ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02K209 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K209av ()Arvodet till riksdagsstyrelsen Förslag till riksdagsbeslut beslutar att förtroendeuppdraget att sitta i riksdagsstyrelsen inte skall ge extra arvode. Motivering Då den nya riksdagsstyrelsen inrättades motionerade jag om att den nya styrelsen inte skulle ha några extra arvoden. Jag såg det då och jag ser det fortfarande så att riksdagsstyrelsens arbete genomförs då alla riksdagsledamöter arbetar. Att ha ett extra arvode för att sitta i riksdagsstyrelsen är omotiverat och bara ett sätt för respektive partier att skaffa extra arvoden till vissa ledamöter, utöver det normala riksdagsarvodet. Att arbeta hårt med att ha exempelvis många debatter, många interpellationer, att skriva många väl underbyggda och faktaspäckade motioner, att ställa många frågor till statsråd eller att delta intensivt i kammarens arbete i övrigt skulle alltså med den modell som valts vara ett arbete som ingår i det ordinarie arbetet, medan det att sitta i riksdagsstyrelsen skulle vara ett mera betungande arbete som belönas med extra arvode. Detta är inget jag kan ställa upp på. Då min motion om att det inte skulle utgå något arvode behandlades i kammaren, kliade det i fingrarna att få se exempelvis siffrorna 3001 lysa på tavlan, men jag avstod då från att föra frågan framåt och använder mig nu i stället av motionsmöjligheten för att framföra min åsikt. Min inställning har således inte förändrats sedan jag motionerade och efter att ha läst protokollen från styrelsens sammanträden.
mot · GP02K210 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K210av ()Benämningen på vissa statsbidrag Förslag till riksdagsbeslut beslutar att förbjuda statsråd/statsministrar att döpa våra skattepengar med sina namn. Motivering Förbjud regeringen/regeringar att använda sådana falska uttryck som Perssonpengar, pengar m.m. Den socialdemokratiska regeringen har försökt lura svenska folket att man har egna pengar som man nu underdånigt och välvilligt skickar ut till det svenska folket. Perssonpengar är ett exempel, Wärnerssonpengar är ett annat. Vad handlar det om? Det är skattepengar som staten tagit in med de höga skatter vi har. För att ta ett exempel: i betalar in i skatt som stat, kommuner och landsting alltså tagit ut av honom. Pengarna hamnar hos den offentliga makten. Sedan börjar det bli kris inom ett område, eller flera. Vårdpolitiken går snett, det blir jättelånga köer till sjukvården. Skolan får problem och utredning efter utredning visar hur snett det gått med skolan. Då låtsas (s)-regeringen att man har något av en egen sedelpress, att man nu jobbar febrilt för att skicka ut pengar till skolan och vården men skickar liksom tillbaka dem till i exempelvis . Men det är ju bl.a. hans egna pengar som varit en sväng till huvudstaden och bara fått ett namn efter en socialdemokrat. namnger man pengarna med statsrådets/statsministerns namn. Detta som ett sorts reklamspel att just dessa två statsråd nästan ofattbart nu vill satsa och hjälpa folket. Sanningen är ju en annan, nämligen att det är pengar som tagits in, behållits av staten, felsatsningar har gjorts, men har krisen blivit ett faktum och då måste åtgärder till. Det är då vi svenskar skall tro att satsar inte egna pengar utan statens, eller rättare sagt skattebetalarnas. Det är då satsar inte sina pengar utan statens, eller ännu närmare bestämt våra dina och mina skattepengar. bör stoppa detta falska PR-spel!
mot · GP02K211 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K211av ()arbetsår Förslag till riksdagsbeslut uppdrar åt riksdagsstyrelsen att lägga fram förslag till ändringar i arbetsår. Motivering Med nuvarande arbetsformer för riksdag "stänger" och öppnar åter kring . Det är alltså "stängt" . Detta säger jag trots att jag är medveten om att lagmässigt är samlad . Men inget arbete förekommer i plenisal . Jag är också medveten om att mycket annat arbete förekommer, men kammararbetet och utskotten är nästan helt "stängda" . Är inte detta ett omodernt arbetssätt? Det verkar som om det långa sommaruppehållet kommer från den tid då man per häst eller diligens, eller mycket usla andra allmänna kommunikationer, tog sig till och från den . Visst är vägarna usla också , men nog tar vi oss till/från huvudstaden. vi är samlade i är däremot arbetstempot högt, men aningen ryckigt. Frågan är dock om det inte vore bättre att ha riksdagsarbetet igång av året. Med stor fördel, enligt mitt sätt att se det, skulle kunna öppnas kring . Detta säger jag också fullt medveten om att en justering på en månad (tidigare var ju starten ) skett. Det relativt långa uppehållet under jul och nyår kan också, enligt min mening, förkortas med ca . Det finns ju också ett antal s.k. plenifria veckor, bl a två .
