mot · GP02Ub458 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub458av m.fl. (mp)Utbildning och forskning Innehållsförteckning Innehållsförteckning 4 Förslag till riksdagsbeslut 6 Barnomsorg, förskola och förskoleklass 6 Allmänna mål 6 Problem och möjligheter 8 Kvalitetsgaranti för förskolor 9 Förskoleklass 10 Effekter på förskollärarutbildningen 11 12 Allmänna mål 12 Problem och möjligheter 13 Modersmålsundervisning 15 Mobbning 15 Fritidsverksamheten 16 Tillsyn av skolan 17 Fristående och kommunala skolor, en dynamisk organisation av kommunens skolväsende 18 Gymnasieskolan 19 Allmänna mål 19 Problem och möjligheter 20 Elevens val och kommunens kostnad 21 Betygssystemet 21 Studiernas innehåll och uppläggning 23 APU 23 Modersmål 24 Utbildning med funktionshinder 24 Folkbildningen 27 Högre utbildning och forskning 28 Allmänna mål 28 Problem och möjligheter 31 Högskolans ledningsorganisation 33 Grundutbildning 34 Högskollärarutbildning 34 Yrkesutbildning 35 Studiestöd 36 Studiesociala frågor 36 Studenternas valmöjligheter 37 Miljökunskap 37 Bruksanvisning för akademiska grundexamina 38 Jämställdhet i grundutbildningen 38 Forskarutbildning 39 Forskarutbildning för framtiden 40 Rekryteringsmål 41 Ny tjänstestruktur för ökad rörlighet 41 Finansiering av grundforskning och forskarutbildning 42 Utveckling av forskning vid små och medelstora högskolor 44 Utvecklingsfond för små och medelstora högskolor 44 Samordning och effektivisering av forskningsresurser 45 Stärk sektorsforskningen inom miljöskydd, miljövänlig produktion och varuhantering samt miljöbetingade hälsorisker 46 plats i den internationella forskningen 47 EU-samverkan, det största hotet mot svensk forsknings frihet 48 Försvarets forskning i civil verksamhet 49 50 51 51 Stoppa onödiga djurförsök 51 Oinskränkt myndighetsansvar och etiska bedömningar vid vetenskapliga djurförsök 52 Speciellt ansvar för information om utvecklingen inom vissa vetenskapsgrenar 53 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av utbildning och forskning. Barnomsorg, förskola och förskoleklass Allmänna mål de gröna delar uppfattningen att förskolan skall byggas ut till full behovstäckning, så att alla föräldrar som så önskar skall kunna få en plats för sitt barn i förskolan. Vi vill emellertid se en mångfald av former för barnomsorg och förskola utformad efter olika familjers olika behov och att utvecklingen skall ske med fokus på barnens behov och för barnens bästa. Föräldrarnas val mellan att ha barnen i förskola, familjedaghem, öppen förskola eller att ha barnen hemma medan de är små skall också kunna göras efter vad som är bäst för barnen, med likvärdigt ekonomiskt och annat stöd från samhället oberoende av vilken form föräldrarna väljer. Förskoletiden täcker åren från 1 till . utvecklas barnet till en i många avseenden mycket mogen individ. Den omfattar den utan jämförelse snabbaste utvecklingsperioden i en människas liv och är av avgörande betydelse för individens fortsatta utveckling som barn, ungdom och vuxen. Det handlar om barnets personlighetsutveckling, synen på sig själv och andra, en rad olika förmågor (t ex sensorisk, motorisk, kognitiv, emotionell, språklig och social förmåga) och en växande kunskap om omvärlden. Utvecklingens takt och art varierar mycket mellan olika barn. Från utgångspunkt blir det därför självklart att utformningen av förskolan och dess alternativ måste ske efter vilka olika möjligheter som finns att skapa goda betingelser för varje barns utveckling efter dess förutsättningar och behov. Det innebär bland annat att all verksamhet måste vara anpassad efter det enskilda barnet, att alla olika utvecklingsfaktorer måste beaktas och att barnets utveckling skall ses i ett helhetsperspektiv. Utveckling och lärande sker naturligt i dessa åldrar genom lustfylld lek. Leken bör genomsyra metodiken genom hela förskolan, inklusive förskoleklassen för sexåringar. Den nuvarande utvecklingen av den införda förskoleklassen för sexåringar har emellertid gått precis i den riktning som varnade för när regeringens förslag om förskoleklass antogs i . konstaterar i en utredning att utvecklingen gått tvärs mot vad som varit önskvärt. Förskoleklassen har skolifierats, och några större tecken på att den har bidragit till att föra in förskolans metodik i har inte observerats. Denna trend måste brytas och förskolepedagogiken få dominera även i förskoleklassen och leda till en spridning även uppåt i . Det är viktigt att slå fast att förskoleverksamheten skall avse omsorg om barnen samt barnens utvecklingsmöjligheter under de former som skall prägla hela förskolans arbete. Leken är kärnan i förskolepedagogiken, och trygga relationer till vuxna och barn är en grundförutsättning. I ett rent utvecklingsperspektiv är barns behov av förskolan olika under olika åldrar. Mycket talar för att barn i åldern har relativt små behov utöver de som en god hemmiljö tillsammans med en eller flera vuxna kan erbjuda. kan en förskola, ett familjedaghem eller en öppen förskola erbjuda för barnet positiva inslag som inte alltid kan tillgodoses i hemmet. Det gäller såväl den sociala kontakten med andra barn som den professionella ledningen av leken in på vägar som speciellt gagnar just detta speciella barn. Det kan gälla t ex språkträning för barn som av olika anledningar har en sämre förmåga att uttrycka sig på svenska, motorisk träning för andra barn, etc. Den läroplan för förskolan som infördes /98 är helt otillräcklig som underlag för arbetet i förskolan. Den tar t ex inte hänsyn till utvecklingsperspektivet, och en lång rad nödvändiga kvalitetskrav saknas, speciellt vad avser verksamheten för de yngre barnen, men också vad gäller krav på och rättigheter för personalen, tydliga ansvarfördelningar inom verksamheten mm. föreslår att en ny läroplan för förskola och förskoleklass utarbetas. Det är viktigt att verksamheten i förskolan håller mycket hög kvalitet med väl utbildad personal som också ges tid att ge varje barn goda utvecklingsbetingelser. Det är också viktigt att föräldrar som väljer att vara hemma med barnen medan de är små får tillgång till professionell kompetens för rådfrågning och hjälp när de så behöver. Föräldrar som väljer att placera sitt barn i en förskola skall kunna ha nära kontakt med förskolan, personalen och barnen. förordar ökade möjligheter för föräldraaktiva förskolor, kommunala såväl som enskilda. I detta sammanhang aktualiseras vissa problem med tillståndsgivning för förskolor och avgiftshanteringen. Till skillnad från reglerna för tillståndsgivning för fristående grundskolor så är det kommunen som bestämmer om tillstånd att starta en förskola i enskild regi. har tidigare begärt en ändring i detta förhållande så att åtminstone vissa grupper av förskolor skulle kunna garanteras tillstånd att starta verksamhet i en kommun. Det gäller till exempel om en redan godkänd fristående grundskola med en viss pedagogisk inriktning, t ex en Waldorfskola, önskar starta en förskola med samma inriktning. Många kommuner har en generös inställning till förskolor i enskild regi men i vissa kommuner är förhållandena de omvända. För att få ett bättre system för möjligheterna att starta enskilda förskolor föreslår att en utredning tillsätts för att dels närmare undersöka hur tillståndsgivningen hanteras i landets samtliga kommuner, dels lämna förslag om ett nytt system för tillståndsgivning och därvid särskilt beakta möjligheten att införa regler som liknar dem som gäller tillståndsgivning för grundskolor. har beslutat om införande av allmän förskola för barn i åldern . Den skall vara öppen för alla barn, och kommunen har skyldighet att bereda plats för dem som så önskar. Allmänna förskolan gäller (genomsnittligt) och är avgiftsfri. Därmed uppstår en orättvisa av samma art som den som gäller skillnaden mellan samhällets stöd till föräldrar som har sina barn på förskola och stöd till föräldrar som väljer att vara hemma med barnen när de är små. De föräldrar som har sina 4- eller 5-åriga barn i familjedaghem får mindre stöd för sin barnomsorg än föräldrar med barnen i allmän förskola. Många föräldrar i glesbygd hänvisas till att ordna barnomsorgen genom familjedaghem för att undvika långa resor till en avlägset belägen förskola. Det handlar för denna grupp inte ens om ett fritt val. Avgiftsbefrielse för en del av förskolevistelsen bör därför åtföljas av en motsvarande avgiftsnedsättning för barn i familjedaghem. föreslår att den möjligheten närmare undersöks och att regeringen återkommer med ett förslag till rättvisare regler för avgiftsbefrielse. Förskola och förskoleklass har inte tillgång till skolhälsovården. Ansvaret för hälsovård och specialisthjälp ligger hos . Genom att förskolor ofta är relativt små enheter kan de inte, så som ofta är fallet för grundskolor, hålla egen kompetens för att hjälpa barn med behov av särskilt stöd. Tillgång till sådan hjälp bör organiseras av landsting och kommun i samverkan, och de centrala enheter som kan utnyttjas av de enskilda förskolorna skall då också vara tillgängliga för familjedaghem, öppna förskolor och föräldrar som har sina barn hemma. föreslår att kraven på en sådan organisation liksom rättigheten att använda den fastställs i lag. Mot denna bakgrund är några av de viktigaste målen följande: En mångfald alternativ av barnomsorg och förskolor, med verksamheten utformad efter barnens behov, med väl utbildad personal och så små barngrupper att personalens kompetens kommer barnen till del. Föräldrar skall fritt kunna välja form för barnomsorg och då även ha möjlighet att välja att vara hemma med barnen när de är små (i första hand) men ändå ha samhälleligt stöd. Problem och möjligheter Barnomsorgen skall vara utbyggd till full behovstäckning. Många kommuner har emellertid av ekonomiska skäl pressat kostnaderna per barnomsorgsplats så att utbyggnaden av förskolan också medfört att kvaliteten försämrats. Antalet barn per förskollärare har ökat över vad som kan anses betryggande. Det finns, som flera aktuella undersökningar visat, risk för att barn tar skada på grund av för stort antal barn per förskollärare inom barnomsorgen. som har påtalat allvarliga brister i förskolan och , brister som framför allt drabbar barn med behov av särskilt stöd. De ökade statsbidragen till kommunernas skolverksamhet som starkt medverkat till i samverkan med regeringen, tillsammans med övriga förbättringar av den kommunala ekonomin, bör innebära att förskolorna får kraftigt ökade resurser. Den förbättrade ekonomin möjliggör fler anställda och därmed minskade barngrupper. Därutöver behövs olika åtgärder för att ytterligare höja kvaliteten i förskolans verksamhet, t ex genom att öka föräldraaktiviteten i förskolorna, att förbättra läroplanen för förskolan och att skärpa tillsynen av förskoleverksamheten. Fristående förskolor i föräldraregi har redan tagit steg i denna riktning. Vid så kallade föräldraaktiva förskolor avlastas personalen vissa arbetsuppgifter som utförs av föräldrarna själva (städning, inköp, vissa enklare reparationer, matlagning etc.), och förskollärarna kan därmed hålla en god kvalitet i den pedagogiska verksamheten och omsorgen om barnen. För att ge föräldrarna vid de kommunala förskolorna samma möjlighet som föräldrakooperativen redan har, måste nu gällande skattelagstiftning ändras så att den ekonomiska vinsten av föräldrarnas arbete inte beskattas som lön för arbete. En ändring i skattelagstiftningen så att värdet av föräldrars arbete vid alla former av föräldraaktiva förskolor undantages från beskattning bör övervägas . En sådan förändring skulle medföra så stora fördelar att även med relativt blygsamma föräldrainsatser skulle kommunen få lägre kostnad per barn, föräldrar få minskad barnomsorgstaxa och barnen väsentligt förbättrad barnomsorg. har krävt att inga grupper skall utestängas från barnomsorg. har fattat beslut att barnomsorg även för barn till arbetslösa skall ha full tillgång till förskola. Ett barn ska heller inte gå miste om sin plats för att det får ett nytt syskon som föräldern är hemma med. Genom beslutet att införa en övre gräns för avgifter till förskolan har också möjligheten att välja alternativet förskola ökat. Däremot saknas ännu beslut om en förstärkning av möjligheten att välja att vara hemma med barnen, i första hand tills barnen är , för att en verklig valfrihet skall komma alla till del. Vi har motionerat om en ändring av kommunallagen så att det blir möjligt för en förälder att formellt anställas som dagbarnvårdare för eget barn. Det har fördelen att den förälder som är hemma med barnet (barnen) förutom en rimlig ersättning också får tillgång till hela det sociala välfärdssystemet så som det gäller för anställda. Detta har inte vunnit stöd av något annat parti, och kommer därför att söka finna andra möjliga vägar att få till stånd ett samhälleligt stöd som når även dem som väljer att stanna hemma med barnen. En sådan möjlighet är att förändra i kommunallagen så att kommunen åtminstone kan ge bidrag till dessa föräldrar. Ett sådant förslag läggs fram för i en separat motion. Kvalitetsgaranti för förskolor har upprepade gånger föreslagit att barnomsorg och förskola skall få en mer genomtänkt målsättning och en pedagogiskt väl genomtänkt läroplan. Minimikrav på innehållet i verksamheten bör anges i sina väsentliga delar i syfte att skapa garantier för att alla barn får likvärdiga möjligheter till utveckling och mognad. Likaså bör några obligatoriska moment i verksamheterna fastläggas. Det kan gälla krav på inskolning och ordnade observationer av individuella barn med speciell uppmärksamhet på t ex barnens motoriska, kognitiva, sociala, språkliga och estetiska utveckling. Krav på regelbundna utvecklingssamtal mellan föräldrar och förskollärare (barnskötare) bör fastläggas. Den nya, nu gällande läroplanen har påtagliga brister i en mängd avseenden. Den pedagogiska inriktningen och de mål som angavs i utredningen (BOSK) utgör en mycket bra grund för en läroplan för förskolan. Tyvärr har denna inte utnyttjats i den förra regeringens arbete med den nya läroplanen, som blev ett ganska urvattnat instrument som saknar en rad viktiga inslag vad gäller t ex inskolning, observationer, föräldrasamtal, etc med fokusering på barns utveckling. har i andra sammanhang närmare redogjort för de krav som bör ställas på en läroplan för förskolan (motion med anledning av prop. 1997/98:93). Det vore önskvärt att regeringen i det pågående arbetet med en översyn av läroplanerna särskilt uppmärksammar förskolans läroplan i syfte att utveckla denna till ett mer adekvat och fylligt dokument och därvid bättre utnyttjar de genomtänkta förslag som BOSK tidigare lagt fram. Det är viktigt att de garantier som finns i skollag och läroplan om likvärdig skola för alla elever i också kan ges de yngre barnen. Med väl angivna krav i läroplanen är det möjligt att genom tillsyn kontrollera att barnen verkligen också får den kvalitet i verksamheten som de är berättigade till. Reglerna för tillsynen av förskolans verksamhet är emellertid också otydliga och bör preciseras med angivande av vilken instans som har tillsynsansvar. föreslår att regler för en sådan tillsyn tas fram och att ansvaret för den löpande tillsynen läggs på kommunen med ett överordnat ansvar för tillsynsverksamheten hos . I och med att småbarnsverksamheten förts in under skollagen bör också förskolans (barnomsorgens) verksamhet behandlas i den kommunala skolplanen med angivande av hur uppföljning, utvärdering och tillsyn skall ske. På samma sätt som sker i bör varje enskild förskola utforma sin egen arbetsplan där förskolans egen profil och inriktning redovisas. I skollagen och läroplanen är frågan om ansvarig för verksamheten vid en förskola liksom kraven på kompetens hos personalen mycket otydligt behandlad. Självfallet skall kraven på kompetent personal vara lika tydligt uttalade som de är i motsvarande texter för . Så bör naturligtvis alla förskollärare ha förskollärarutbildning. Varje förskola bör