mot · GP02U255 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U255av m.fl. (v)i 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen i EU, FN och i andra internationella sammanhang verkar för att staden i sydöstra förklaras ingå i mänsklighetens kulturella världsarv. tillkännager för regeringen som sin mening att i EU, FN och i andra internationella sammanhang bör verka för att följer FN:s konventioner och riktlinjer. 2 Inledning En alltmer angelägen och central fråga på det mellanstatliga planet är frågan om fördelningen av vår planets vattenresurser. är frågan av hög dignitet men kommer att spela en allt större roll. Meningsskiljaktigheter om fördelningen av vattenresurser kan bli källa till svåra internationella konflikter. 1977 utarbetade FN en konvention vilken syftade till att förhindra internationella konflikter om vattenresurserna orsakade av unilaterala konflikter. Konventionen handlar om hur vatten från vattendrag som flyter genom två eller flera länder ska fördelas The of Non-Navigational Use of International Waterresources. Konventionsförslaget innehåller 37 artiklar och en bilaga med 14 artiklar, och behandlar hur flodvatten ska fördelas och hur konflikter ska lösas. Konventionens viktigaste punkter är följande: Stater som delar ett vattendrag ska använda det på ett skäligt och rättvist sätt. De har rätt att utnyttja vattendraget men också skyldighet att medverka till skydd och utveckling av detta. Rättvisa och skälighet innebär att hänsyn tas till geografiska, hydrologiska, klimatmässiga och ekologiska faktorer, samt de berörda staternas ekonomiska och sociala behov och staternas befolkningssammansättning. Hänsyn måste även tas till verkningarna av en stats användande av vattnet på en annan stat, nuvarande och framtida möjligheter för användandet av vattendraget, kostnaderna för skyddande och utveckling av vattendraget samt möjliga alternativ till planerad eller pågående användning. Samråd och diskussion rörande vattendraget skall ske i en anda av samarbete. Varje stat skall vid användandet av vattnet i vattendraget undvika att andra stater skadas. Innan en stat börjar bygga anläggningar som kan ha skadliga verkningar för andra stater, ska de berörda staterna informeras . Om stater inte kan komma överens om vattenanvändningen ska de söka hjälp att lösa tvisten. De kan ge uppdrag till en oberörd part att fungera som medlare, eller begära skiljedom av en tillfällig domstol eller överlämna tvisten till i . Om parterna inte kan enas om något alternativ, kan en av dem begära tillsättning av en opartisk . Konvention om vattenfrågor antogs av 103 nationer i 1997. , tillsammans med och , var de enda länder som inte skrev på. 3 Ilisudammen en källa till mellanstatliga konflikter Runt om i världen planeras en stor mängd projekt vilka varken är ekologiskt eller socialt hållbara. Ett bra exempel är Ilisudammen i . Ilisudammen ska byggas vid floden , norrut från gräns mot och . Projektet bryter mot fem av riktlinjer på sammanlagt 18 punkter. Dessutom strider dammbygget mot den ovannämnda om vattenfrågor, vilken inte har accepterat. Projektet kommer att göra det möjligt för att stoppa vattenflöde , och bara att denna möjlighet finns kommer att leda till ökade spänningar i en redan orolig region. Ilisu-dammen ingår i det redan kritiserade Södra (GAP) ett bevattningsprojekt som den turkiska regimen satsat mycket av sin prestige på, och som tidigare stört relationen till grannländerna och . Det finns redan ett 20-tal dammar vid floderna , men vill fortsätta bygga ut GAP. kan detta leda till problem. Eftersom floderna utgör såväl det syriska som det irakiska jordbruket pulsåder, har grannrelationerna utsatts för stora påfrestningar. Den turkiska linjen är att det finns vatten i floderna så att det räcker åt alla. och håller dock inte med. Eftersom har nästan alla källor och hälften av , blir maktförhållandet ojämna. hotade med att ta vattenfrågan till en internationell tribunal. Att tidigare stött PKK, den kurdiska gerillan, i området, berodde delvis på det sätt som ensidigt tillgodosåg sina vattenbehov. och skrev 1987 ett avtal som garanterar ett visst vattenflöde över gränsen i floden , och i utbyte har lovat att inte stödja kurdiska rebeller i . Även och har ett liknande avtal med varandra. Ännu verkar det dock finnas vatten. 