mot · GP02K212 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K212av ()frågestunder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av debattordning vid frågestunder. Motivering frågestunder är bra även om man kan ha vissa funderingar om partiledarna som har många egna möjligheter att deltaga i debatter där vanliga ledamöter är utestängda skall hoppa in i frågestunderna. Men en fråga som bör belysas är den debattordning som gäller. Först får frågeställaren ordet, därefter ett svar från statsrådet, sedan en kompletterande fråga och så ett avslutande svar av statsrådet. Tyvärr har detta sista ord missbrukats vid många tillfällen då statsrådet givit frågeställaren en spark också på personlig nivå. Finansministern har som vana/ovana att alltid tala om åren 19911994 för att avsluta debatterna. Och det kommer också en fråga/påstående i sista repliken där vi ledamöter inte kan svara eller försvara oss. Den som frågar bör ha sista ordet. Det är regeringens ledamöter som kommer till oss i för att utfrågas, inte tvärt om.
mot · GP02K213 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K213av ()EU-regleringar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s detaljregleringar. Motivering Motståndet mot EU kommer att fortsätta så länge som EU lägger sig i små detaljer i olika länder. Om vi skall få använda snus eller hur bananerna skall vara krökta är inget för EU. Det klarar vi själva. senast är det EU som har synpunkter på hur många lodjur som skall skjutas i och hur stor vår djurstam skall vara här i landet. och den borde ställa krav på EU att detaljregleringar och mindre frågor, exempelvis hur många lodjur som vi anser passar in i det svenska landskapet, också skall avgöras av oss, inte av EU. Det finns många exempel av denna art och då EU griper in verkar detta mera löjeväckande än att vara ett beslut som går att ta på allvar. EU skall klara av övergripande frågor som gagnar . Andra delar, mindre regleringar, klarar vi själva i och i riksdag.
mot · GP02K214 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K214av Per ()Användandet av bärbara datorer i riksdagsarbetet Förslag till riksdagsbeslut beslutar att det i samtliga utskott blir tillåtet att använda sig av bärbara datorer under pågående sammanträde. beslutar att det blir tillåtet att använda sig av bärbara datorer i kammaren under pågående förhandlingar. Motiv för mitt förslag ledamöter har tilldelats varsin bärbar dator vilket är mycket bra. Modernisering och utveckling vad gäller arbetsformer är en positiv utveckling som bör fortsätta. Tyvärr finns det inskränkningar i användandet av ledamöternas bärbara datorer. Det är nämligen förbjudet att använda bärbara datorer i vissa utskott och under förhandlingar i kammaren. Utskottens ordförande får själva besluta om det är tillåtet att använda en bärbar dator under utskottens sammanträden. En ordförande kan förbjuda en ledamot att använda sin dator, vilket även händer. Däremot är det tillåtet att använda en fickdator, t.ex. en , vilket visar hur inkonsekvent och ologiskt det här är. Datorn borde vara ett lika självklart hjälpmedel i riksdagsarbetet som penna och papper är för en del. För vissa av riksdagsledamöterna är datorn det självklara hjälpmedlet. Datorn är ett ypperligt hjälpmedel som effektiviserar då den är utmärkt för att lagra, förvara och hantera information. I samband med att nästan alla handlingar finns i elektronisk form borde ledamöterna fullt ut få utnyttja teknikens möjligheter. Handlingar som kommer elektroniskt borde inte behöva skrivas ut i pappersform utan ska enkelt kunna tas med i den bärbara datorn. blir resultatet att datorn endast blir ett snabbt internt postsystem. Allt annat än att fullt ut få använda de bärbara datorernas möjligheter är resursslöseri med de välinvesterade pengar som satsat. Datorerna blir inget annat än avancerade skrivmaskiner vilket förhoppningsvis inte var tanken när de köptes in. Det vore tråkigt om datorn och den nya tekniken möttes med samma skepticism som så många andra nya tekniker har mötts av genom historien. Möjligheten att utnyttja datorn fullt ut i riksdagsarbetet vore ett bra steg och en bra signal om att denna teknikfientliga skepticism inte finns i . Det är dags att omfamnar den nya tekniken på riktigt och inte bara pratar om dess förträfflighet. Detta skulle även kunna bidra till att öka förståelsen för den nya tekniken hos ledamöter. Svenska politiker tycker om att kalla för ett ledande IT-land. Det är vi också i många avseenden. Det rimmar dock illa med policyn kring datoranvändande i själva riksdagsarbetet. Vi måste leva som vi lär.
