mot · GP02MJ209 · 2001-10-05 00:00:00 — Dessa kunskaper är i grunden avgörande för att det skall vara möjligt att bedriva en effektiv miljöpolitik, med riktiga avvägningar och prioriteringar. Stora problem och kunskapsluckor återstår vad gäller olika ämnens miljöeffekter. var tidigare en framstående forskarnation på miljöområdet men har förlorat viktig kompetens och inte minst tid. Det är viktigt att den svenska miljöforskningen bibehåller sin kompetens och kan återupprätta internationella position. Det är också viktigt att trygga försörjningen av ny forskarkompetens genom att universiteten ges tillräckliga resurser för utbildning av studenter som kan gå vidare till miljöforskning. 6.2 Teknikutveckling Forskning och utveckling av ny miljövänlig teknik är en nyckelfaktor för att skadliga utsläpp skall kunna minskas och för att ytterligare förbättra miljösituationen . Förutom statliga satsningar på grundläggande forskning och utveckling är det viktigt att staten underlättar introduktion och tillämpning av ny miljövänlig teknik. Exempelvis behöver miljöklassningssystemet av bilar ses över med syfte att stimulera införandet av modern teknik. Miljöklassningen bör innehålla tydliga drivkrafter för såväl producenter som konsumenter att satsa på miljövänliga bilar och bränslen. 6.3 Effektiv och rättssäker miljölagstiftning behöver förändras så att den kan bli ett effektivt verktyg i miljöarbetet. Den nuvarande utformningen av balken har lett till att tillsynsmyndigheterna har blivit dränkta i småärenden. De har därmed mycket svårt att klara de verkligt viktiga uppgifterna. måste förändras så att de viktigaste uppgifterna ur miljösynpunkt prioriteras. Systemet med miljösanktionsavgifter har spårat ur. Vi har motsatt oss att avgiften skall tas ut också innan ett överklagande avgjorts. Effekten av denna tillämpning av miljösanktionsavgifterna är att många näringsidkare drabbas av sanktioner på , även om de bara av misstag exempelvis förbisett att lämna in den årliga . Risken är att lagstiftningen förlorar i legitimitet och motverkar att det miljöarbete som borde vara mest prioriterat utförs på ett riktigt sätt. 6.4 Det internationella miljöarbetet och samarbetet inom EU Det internationella samarbetet om miljöfrågor blir allt viktigare. Ett framgångsrikt samarbete har stor betydelse för eftersom vårt land är starkt påverkat av gränsöverskridande miljöproblem. Det internationella miljösamarbetet är inriktat på dels samarbetet kring EU:s miljöpolitik, dels internationella ansträngningar för att lösa globala miljöproblem. Det är därför viktigt att prioriterar miljön inom EU eftersom EU-samarbetet kan få ett helt annat genomslag på miljöområdet än isolerade svenska nationella satsningar. Bland annat möjligheten att skapa överstatliga regler gör att EU kan nå stora framgångar när det gäller att minska miljöproblemen. Utvidgningen av EU till fler medlemsländer i vårt eget närområde ökar möjligheterna att inom ramen för EU-samarbetet eliminera gränsöverskridande miljöproblem. bör trycka på EU så att unionen inte ägnar sig åt onödig detaljreglering på miljöområdet. EU bör inte heller ägna sig åt sådana uppgifter som bättre kan skötas av enskilda medlemsländer. I stället bör EU prioritera de gränsöverskridande miljöproblemen i alla de former de kan uppträda. Östersjösamarbetet och miljöbiståndet till och övriga länder i måste fortsätta. bör särskilt prioritera och samt i samarbetet. Vi motsätter oss tankarna på harmoniserade miljöskatter. Vi vill i stället se en utveckling av gemensamma, marknadsbaserade verktyg såsom handel med utsläppsrätter. Det finns mycket goda förutsättningar för att kraftigt förbättra miljösituationen inom EU genom skapandet av en sådan handel. Det är i . Nästa konferens, den s k + 10 i , är under förberedelse. Det är viktigt att miljösituation kommer i fokus. Det blir allt klarare att dåliga ekonomi och befolkningarnas stora fattigdom medför några av de allra största hoten mot miljön. Konferensen bör inriktas på fattigdomsbekämpning och att de fattiga länderna får igång marknadsekonomiska reformer. Det är också viktigt att fortsätta arbetet med reduktionen av koldioxid och andra s k växthusgaser. möjlighet att nå framgångar i det internationella arbetet bygger på vårt lands trovärdighet och kompetens. egna resultat och prioriteringar på miljöområdet är således viktiga. 