4 Ilisudammens sociala och kulturella konsekvenser Ilisudammen kommer att dränka 52 byar och 15 mindre städer. Projektet var beräknat att sätta igång , och projektet beräknades vara genomfört . De 5 500 personer som bor i kommer att tvingas flytta, och projektet kommer att ställa den bäst bevarade kurdiska staden från medeltiden under vatten. Bygget kommer sammantaget att tvinga 15 000 personer att flytta, främst kurder och assyrier. Kompensation för de drabbade kommer att bestämmas efter det att bygget är klart, vilket står i strid med de riktlinjer för folkomflyttningar (, DAC) som har arbetat fram. De drabbade har inte konsulterats innan beslutet om att bygga dammen fattades. Många kurder kommer i och med detta projekt att bli hemlösa och ett viktigt kulturhistoriskt arv kommer att gå förlorat. pågår en systematisk förstörelse av assyriska/syrianska och kaldeiska kulturminnesmärken i . Kyrkor och kloster, ett flertal över , har förstörts eller omvandlats till moskéer, ladugårdar och lagerlokaler. Detta värdefulla kulturarv är inte bara en fråga för kurder, assyrier/syrianer och kaldéer eller enbart för den turkiska regeringen. Detsamma gäller den gamla staden . Det handlar om ett kulturellt arvegods tillhörande hela mänskligheten. I ett svar på en fråga i (2000/01/1315), förklarade kulturminister : I partnerskapsdokument, som innehåller de prioriteringar EU anser att den turkiska regeringen bör göra i sitt arbete med att uppfylla Köpenhamnskriterierna, anges bl.a. krav som kan förbättra situationen för religiösa minoriteter, inte minst i sydöstra avskaffandet av legala hinder mot utnyttjande av kulturella rättigheter. Uppfyllande av dessa prioriteringar utgör några av förutsättningarna för att medlemskapsförhandlingar ska kunna inledas och för ett kommande medlemskap i har att följa internationella överenskommelser som gäller mänskliga rättigheter, demokrati och skydd av kulturarvet. Åtgärder som står i strid mot dessa överenskommelser kan inte accepteras. strävan efter medlemskap i unionen ger anledning att ställa krav på full insyn i hur detta land tar till vara olika folkgruppers kulturarv. anser att i EU, FN och andra internationella sammanhang skall verka för att staden skall förklaras ingå i mänsklighetens kulturella världsarv. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5 I strid med FN:s konventioner och riktlinjer godkände planerna på Ilisudammen . Projektet är kontroversiellt av flera skäl. Många människors liv riskerar att förändras när bygger dammen. Tvångsförflyttning och hälso- och miljöproblem kommer att följa i dammbyggets spår. Vidare ser landets kurdiska minoritet projektet som ett slag mot sin kultur och ett hot mot sina mänskliga rättigheter. lämnade en brittisk parlamentarisk biståndskommitté en rapport om projektet till landets exportkreditnämnd. Kritiken var svidande. Ilisudammen var, förklarade man, från början planerad i strid med internationella normer. Anmärkningsvärt är att europeiska företag även svenska deltar i ett projekt som strider mot och mot riktlinjer när det gäller dammbyggen. För att undvika konflikter med grannländer, förhindra kulturförstöring, framtida miljöproblem och sociala problem anser vi att den svenska regering i EU, FN och andra internationella fora aktivt skall verka för att följer FN:s konventioner och riktlinjer. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () () () () () () ()