt eller miljöer, dels sammanhanget i vilket de ingår. I infördes krav på estetiskt tilltalande utformning av bebyggelse, grönområden, kommunikationsleder och andra anläggningar. Det finns alltså lagstöd för att beakta våra kulturmiljöer och att anpassa ny bebyggelse till den traditionella byggnadsstilen. ser att det är avgörande att detta också kommer till uttryck i den kommunala planeringen. EU har utfärdat direktiv för att utse skyddsområden inom olika biotopsystem kallat Natura 2000. Syftet med direktivet är att bidra till att säkerställa den biologiska mångfalden genom bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter inom EU:s territorium. Målsättningen är att tillskapa ett sammanhängande europeiskt ekologiskt nät av skyddade områden Natura 2000. Detta arbete kan få stora effekter på markanvändningen och kan komma att påverka kulturmiljöer eftersom Natura 2000-områdena kommer att ha status som riksintresse. 15 Stadsmiljön Staden tillhör de mest komplexa och rikt sammansatta miljöer vi har. Staden står som sinnebild för mänsklig kultur, byggd både i kontrast till och i samklang med sin omgivning. Det är av stor vikt att våra städer förblir attraktiva boendemiljöer och kan hävda sig som framgångsrika marknadsplatser och besöksmål. Detta kräver en omsorg om den stadsmässiga karaktären som innehåller bra trafiklösningar, blandning av verksamheter och en genomtänkt syn på de offentliga platsernas karaktärer. I rapporten från Teknisk Framsyn om Samhällets infrastruktur skriver man om staden som arena med dess utmaningar och möjligheter. Som produktionsarena, marknads- och mötesplats bidrar staden till ekonomi, tillväxt och sysselsättning. Den ger goda förutsättningar för kontakter, nyhetsspridning och handel. Staden är även en arena för kultur och besöksnäring. Det sker en stark tillväxt av evenemang, konferenser och turism över hela världen, och stora och upplevelserika städer marknadsförs allt oftare som resmål. Svenska städer och stadsnära natur- och kulturområden har stora attraktionsvärden som besöksmål. Denna snabbt växande internationella upplevelseindustri representerar en betydande tillväxtpotential. Offentliga byggnader och rum spelar stor roll för hur man upplever en stads karaktär och attraktivitet. Karaktärsfull arkitektur väcker uppmärksamhet och lockar besökare. Gator, torg och parker utnyttjas allt oftare för sportevenemang, festivaler och kulturaktiviteter. Folklivet är en upplevelse i sig. Upplevelsevärden är en viktig del av den kulturen som särskilt de unga värdesätter. Kollektivtrafiken skapar tillgänglighet och är ett stadsmässigt inslag i miljön. Många initiativ tas nu för att förbättra och förnya den offentliga miljön i stadskärnornas centrum. Att behålla attraktionskraften i stadens centrum innebär att man måste möjliggöra för affärsverksamheten att utvecklas. Ett attraktivt centrum innebär folkliv och aktivitet. De gröna rummen i stadsmiljön har en egen attraktivitet och behövs som en kontemplation till stadens livaktighet och rörelse. Försiktighet måste iakttagas vid förtätning av stadens centrum så att inte de gröna rummen utplånas. Vid all planering av stadsmiljön är det viktigt att hitta stadens själ och ställa frågan om vad som är det genuina just för denna stad samt lyfta fram det som är av värde och som gör staden attraktiv. Vi måste lära oss av historien och se till att inga mer rivningar av stadskärnor får förekomma för uppförande av stora varuhus eller kontorskomplex. 16 Jämställdhet i planeringen Den fysiska planeringen av vår miljö skall självklart vara könsneutral men jämställdhet i planeringen innebär så mycket mer än genderperspektivet. Det gäller att i planeringen ha med de funktionshindrades situation och barnens perspektiv. Men genderperpektivet är dock intressant utifrån hur planerarkompetensen ser ut i våra kommuner. Av alla arkitekter anställda i kommunens tjänst var män och följaktligen kvinnor . Av dessa med titeln stadsarkitekt var män och kvinnor. Detta bör uppmärksammas i den kommunala rekryteringen. gav i januari1997 ut en rapport som heter Hela samhället. Rapporten kom till på ett regeringsuppdrag som syftade till att studera markanvändningen, bebyggelsen och rumslig utveckling i ett jämställdhetsperspektiv. I ett kapitel som