också ha en ansvarig föreståndare. Förskoleklass När sexårsverksamheten blev en särskild skolform, förskoleklass, varnade för att denna åtgärd lätt kunde leda till en skolifiering av förskoleverksamheten för sexåringar. Vi förordade att en läroplan skulle utformas för hela förskolan för att därmed få ett innehåll som tog sin utgångspunkt i barnets naturliga utveckling och de speciella pedagogiska krav som därmed ställs med fokusering på lek och stimulans av barnets naturliga utveckling i ett helhetsperspektiv. Den senaste utvärderingen av förskoleklassens verksamhet visar tyvärr att farhågorna besannats. Förskoleklassen har skolifierats och blivit ett första steg mot en skolstart och en tioårig grundskola. Detta motsätter sig . I och med att allmän förskola för fyra- och femåringar införts bör frågan om en sammanhängande förskola för åldrarna aktualiseras. Det är inte rimligt att ha tre olika förskoleformer för barn mellan . En samlad syn på förskoleverksamheten för barn mellan skulle också underlätta uppgiften för den nu arbetande att utforma förslag till en enkel och väl sammanhållen skollag för hela skolan. Effekter på förskollärarutbildningen Regeringen har i samverkan med och föreslagit införande av en ny lärarutbildning, vilket också beslutats av . Den nya utbildningen träder i kraft redan innevarande hösttermin. Det innebär bland annat en förstärkning av förskollärarutbildningen med fördjupade kunskaper i utvecklingspsykologi, barnpedagogik etc och en förlängning av utbildningen med en termin. När väl kommunerna minskar barngrupperna till rimlig storlek kommer förskollärarnas kompetens åter att kunna utnyttjas fullt ut. Genom att förskollärare får tid att göra regelbundna, systematiska observationer kan också varje barns utveckling följas, vilket självfallet gör övergången till smidigare och bättre förberedd än vad som varit möjligt. Dessa inslag och möjligheter i förskollärarens pedagogiska arbete skall även i fortsättningen ha en framskjuten plats i lärarutbildningen. Kunskaperna om förberedande språkträning för att minska problemet med specifika läs- och skrivsvårigheter i skall ingå i förskollärarutbildningen. Kunskaper och färdigheter i observationsteknik och kopplingen mellan dessa observationer och åtgärdsprogram i det dagliga arbetet bör stärkas (inklusive träning i utvecklingssamtal med föräldrar). Att arbeta som förskollärare (eller barnskötare) vid en föräldraaktiv förskola innebär en något annorlunda lärarsituation än den som råder vid en skola utan mer omfattande föräldraaktivitet. Rätt skött innebär denna situationen viktiga positiva inslag; genom närmare kontakt mellan föräldrar och personal, snabb respons från föräldrar och barn vid olika pedagogiska och praktiska åtgärder vid förskolan, etc. Det finns dock skäl att särskilt uppmärksamma detta relativt nya inslag i förskollärarnas verksamhet. I förskollärarutbildningen bör den speciella situation som det nära samarbetet med föräldrar innebär behandlas så att förskolläraren rätt kan utnyttja den nya pedagogiska situationen till barnens bästa. förordar ökade möjligheter för föräldraaktivitet i förskolan, och utvecklingen går i denna riktning. kommer förhoppningsvis även möjligheterna till föräldraaktiva förskolor i regi att vara fullt utbyggda. En sådan utveckling bör underlättas genom att föräldrasamverkan särskilt uppmärksammas i förskollärarutbildningen. Allmänna mål de gröna anser att skolan skall vara en skola för alla, där barn med olika förutsättningar, från olika miljöer och med olika religionsinriktningar fostras till att leva tillsammans och ha respekt för varandras egenart. Skolan skall ge alla elever en likvärdig utbildning av god kvalitet. En skola för alla, men också en skola för envar. Skolan skall vara en arbetsplats dit alla går med glädje, där det är en lust att lära och arbeta och där alla känner ansvar för varandra och för verksamheten. Skolan är landets största arbetsplats. Eftersom barn arbetar där är det viktigt att