ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02So594 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So594av m.fl. (s)Sprutbytesverksamheten i och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sprutbytesprogrammen i och . Motivering har narkotikamissbrukare kunnat komma till sjukhusen i och för att få rena sprutor. Dessa program startades på försök sedan , , rekommenderat detta som ett led i kampen mot hiv-smitta. Omkring 1 100 narkomaner byter sprutor i . Mellan 50 och 60 personer besöker mottagningen på , även från andra delar av landet, bl.a. . De missbrukare som söker sig till sjukhusen i och skrivs in efter särskilda regler. De vaccineras också mot gulsot och gör de ett obligatoriskt hivtest. Preventivmedel erbjuds missbrukarna och de får träffa sjuksköterska, läkare, kurator eller barnmorska om de behöver. Ett patientkort upprättas med deras historia vilket ger god inblick i hur och varför deras missbruk har utvecklats och hur de lever och försörjer sig. Det sista är inte minst viktigt. I motsats till narkotikasituationen i andra städer har sprutbytesprogrammen i och inneburit goda kunskaper om hur många narkotikamissbrukarna är och hur gruppen förändrats . Programmen har kritiserats hårt för att de skulle strida mot svensk narkotikapolitik och för att det inte finns tillräckligt med vetenskapliga belägg för att sprutbytena verkligen motverkar spridning av hiv, hepatit och andra sjukdomar. De läkare, sjuksköterskor och kuratorer som är engagerade i programmen har rakt motsatt uppfattning. De är övertygade om att sjukdomsspridningen hålls nere i MalmöLund-området jämfört med andra svenska storstadsområden. Sprutbytesprogrammen drivs fortfarande i projektform. har utvärderat verksamheten och föreslagit antingen en lag som förbjuder sprutbyte eller en fortsättning där projektet övergår i reguljär verksamhet. Narkotikan finns i vårt samhälle, det vet vi. Sprutbytesprogrammen har gjort missbrukarna och narkotikasituationen i vår region synliga på ett sätt som annars inte varit möjligt att åstadkomma. Om dessa program förbjuds betyder det att vi sopar problemen under mattan och att vi struntar i narkotikans offer. Därför vill vi att regeringen verkar för att sprutbytesverksamheten på sjukhusen i och övergår från tillfällig till reguljär verksamhet. () () () ()
mot · GP02So595 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So595av Skånberg (kd)Forskning kring separationer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning om forskningen kring separationer. Forskning kring separationer ingås i vårt land 35 000 äktenskap. Ungefär hälften av dessa spricker. Samboförhållanden spricker i ännu högre utsträckning. Att vara med om en separation är för de flesta av oss en av livets svåraste kriser. Det är faktiskt värre att mista sin familj än att mista jobbet. Skilsmässorna är ett av de svåraste hoten mot folkhälsan. Frånskilda män lever kortare liv än gifta och sammanboende. Självmordsfrekvensen är fyra gånger högre. Dödligheten i alkoholrelaterade sjukdomar är mycket hög, men också i hjärtsjukdomar och cancer. Ensamstående mammor röker dubbelt så mycket som gifta/sammanboende, äter fem gånger så mycket lugnande medel, är tröttare och oftare sjukskrivna, och utsätts oftare för fysiskt våld. Också de har förhöjd självmordsfrekvens. Ändå är barnen de största förlorarna. får 45 000 barn vara med om en separation, 10 000 av dem för . Av dessa barn kommer en fjärdedel att helt förlora kontakten med sin pappa. Barn till frånskilda skiljer sig i större omfattning än andra. Även samhället förlorar på separationer. Varje separation beräknas kosta i bl.a. bidragsförskott, bostadsbidrag och socialbidrag. Då är kostnaderna för utslagna män och utslitna ensamstående mammor inte inräknade. I sitt svar på en fråga av mig i detta ämne (1996/97:220) deklarerade socialministern vikten av att utforma en familjepolitik som stöder familjernas möjlighet att hålla samman. Vissa fakta om skilsmässor och separationer finns tillgängliga på olika håll. () har gjort en stor familjeundersökning som har till huvudsyfte att belysa parbildning och barnafödande, men också ger viss kunskap om skilsmässor och separationer. Inom ramen för FN:s familjeår anordnades ett seminarium om skilsmässor och separationer med 21 presentationer från olika forskare och experter. Seminariet, som dokumenterats i boken familjeliv och separationer (1993), ger en bild av kunskapsläget inom området. borde ha en initierande och pådrivande roll inom denna forskning. SCB har till uppgift att utveckla den demografiska forskningen, och har till uppgift att sammanställa och föra ut kunskaper i ämnet. Mycket återstår dock att göra. Därför behövs en utredning som sammanställer aktuella forskningsrön om separationernas stora mänskliga och ekonomiska kostnader samt utvärderar metoder och insatser för att minska antalet separationer. Skånberg (kd)
mot · GP02So596 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So596av ()i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagändringar som medför att barns rättigheter tas till vara i enlighet med . Motivering FN:s konvention om barnets rättigheter sätter barnets behov i centrum. Den är inriktad på individen, det enskilda barnet. I omfattar konventionen alla barn och ungdomar . Alla barn skall utan åtskillnad av något slag tillförsäkras de rättigheter som stadgas i . Vid alla åtgärder som rör barn skall barnets bästa komma i främsta rummet. Tillgängliga resurser skall fördelas på ett solidariskt sätt. Barn och unga skall dessutom ges rätt att föra fram sina åsikter i alla beslut som berör dem. Ökad ålder och mognad skall innebära ökat inflytande. Svenska lagar måste på ett tydligt sätt införliva FN:s konvention om barnets rättigheter. Alla svenska lagar som berör barn och ungdomar måste till sitt innehåll prövas utifrån . De yngsta i samhället måste utifrån ges särskilt stöd i svensk lag.
mot · GP02So601 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So601av och ()Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg Förslag till riksdagsbeslut beslutar om ändring i förhållande till regeringens förslag gällande anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. 2 179 000 +300 000 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen 17 624 000 -500 000 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 302 500 +150 000 16:7 Bilstöd till handikappade 164 000 +25 000 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning 7 606 000 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 25 446 +250 000 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 80 378 +20 000 Nytt anslag Tillgänglighetsreform 0 Summa för utgiftsområdet 31 128 910 Motivering Motivering för respektive anslag utvecklas i parti- och kommittémotioner om sjukvård, handikapp och äldreomsorg. () ()
mot · GP02So602 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So602av m.fl. (mp)Psykisk ohälsa Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att kartlägga och föreslå åtgärder mot diskriminering av psykisk ohälsa. Motivering har det i samhället funnits en skillnad i synsätt och attityder vad gäller synen på psykisk ohälsa jämfört med kroppslig sjukdom. Psykisk ohälsa har setts som straff, som konsekvenser av moraliskt förkastligt beteende, ett bevis på mental underlägsenhet m.m. Det har även funnits kroppsliga sjukdomar som har fått genomgå samma reningsprocedurer när det gällt att få bort vanföreställningar och vidskepelse. Attityder och synsätt tar att ändra. När det gäller synen på psykisk ohälsa har en förändring börjat ske . Dock finns i samhällets strukturer en mängd olika system, lagar, regleringar etc. som fortfarande understödjer och konserverar ett föråldrat synsätt på psykisk ohälsa. Tydligast syns detta när det gäller skillnaderna i samhällets ekonomiska stöd till behandling av kroppslig sjukdom respektive behandling av psykisk ohälsa. Men även i lagtext och andra typer av regleringar kan skillnader i synsätt komma till uttryck. T.ex. har legitimerade psykologer som arbetar privat inte blivit anslutna till försäkrings:kassan, varför det kan bli dyrt att gå i samtal hos en privatpraktiserande psykolog. En nationell arbetsgrupp bör därför tillsättas med syfte att kartlägga och analysera hur samhället genom olika regelsystem konserverar ett diskriminerande synsätt på psykisk ohälsa. Arbetsgruppens uppgift bör också vara att föreslå åtgärder för att uppnå ett jämställt synsätt på kroppslig sjukdom och psykisk ohälsa. Gotab, 2001 () () () ()
mot · GP02So603 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So603av ()Socialbidrag och andra inkomster Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna bör se över hanteringen av socialbidrag i förhållande till andra inkomster utifrån ett barnperspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av hur kommunerna hanterar frågan om familjers socialbidrag och inkomster från ungdomars sommararbete, barnbidrag, barnpension och förmögenhet ställda under förmyndare. Motivering Omkring en tredjedel av ungdomarna i åldern har egna förvärvsinkomster. För de flesta ger extraknäcket eller sommarjobbet en möjlighet till en extra slant att använda till egen nytta och nöje, till exempel nya kläder eller en efterlängtad tågluff. Men många unga som sommarjobbar får ingen nytta av sin inkomst. Om de lyckas få ett sommarjobb eller extraarbete är det långt ifrån självklart att de själva kan bestämma om hur de ska använda sin inkomst. Det gäller framför allt de drygt 42 000 ungdomar i familjer med socialbidrag. När de skaffar sig extrainkomster kan socialbidraget sänkas för föräldrarna. Har dessa ungdomar oturen att bo i fel kommun sänks socialbidraget för deras föräldrar, på grund av barnets extraförtjänst. Samhället lägger alltså beslag på inkomsten, så att den inte kan bidra till att förbättra vare sig den egna ekonomin eller familjens ekonomi. Systemet bidrar till att klyftorna mellan ungdomar i det svenska samhället ökar. Ungdomarna i bidragsfamiljer lever i en redan utsatt situation och diskrimineras ofta som en följd av familjens begränsade resurser. Den diskriminerande effekten blir dubbel för de sommarjobbande ungdomar som bor i en kommun där lagstiftningen tolkas mindre generöst. Detta är en diskriminering som måste motverkas. Andra grupper av barn som också bör uppmärksammas är de som antingen uppbär barnpension eller som har en förmögenhet som är ställd under förmyndare och därmed låst tills de är vuxna. De pengarna räknas in som barnens och därmed familjens inkomst trots att de inte utbetalas och inte är tillgängliga . Följden av detta blir att underhållsstöd och bostadsbidrag kan minska eller upphöra på grund av barnens s.k. inkomst. Det kan inte vara rätt att barn som fått ärva pengar som de inte har tillgång till förrän de är vuxna under sin uppväxttid ska få sämre ekonomiska villkor. I artikel 2 stadgas att alla barn har samma rättigheter och lika värde. Ingen får diskrimineras. Runt om i har det pågått en kampanj med i spetsen angående information om och implementering av i kommunernas verksamhet. uppmanar kommunerna att utifrån göra bedömningar av vad som är skälig levnadsnivå ur ett barnperspektiv och låta ungdomar i bidragsfamiljer behålla sina tillfälliga arbetsinkomster. anser vi att regeringen bör se över hur kommunerna hanterar frågan om familjers socialbidrag och inkomster från ungdomars sommararbete, barnbidrag, barnpension och förmögenhet ställd under förmyndare.
mot · GP02So607 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So607av m.fl. (s)Tandvård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att på lång sikt likställa tandvården med övrig hälso- och sjukvård. Motivering Vi har ett bra skydd när det gäller de största delarna av vår kropp och de sjukdomar den kan drabbas av. Vi har högkostnadsskydd när det gäller läkarbesök, sjukvårdande behandlingar, mediciner m m. Men tänderna omfattas inte av något skydd. Tandstatusen håller på att bli ett klassproblem. Det finns grupper som väntar med att gå till tandläkaren för att de inte har råd. Det kan kosta om det vill sig illa. Därför behöver tandvården på lång sikt likställas med övrig hälso- och sjukvård och bakas in i det ordinarie högkostnadsskyddet. () () () () ()
mot · GP02So614 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So614av ()Visitation och lagen om vård av missbrukare Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om ett tydligt avgränsat tvångsmedel för att förhindra att det inom ramen för främst LVM kan smugglas in tillhyggen eller vapen som skapar säkerhets- och otrygghetsproblem. begär att regeringen lägger fram förslag om att utreda förhållandet och gränserna mellan kroppsvisitation, ytlig kroppsvisitation och kroppsbesiktning i svenska lagstiftningen.1 1 Yrkande 2 hänvisat till JuU. Visitation inom LVM, lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall Den som vårdas enligt LVM får underkastas kroppsvisitation och ytlig kroppsbesiktning för kontroll av att inget otillåtet finns inne på LVM-hemmet. Med kroppsvisitation avses undersökning av någons kläder eller väska eller något annat som han för med sig, däremot inte undersökning av hans kropp. Med ytlig kroppsbesiktning avses endast en yttre granskning av kroppen. I praktiken innebär detta att fler personer som är intagna för tvångsvård tar med sprutor eller annat som kan användas som vapen. Detta leder till osäkerhetssituationer trots en extrem integritetsinskränkning från början. inträffar flera incidenter vid s.k. LVM med tillhyggen, inte sällan sprutor, på grund av att LVM ej bemyndigar den vårdansvarige att besluta om kroppsbesiktning innebärande exempelvis kontroll av kroppens hålrum. SiS, som är huvudman för den vård som bedrivs med stöd av LVM, bekräftar att det främst på kvinnoinstitutionerna inträffar flera fall där intagna i LVM-hem smugglar in injektionssprutor och narkotika i kroppen. Smutsiga injektionssprutor har i upprepade fall använts för hot mot personalen. SiS ser allvarligt på problemet eftersom det äventyrar både vårdens genomförande och personalens rättmätiga krav på en säker arbetsmiljö. Trots att LVM är en vårdlag och att en kroppsvisitation är integritetskränkande måste detta ställas mot säkerhet och möjligheter att erbjuda en effektiv vårdinsats. Själva tvånget i vården är i sig den stora integritetskränkningen genom frihetsberövandet. Det är rent allmänt av största vikt att klarhet skapas kring tvångsmedelsbegrepp som kroppsvisitation, ytlig kroppsvisitation och kroppsbesiktning. Det råder t ex oklarhet om vad som i 28 kap. 12 § RB avses med annan undersökning jämte kroppsbesiktning. Gotab, 2001 ()
mot · GP02So638 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So638av ()Upphandling av läkemedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs beträffande behovet av att låta sjukvårdshuvudmännen upphandla och distribuera läkemedel. Motivering Läkemedelskostnadernas mycket kraftiga årliga ökningar är oroande . Hotbilden för sjukvårdshuvudmännen som förväntas ta över kostnadsansvaret är att läkemedelsnotan, som uppgick till ca , tränger undan möjligheten till annan medicinsk teknisk utveckling. Därmed försvåras landstingens möjligheter att ta till sig och utveckla nya behandlingsformer som kan bota och lindra sjukdomar som inte kan behandlas. Enbart inom är kostnaden för läkemedelsförmånen en ökning . Ökningen i kronor motsvarar i stort driften av två vårdavdelningar med vardera 24 till 30 patienter. Landstingen i , och har samordnat sin förrådshantering i en gemensam varuförsörjningsnämnd. Den gemensamma varuförsörjningen ombesörjer upphandling och distribution av alla förrådsförnödenheter till de tre landstingen från ett gemensamt förråd som drivs och administreras av en upphandlad entreprenör. Redan nu kan konstateras att den gemensamma varuförsörjningen uppnått icke oväsentliga samordningsfördelar som tillfört vården ekonomiska resurser som utan denna organisation gått till att hålla i gång varuförsörjningen i vart och ett av de tre landstingen. För att kunna minska läkemedelskostnaderna måste nuvarande ordning med ensamrätt för Apoteksbolaget att hantera läkemedlen förändras så att även sjukvårdshuvudmännen får rätt att upphandla och distribuera läkemedel till både sjukhus och sjukvård. Ett borttagande av ensamrätten för Apoteksbolaget kan med stor sannolikhet sänka kostnaderna för läkemedelsnotan med . får sjukvårdshuvudmännen ett verkningsfullt instrument för att kunna sänka kostnaderna för läkemedel utan att detta drabbar patienten som vården kan tillföras mera resurser. Gotab, 2001 ()
mot · GP02T11 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T11av (m)med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omedelbar byggstart för E 4 mellan och . Motivering Regeringens ram för investeringar i vägar ligger inte i nivå med behoven. Eftersom planeringsperioden inte påbörjas kommer osäkerheten fortsatt att vara mycket stor när det gäller angelägna projekt som oundgängligen borde komma igång. Ett sådant är E 4 mellan och . Olycksfrekvensen är här mycket hög och många liv har spillts i onödan på grund av regeringens senfärdighet med att lägga fram sin infrastrukturproposition. På grund av de senaste årens stora neddragningar av ramen för investeringar i vägar har en rad angelägna vägutbyggnader senarelagts. Regeringen föreslår i propositionen att skall kunna uppta lån för att starta projekt som är antagna i planen men ej har kunnat starta på grund av medelsbrist. Bland dessa projekt finns mellan Vrå och . Det är bra att det bygget nu kan komma igång, men det sätt på vilket regeringen föreslår att detta skall finansieras är inte tillfredsställande. Beträffande E 4 mellan och anser jag detta så angeläget att det bör prioriteras in bland de objekt som skall påbörjas . Risken är eljest överhängande att fler liv kommer att krävas i onödan på denna olycksdrabbade sträcka.