mot · GP02K216 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K216av och ()Nationaldagen som helgdag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra nationaldagen till helgdag. Motivering Internationaliseringen har gjort att intresset för traditioner, flagga och nationaldag har ökat. Globalisering och hög förändringstakt accentuerar människors behov av att känna stabilitet och samhörighet. I ett mångkulturellt samhälle finns få gemensamma referenspunkter. Olika befolkningsgrupper firar olika högtider och bekänner sig till olika religioner. Kvar som gemensamma symboler finns uttrycken för som nation, en positiv nationalism. Positiv nationalism innebär att både nya och infödda svenskar kan känna stolthet över landet , och att alla som bor i oavsett etniskt ursprung skall ha en sak gemensam, nämligen att de är svenskar. Ett naturligt led i att göra nationaldagen till hela folkets angelägenhet vore att göra till helgdag. Nationaldagen är helgdag i de flesta länder. Med nationaldagen som ledig dag skulle firandet på ett helt annat sätt än bli tillgängligt för alla och på så sätt bli en angelägenhet för hela folket. Om upphöjandet av nationaldagen till helgdag måste göras inom befintlig mängd lediga dagar, uppstår frågan om vilket berättigande nationaldagen har jämfört med andra helgdagar i kalendern. Nationaldagen kan då hävdas vara viktigare än många helgdagar eftersom fler medborgare är berörda. Det finns många skäl för att nationaldagen skall bli helgdag. Ett viktigt skäl är att föra alla svenskar infödda som nya närmare varandra och därmed befästa nationens enhet. () ()
mot · GP02K217 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K217av och ()Nationaldagen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra nationaldagen till allmän helgdag. Motivering har firats i . beslutade , i en förordning om allmänna flaggdagar, att skall anses som nationaldag och betecknas som och nationaldag. firade vi således nationaldagen . är en historiskt och kulturellt viktig dag för . I en alltmer internationaliserad värld känns det angeläget att värna vårt nationella kulturarv och vår identitet. Det känns som att alltfler delar vår uppfattning. Många kommuner inbjuder nyblivna svenska medborgare till olika slag av ceremonier i samband med nationaldagsfirandet. Detta är en viktig del i integrationsprocessen. Vi anser att nationaldagen i bör, som i de flesta andra länder, göras till allmän helgdag för att markera dess betydelse för det svenska samhället och för alla som bor och verkar i vårt land. Av kostnadsskäl bör en annan arbetsfri dag upphöra. Noteras kan att en av regeringen tillsatt utredning (SOU 1994:58) har föreslagit att blir allmän helgdag som upphör att vara helgdag. () ()
mot · GP02K218 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K218av ()nationaldag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nationaldag bör bli helgdag. Motivering Planera om i almanackan så att blir nationsdag på riktigt. måste bli och firas med värdighet. Demokratin är värd belägen just i anslutning till skolavslutningarna i . Man kan exempelvis undersöka att byta med någon annandag eller så kan himmelsfärds dag kan bli i samma vecka som . Min uppväxt vid norska gränsen präglar naturligtvis min åsikt om att ska bli helgdag. 17:e maj-firandet i borde vara en förebild för oss i . Att sätta värde på friheten och freden är värt en arbetsfri dag för svenska folket.
mot · GP02K219 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K219av och ()Avskaffa presstödet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om presstödet. som inte klarar verksamheten av egen kraft eller med stöd av intressenter bör minska eller lägga ner verksamheten. Presstödet, vilket är skapat för att hålla olönsamma eller ointressanta tidningar under armarna, bör således skrotas. Det inte är rimligt att skattebetalarna med skall finansiera på marknaden i praktiken osäljbara tidningar. Dessutom är presstödet politiskt ensidigt då det till stor del, med få undantag, utgår till socialdemokratiska och centerpartistiska tidningar. Utomlands förekommer, enligt , mer sällan statligt presstöd. Ändå fungerar där tydligen både tidningsmarknad, åsiktsbildning och demokrati. Tidningar som uppbär presstöd är uppenbart ointressanta då deras läsare verkar sakna intresse att betala priset fullt ut. Därför får köpare av icke presstödda tidningar även hjälpa till att via skattsedeln betala för andras dagstidningar. I sammanhanget bör poängteras att något liknande presstödet är en omöjlighet i andra branscher. Vilka företag kan räkna med skattebetalarnas stöd med motiveringen att man inte klarar sig av egen kraft mot lokala konkurrenter? Därför måste presstödet försvinna. () ()
mot · GP02K220 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K220av ()Obligatoriskt personval Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk markering vid personval. Motivering Personvalet vid riksdags-, landstings- och kommunfullmäktigeval som infördes vid senaste valet fick knappast det intresse som förväntats. Dessutom visade det sig uppkomma problem vilka måste åtgärdas framöver. Många väljare blev missledda av där det påstods att om inte markering görs på valsedeln gäller partiernas rangordning. Detta uppfattades av många som att gjordes ingen markering på valsedeln till blev det i praktiken en marking på första namnet. Det var inte korrekt, utan i stället räknades enbart de markeringar som gjordes. I några valkretsar blev det säkert förändringar på valsedlarna då förstanamn, på grund av nämnd missuppfattning, blev nedflyttade. Det påstås, vilket är förvånansvärt om det är korrekt, att partierna godkänt . För att komma till rätta med ovan nämnt problem bör tvång att markera på valsedel införas.