6.5 Minskade utsläpp genom handel med utsläppsrätter Eftersom målsättningen med miljöpolitiken är att uppnå en långsiktigt hållbar livsmiljö där den biologiska mångfalden värnas är det att ompröva kriterierna för hur gränsvärden och reningskrav sätts. Vid fastställande av reningskrav och utsläppsmängder bör utgångspunkten vara de nivåer som människa och omgivande miljö långsiktigt tål. Detta innebär en ambitionshöjning i miljöarbetet som i sin tur ställer krav på mer kostnadseffektiva miljöverktyg. Ett kostnadseffektivt verktyg i miljöarbetet är handel med överlåtelsebara utsläppsrätter. Det är nu hög tid att gå till praktisk handling och införa metoden i det faktiska miljöarbetet. Den stora fördelen med handel med utsläppsrätter är kombinationen hög måluppfyllelse och överlägsen kostnadseffektivitet. Erfarenheter från bland annat visar att system med handel med överlåtelsebara utsläppsrätter är mycket effektiva i miljöarbetet. Den stora poängen med detta verktyg är att det är ett marknadsekonomiskt verktyg såtillvida att dynamiken i marknadsekonomin används för att på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt minska skadliga utsläpp. Vad systemet handlar om är att tillsynsmyndigheten fastställer hur mycket utsläpp av ett ämne som kan tillåtas inom ett område. Detta görs lämpligen utifrån beräkningar av kritiska belastningsnivåer eller utifrån en plan om hur man skall komma ner till den kritiska belastningsgränsen, det vill säga nivån för vad naturen långsiktigt tål. Om man tänker sig att området, eller "bubblan", skulle sättas över skulle det innebära att den totalt tillåtna utsläppsmängden fördelas mellan de aktörer som bedriver verksamhet som ger upphov till utsläpp av det aktuella ämnet. Ett inledande problem är att göra en rimlig fördelning av tillåten utsläppsmängd, men det kan lösas om man t.ex. utgår från de faktiska utsläppen för att sedan successivt minska utsläppsrätterna. Minskningen av utsläppsrätterna måste ske långsiktigt, och målsättningen att sänka den totala utsläppsmängden måste vara väl känd där de planerade minskningarna är offentliga så att aktörerna har tillgång till korrekt information. Dynamiken i systemet är att tillsynsmyndigheten får kontroll över de totala utsläppen som spelreglerna är tydliga för aktörerna som sinsemellan på en fri marknad får köpa och sälja utsläppsrätter. Den höga kostnadseffektiviteten kommer sig av att reningsinsatserna automatiskt styrs dit där det är billigast att rena. Varje aktör ställs inför beslutet att minska sina utsläpp genom ytterligare rening eller att köpa rätten på marknaden till det pris marknaden fastställer beroende på utbud och efterfrågan. För att systemet inte skall verka hämmande på tillkomsten av nya företag kan tillsynsmyndigheten reservera en viss procent av de totala utsläppsmängderna till nyetableringar. Det finns naturligtvis också problem förknippade med överlåtelsebara utsläppsrätter, inte minst när det gäller kontroll och uppföljning av bubblor på internationell nivå. Exakt hur olika system med utsläppsrätter skall utformas måste därför utredas, likaså för vilken typ av utsläpp samt på vilken nivå bubblorna skall etableras. Det är troligt att det för många typer av utsläpp är lämpligt att utforma vissa bubblor på EU-nivå, andra kanske på global eller nationell nivå. Det är viktigt att utnyttja de möjligheter systemet med utsläppsrätter ger såväl inom som inom EU. På svensk nivå borde det vara möjligt att snabbt införa handel med utsläppsrätter för att på ett kostnadseffektivt sätt begränsa utsläppen av närsalter till . I förlängningen skulle man kunna göra en bubbla av hela . bör också driva på för att inom EU skapa ett system för handel med utsläppsrätter med koldioxid. Om man inledningsvis låter ett sådant EU-system omfatta alla energiproduktionsanläggningar av väsentlig storlek borde det vara möjligt att införa detta snabbt. Erfarenheterna från tyder på att utsläppen skulle kunna sänkas betydligt snabbare än med befintliga metoder. Som en effekt av ett sådan system skulle marginalkostnaden för rening av energiproduktionsanläggningar jämnas ut mellan medlemsländerna. Detta skulle i sig ha en stor miljöeffekt eftersom dagens form av miljödumpning från bland annat danska kolbaserade energiproduktionsanläggningar därmed skulle upphöra. Handel med utsläppsrätter är alltså ett betydligt effektivare system än harmoniserade koldioxidskatter. Utsläppsrätter är också bättre ur ett finansiellt perspektiv, eftersom det inte gör medlemsstaterna beroende av skatteintäkter som härrör från utsläpp. bör driva på för ett snabbt införande av utsläppsrätter på EU-nivå. bör vårt eget land gå före med goda exempel. bör det inte enbart handla om närsalter och koldioxid utan kunna omfatta bland annat svaveldioxid och kväveoxid. 