ställa särskilt höga krav på skolans arbetsmiljö, både den fysiska och den psykosociala. Utbildningen skall utgå från en medveten kunskapssyn. All kunskap och all undervisning rymmer värderingar och därmed ett mått av subjektivitet. De värderingar skolan står för ska vara öppet redovisade och kunna ifrågasättas. Eleverna ska lära sig att själva söka kunskap på ett obundet, kreativt sätt. En demokratisk grundsyn som utgår från att människan till sin natur är aktiv och vill vara deltagande ska enligt uppfattning prägla all utbildning. För att överleva som art på jorden och rätt skydda jordens många livsformer måste människan utveckla en ekologisk förståelse och respekt för naturens lagar. Vi måste värdesätta livets mångfald och livsformer och värna dess grundförutsättningar. Kunskap om och vördnad för livet i ett brett ekologiskt perspektiv är en väsentlig del av det som eleverna skall bära med sig från skolan. Vi måste också förstå de historiska skeenden som format vårt och andra människors samhällen och deras kulturella särart. Barnen behöver kunskap om sin egen historia, insikt om att de är med och formar framtiden. Ett brett och medmänskligt perspektiv på omvärlden är viktigt om denna framtid ska bli fredlig. Förståelsen och respekten för andra folk och kulturer är livsviktig. Jämställdhet mellan könen måste förankras . Som individer behöver barnen tycka om sig själva sådana de är. Barn som är starka och trygga i sig själva vågar också ge av sig själva. Ett medmänskligt perspektiv på omvärlden blir då möjligt. anser att undervisningen ska utgå från en helhetssyn på människan. Detta skall gälla alla utbildningsformer, från förskola till högskola och annan vuxenutbildning. Eleverna skall uppmuntras att använda och utveckla sin tankeförmåga, sina känslor, sin vilja, sin handlingskraft och sin fantasi. Undervisningen skall bygga på växelverkan mellan teori och praktik och ge eleven kunskaper som är tydligt förankrade i verkligheten. Undervisningen skall så långt möjligt anpassas efter individens egen förmåga och läggning. Estetik och konstnärliga färdigheter skall ingå som en naturlig del i arbetet och användas som kunskapskälla och uttrycksmedel av alla elever. Barnens naturliga behov av rörlighet och fysiska aktiviteter skall tillgodoses så att den fysiska utvecklingen stimuleras. Detta är av stor betydelse inte minst för att det lägger grunden för fysisk aktivitet senare i vuxenlivet och därmed bidrar till ett liv med god hälsa och livskvalitet. Utbildningen i har genomgått stora förändringar . Förändringarna gäller alla nivåer i utbildningssystemet. Barnomsorgen byggs ut till full behovstäckning och förskolan har knutits till skolväsendet och har en egen läroplan. Sexårsverksamheten har blivit en egen skolform, förskoleklass, och möjligheterna för sexåringar att börja i har ändrats. har beslutat om införande av allmän förskola, öppen för alla fyra- och femåringar. Skolplaner, kursplaner och timplaner för är relativt nya, och genomgripande förändringar har skett inom gymnasieskolan. Förskolan, och gymnasieskolan har drabbats av stora, ibland illa genomtänkta, nedskärningar som motiverats av brist på pengar i kommuner och stat. Lärartätheten har minskat genom uppsägningar. Detsamma gäller andra personalkategorier. Det finns för få psykologer, speciallärare och skolkuratorer i skolorna. De elever som i första hand drabbats är elever med behov av särskilt stöd. Regeringen har i samverkan med och lagt grunden för den ekonomiska återhämtning som skall ge kommunerna goda möjligheter att återställa och vidareutveckla kvaliteten i skolverksamheten. Genom ytterligare satsningar på bl a kompetensutveckling för lärare, kvalitetssäkring av förskolan och ett successivt ökat tillskott till skolverksamheten om totalt , bör återhämtningen vara säkrad och en ytterligare kvalitetshöjning vara möjlig. Det är angeläget att de förstärkningar av kommunernas ekonomi som årets budgetproposition innebär verkligen kommer skolan till del.