mot · GP02K221 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K221av ()Yttrandefriheten i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att yttrandefrihet bör garanteras för alla. Motivering FN:s artiklar om mänskliga fri- och rättigheter garanterar, oavsett åsikt, yttrandefrihet för alla. Artiklarna skrevs av segermakter (inklusive , där de förvisso aldrig tillämpades) i syfte att hindra uppkomsten av de totalitära ideologier som orsakade kriget. Beklagligt är att inte helt lever upp till nämnda artiklar. FN:s artiklar innehåller ett moment 22 som i ett demokratiskt styrelseskick aldrig kan undvikas. Artiklarna ger nämligen yttrandefrihet även för förespråkare av de ideologier man avsåg bekämpa. Så måste det vara i en utvecklad demokrati. Tyvärr uppfyller inte det kriteriet. För sedan fälldes vid domstol en doktorand i därför att denna initierat ett föredrag vid stadens universitet om nazismen av en nazist. Även nazisten dömdes. Nuvarande lagstiftning innebär i praktiken, som i Umeåfallet, att de studenter som bevistade ovan nämnda föreläsning förklarades icke kompetenta att självständigt sortera bort och ta ställning till nazistiska budskap. Domslutet är generande för som demokrati och vittnar om att samhället inte tilltror medborgarna förmåga till eget ställningstagande. Enligt uppgift i media har vid representanter för tillåtits föreläsa utan att detta orsakat reaktioner. Att nazismen skall bekämpas är förhoppningsvis de flesta medvetna om och det påståendet ifrågasätter få. Däremot är det förvånansvärt att kommunismen, mot bakgrund av lagstiftningen, tillåts agera utan inskränkningar trots att i den ideologins namn fler brott har begåtts mot mänskligheten jämfört med nazismen. I ett demokratiskt samhälle som det svenska skall alla åsikter, även de mest extrema, tillåtas framföras. Det måste vara upp till varje medborgare att värdera budskapens bärighet. Yttrandefriheten får aldrig baseras på trender eller politikers tyckande då gränsdragningar mellan acceptabelt och inte acceptabelt aldrig får göras. Lagstiftningen bör ändras i så måtto att om mänskliga fri- och rättigheter avseende åsikts- och yttrandefrihet till fullo levs upp till. Alla skall ha rätt att propagera för sin åsikt. Således bör såväl kommunister som nazister erhålla möjlighet att framföra sina ideologier utan att riskera bli dömda av domstol för detta.