heter Olikheterna ger Helheten tar man upp och analyserar manliga och kvinnliga planerare och hur de ser på sin roll som planerare. Där görs följande försiktiga generalisering: Män har större tro än kvinnor på att de kan påverka sin regions framtid. Männens aktivitetsrum är stort, expansivt och aktivitetsinriktat med produktion, teknik och information i centrum. Gränser och avstånd överbryggs med informationsteknik och kommunikationsleder av olika slag. De kvinnliga planerarnas rum är istället lokalsamhället, bygden, regionen och sådant som är bra för alla svenska kvinnor. Detta tyder på olika sätt att närma sig rumsliga frågor. Den manliga versionen är fylld av aktivitet och handlingskraft, av att göra. Den kvinnliga har betydligt starkare drag av att vara och strategin blir att möta och hantera sådant som man inte kan styra så att de negativa effekterna blir så små som möjligt. I planering med jämställdhet som ledstjärna skall barn och ungdomar ha en självklar plats i den fysiska planeringen och i den byggda miljön. Planeringen skall ha med mycket mer av en-meters-perspektivet, dvs hur miljön ser ut på barnens nivå, hur barn begriper och uppfattar det vi planerar. Det gäller utformningen av våra gaturum, offentliga platser, skolgårdar, bostadsplanering m.m. I FN:s konvention om barnens rättigheter står det i artikel 3 att barnens bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn. Planering av vår miljö rör i högsta grad våra barns miljöer. I artikel nr 12 i står det vidare att det barn som är i stånd att bilda egna åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till ålder och mognad. Konventionen säger med andra ord att den fysiska planeringen skall ske i samråd med barnen, inte för barnen. Ur jämställdhetssynvinkel skall vid all planering uppmärksammas de äldres och de funktionshindrades situation. Tillgänglighetsaspekten vid planering är särskilt värd att uppmärksammas. I propositionen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken sägs att alla offentliga platser skall vara tillgängliga för alla . anser att bankomaterna är en sådan offentlig anläggning som i allmänhetens ögon skall vara tillgänglig för funktionshindrade vilket de inte är . Bankomater betraktas som inredning och omfattas därför inte av bygglagstiftningen. Om bankomater klassificeras som stadigvarande produkter infogade i byggnadsverk kan de också behandlas under PBL. 17 FORMAS beslöt om en ny organisation för finansiering av forskning och utvecklingsarbete. En ny myndighet inrättades och tre nya forskningsråd etablerades. Ett av dessa forskningråd inriktades på miljö, areella näringar och samhällsbyggande och förkortas FORMAS. Två av de fem forskningsområden som ligger under FORMAS är: Bebyggelse forskningen skall bidra till byggnader och anläggningar som är stimulerande, trygga, hälsosamma och energi- och resurseffektiva. Stöd kan även ges till utvecklingsarbete och experimentbyggande. Samhällsplanering forskningen skall bidra till en hållbar utveckling av städer, landsbygd och regioner. Miljö-, Jordbruks- och Näringsdepartementen anger inriktningen på forskningsanslagen för FORMAS genom sina regleringsbrev. Under den kommande ansökningsperioden kommer tre ämnesövergripande områden att vara prioriterade när det gäller forskningen. Dessa tre områden är: risker och riskbedömningar med den nya biologin inom den areella näringen stadsmiljö och den hållbara stadsutvecklingen det offentliga rummet, kollektivtrafiken, gröna områden, det europeiska perspektivet ekonomin för ett hållbart samhälle. vill betona vikten av att forskningen inom områdena bebyggelse och samhällsplanering kan accentueras och att den statliga finansieringen är långsiktig. har en planerartradition som bygger på ett underifrånperspektiv och ligger på den kommunala nivån, nära de medborgare som berörs. I ett internationellt perspektiv är vår planerarsyn unik och den kan berika många länders ofta toppstyrda hierarkiska planering. Den svenska planerartraditionen har en stark demokratisk prägel med människan i centrum. Det är ett arv som ska värnas, utvecklas genom forskning och som bör framhäva i det regionala utvecklingsarbetet inom EU (European Spatial Development Perspective). Gotab, 2001 () () () () () () Skånberg (kd) () () () ()