mot · GP02T13 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T13av m.fl. (s)med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en decentraliserad beslutsprocess vid kommande infrastrukturinvesteringar. Decentralisera beslutsprocessen Propositionen innebär att det blir en glädjande storsatsning på våra vägar och järnvägar. Det är nödvändigt för att främja tillväxt, regional utveckling och omställning till ett uthålligt samhälle. Den kritik som har framförts mot att propositionen med några undantag inte öronmärker de projekt som ska genomföras är enligt vår uppfattning ogrundad. Den är antingen ett spel för gallerierna eller bygger på ett missförstånd av hur den beslutsprocess ser ut som vi arbetar efter. Efter riksdagsbeslutet är det och tillsammans med kommunerna och, i läns fall, regionförbundet som gemensamt ska planera hur pengarna ska användas. och får i propositionen uppdraget att planera investeringar i vägar och järnvägar, att utveckla och modernisera transportsystemen och att satsa för att bevara och säkerställa befintligt väg- och järnvägsnät för sammanlagt . En del tidigareläggs för att kunna användas . Många av de investeringar i väg- och järnvägsnät som är planerade och fastställda kan påbörjas under 20022004. De projekt som påverkar län direkt eller indirekt är bland annat: Kust till kust-banan, delarna EmmabodaKarlskrona och elektrifiering av Blekinge kustbana utbyggnad av i norra mittbarriär ValdemarsvikSöderköping. Det är alltså glädjande och nödvändigt att vi nu kan satsa ordentligt på vägar och järnvägar. På en punkt finns det dock anledning att förbättra och tydliggöra propositionen. Det gäller på vilken nivå besluten tas. ska mycket stora anslag fördelas för väg- och järnvägsprojekt. För att pengarna ska användas på bästa sätt måste beslutsgången decentraliseras så mycket som möjligt till kommuner, regionförbund eller motsvarande och, inte minst, och regionala nivå. Att centralisera besluten inom och kommer inte att ge optimalt resultat. Detta bör ge regeringen till känna. () () ()
mot · GP02T2 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T2av ()med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om infrastrukturen i . Motivering , som ett nationellt transportcentrum, är en av viktigaste tillväxtmotorer. finns flaskhalsar och brister i framför allt väg- och järnvägsnätet i och kring . Brister som riskerar att hindra och vända en positiv näringslivsutveckling. För del är det framför allt en ny förbindelse över som avlastning till den överbelastade Tingstadstunneln som behöver komma till stånd. Trafikproblemet genom Tingstadstunneln är nu ohållbart. För oss som sitter i dessa kilometerlånga köer blir problemet högst påtagligt, då man ser stillastående bilar i båda riktningar som spyr ut avgaser. Detta problem medför väldigt hård belastning på både trafikanter och miljö. Tingstadstunneln byggdes för cirka 70 000 fordon. kör mer än 110 000 fordon där och kötiderna, med näst intill stillastående trafik, är cirka . blir det enligt prognoser upp till fyra timmars kötid. Kostnaderna för enbart väntetider i trafikköer i och i anslutning till Tingstadstunneln beräknas till . På norra byggs och planeras nu en stadsdel lika stor som . 50 000 människor skall bo och arbeta på gamla varvsområden. Trafikökningen i beräknas att bli 2001 samt lika mycket 2002. En ökning som till största delen är vägbaserad. Att bygga bort trafikinfarkten vid Tingstadstunneln är en nationell angelägenhet som måste få högsta prioritet. En ny älvförbindelse borde ha varit med i Göteborgsöverenskommelsen, och måste detta projekt snabbt realiseras för att inte hela regionens utveckling skall hotas. I stället satsas på den så kallade . Detta är ett stadsbyggnadsprojekt och inte ett trafikprojekt. Kapaciteten ökar inte; det enda som tunneln medför är att avgaserna från bilarna i tunneln samlas i torn och lämnar staden till förmån för omkringliggande förorter. Även bostadsområden kring motorvägen drabbas av trafik och avgaser. Många bilister väljer, för att undvika att stå i kö på söderut, i stället parallella småvägar. Detta medför i sin tur att även dessa gator blir fulla av avgaser och hårt överbelastade och trafikfarliga. Därför är det nu nödvändigt att ta denna trafikinfarkt på allvar och bygga en kompletterande broförbindelse. Bron måste då placeras så att den på ett effektivt sätt kan avlasta Tingstadstunneln innan expansionen på fullständigt korkat igen Hisingsförbindelserna. Den föreslagna broförbindelsen skulle underlätta framkomligheten och reducera dagens trafikproblem kring Tingstadstunnelns norra och södra påfarter, liksom trycket på Olskroksmotet. Tre konkreta projekt behandlas i infrastrukturpropositionen; i , tunnel genom samt . För att lösa trafikinfarkten i måste även ny älvförbindelse finnas med bland specificerade projekt.