mot · GP02K222 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K222av ()Spärren vid riksdagsval och minskat antal riksdagsledamöter till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning avseende spärrar till riksdagsval och antalet riksdagsledamöter. Motivering Enligt undertecknads uppfattning är en av nuvarande spärregler för att ett parti skall bli invalt i för låg. Regeln som ger ett riksdagsmandat vid uppnådda i en valkrets kan däremot behållas. Antalet riksdagsledamöter bör minskas från nuvarande 349 till 175. Däremot bör spärren som garanterar riksdagsmandat vid valresultat på i hela riket höjas till ! Dessutom bör undersökas huruvida det är praktiskt möjligt att på valsedeln kunna markera för näst bästa parti i de fall förstahandsvalet inte ger det valda partiet riksdagsmandat. Ökad spärr för riksdagsmandat innebär att majoritetsförhållandet i blir klarare och bör ge bättre möjligheter till en för landet gynnsam politik. har det i funnits alltför många partier med ett valresultat strax . Detta har inte skapat nödvändig politisk stabilitet. Små partier har oftast lyckats förhandla sig till fördelar som inte motsvarar deras valresultat vilket gör att väljarnas åsikt riskerar sättas ur spel. En minskning av antalet riksdagsledamöter till 175 gör att vi får en nivå på antalet som bättre motsvarar befolkningsantalet på det vis som gäller i många andra länder. Dessutom bör förslaget skapa möjligheter till bättre nödvändig service för riksdagsledamöter utan att det kostar mer pengar. Regeringen bör tillsätta en utredning där i motionen upptagna spörsmål kan behandlas. Gotab, 2001 ()
mot · GP02K224 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K224av m.fl. (fp)Ursprungsbefolkningarnas villkor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att 169 bör undertecknas. Motivering bevakar ursprungsbefolkningarnas arbets- och levnadsvillkor. nr 169 innehåller bestämmelser som skall säkra ursprungsbefolkningarnas rätt till mark som de innehaft eller använt . Konventionen trädde i kraft och har undertecknats av 14 länder, däribland och . I har frågan utretts. Inga förslag till åtgärder har emellertid presenterats. Utredaren drar slutsatsen att samernas rätt till renbetesmark måste stärkas för att skall kunna underteckna konventionen. Det finns risk för att markägare och kommunala företrädare i renskötselområdet kommer att göra motstånd mot att samerna skulle få en förstärkt rätt till marken. För en liberal är det emellertid naturligt att ta ställning för ursprungsbefolkningarnas rättigheter och att förespråka att även ratificerar konventionen. Det måste då bli en statlig uppgift att garantera rättigheterna för de individer som ingår i minoritetsgrupper, om lokala majoritetsbeslut riskerar att motverka minoritetens rättigheter. De renskötande samerna i uppskattas vara färre än 2 500 personer. () () ()
mot · GP02K225 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K225av ()Utvidgad motionsrätt Förslag till riksdagsbeslut beslutar att riksdagsstyrelsen utarbetar ett förslag till utökad motionsrätt under riksdagsåret. Motionsrätt under hela riksdagsåret Riksdagsledamöternas möjlighet att utarbeta förslag till riksdagsbeslut är begränsade till allmänna motionsperioden samt den motionsperiod som följer efter av regeringen lämnad proposition. I syfte att underlätta för riksdagsledamöterna att beakta aktuella frågor i samhället samt att föra en levande dialog med medborgarna i den egna valkretsen är det värdefullt om möjligheten att motionera utvecklas.
mot · GP02K226 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K226av ()Presstödet Förslag till riksdagsbeslut beslutar att presstödet successivt avvecklas . En fri och politiskt obunden press Presstödet syftar till en allsidig och mångfacetterad nyhetsförmedling från ett flertal olika tidningsutgivare. Presstödets effekter har i stället blivit motsatsen. Genom presstödet har tidningarnas beroende av staten ökat. Vidare har IT-utvecklingen medfört att flera Internetbaserade tidskrifter har uppstått. Dessa omfattas ej av presstödet. Varför skall vissa former av nyhetsförmedling subventioneras av statligt stöd och inte andra? Villkoren bör vara lika oavsett distributionsform.
mot · GP02K227 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K227av ()Placering i plenisalen Förslag till riksdagsbeslut beslutar att stolarna i kammare skall fördelas efter partitillhörighet. Placering efter parti är ledamöter placerade efter i första hand valkretsarnas indelning samt i andra hand riksdagsledamöterna tjänstgjort i riksdag. Placeringen är ur flera perspektiv ålderdomlig och motverkar en livlig och aktiv debatt. I de flesta länder är parlamentsledamöterna placerade efter partitillhörighet och inte efter valkrets. Exempelvis i är parlamentsledamöterna i underhuset placerade efter partitillhörighet. är det brittiska parlamentet välkänt för sina livliga och engagerande debatter. Eftersom antalet ledamöter är oförändrat krävs ingen ombyggnation för att genomföra förändringen, varför kostnaderna är obefintliga. Omplaceringen torde kunna genomföras omgående och ej avvakta till nästa val.
mot · GP02K228 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K228av ()Anslaget till Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte öka anslaget till utöver påslag till pris- och löneomräkningar. Motivering Det är en intressant läsning i skriften Vad kostar det att regera från . Medan många andra myndigheter och institutioner (polisen är ett exempel, sjukvården ett annat) fått genomgå kraftiga besparingar tycks regeringspartiet, med sina stödpartier, ha kommit fram till att det måste ske en satsning på . Det är, enligt min mening, inte bara en underlig prioritering utan också en felaktig prioritering. föreslås en ökning av anslaget till med , en ökning med 240 miljoner för och en ökning med 2004. Därtill finns nästan 100 miljoner som påslag då det gäller pris- och löneomräkningar. Även oavsett vilka partier som finns där bör se över sina kostnader, och någon ökning bör självklart inte ske.