6.6 Försurning och övergödning Försurningen, som orsakas av svaveldioxid och kväveoxider, är ett av de mest allvarliga hoten mot den svenska naturen. av nedfallet härrör från andra källor än svenska. Stora utsläppskällor är sjöfarten och användningen av fossila bränslen och biobränslen inom energisektorn. En alltför stor näringstillförsel via bl.a. reningsverk, läckage från jordbruk och nedfall av luftburet kväve från förbränningsprocesser leder till övergödning och påverkar därigenom livsbetingelserna för olika arter. står dock enbart för av fosfor- och kvävetillförseln till . Kärnkraftsreaktorn har ersatts med import av kolkraftsproducerad el från bl.a. , och därmed ökar utsläppen i närområdet av kväveoxider och svaveldioxid från energisektorn. Den fortsatta förtida kärnkraftsavvecklingen bör därför av miljöskäl stoppas. Dessutom måste hårdare krav ställas på utsläppen från energi- och kommunikationssektorn. Inom kommunikationssektorn står sjöfarten för en oproportionerligt stor andel av svaveldioxidutsläppen. bör såväl vidta nationella åtgärder som driva frågan inom EU. Vidare måste kväveoxidutsläppen från arbetsmaskiner och vägtrafik minska. Kraven på avgasrening på tvåtaktsmotorer måste skärpas. De flesta tvåtaktsmotorer har ingen eller bristfällig reningsutrustning och står för stora utsläpp. Åtgärder som stimulerar en snabbare förnyelse av bilparken bör vidtas. Nya kostnadseffektiva medel för att minska kvävetillförseln från mark och reningsverk behövs. De kommunala reningsverken borde på relativt kort sikt kunna omfattas av ett system med köp- och säljbara utsläppsrätter för närsalter. Härigenom kan investeringar i reningsverk och annan vattenrening styras så att de sker där marginalkostnaden för att reducera utsläppen är lägst. Dessutom bör anläggandet av våtmarker i odlingslandskapet och skyddszoner utmed vattendrag stödjas i syfte att öka naturens egen förmåga att bromsa näringsläckaget. Utdikningen av våtmarker har tidigare forcerats av staten genom bidrag och rådgivning, vilket gör det rimligt att staten också tar ett visst ansvar för återställandet av våtmarker på strategiskt valda platser. Kalkningsinsatserna av försurade sjöar och vattendrag måste fortsättningsvis genomföras på en tillräcklig nivå. Principen skall vara att sjöar och vattendrag som kalkats skall ingå i den nationella kalkningsplanen. Den socialdemokratiska regeringen har tidigare anslagit för lite pengar till kalkningsinsatser och dessutom försummat den viktiga uppföljningen, med allvarliga försurningsskador som följd. Ett sammanhållet program för skogskalkning bör utformas. Det internationella samarbetet i samt inom EU måste ytterligare intensifieras för att få till stånd bindande avtal om utsläppsminskningar. 6.7 Utsläppen av växthusgaser har varit ett föredöme när det gäller att minska och kontrollera utsläppen av växthusgaser. Tack vare utbyggnaden av kärnkraften kunde oljeberoendet minskas. Utsläppen av koldioxid kunde sänkas med . beslutade , som ett av de första länderna, om ett nationellt mål för att begränsa koldioxidutsläppen. Det senaste riksdagsbeslutet om koldioxidutsläppen fattades 1993. Enligt detta skulle stabilisera utsläppen av koldioxid från fossila bränslen års nivå, för att därefter minska dem. Det finns ännu ingen färdig statistik för utsläppen av koldioxid , men allt tyder på att målet inte har klarats. var utsläppen alla år utom två nivå. Den socialdemokratiska regeringen har dessutom agerat på ett sätt som gör till allt annat än en förebild på klimatområdet. Inom ramen för EU:s åtagande enligt Kyotoprotokollet om en minskning av utsläppen av växthusgaser har regeringen förhandlat fram en möjlighet för att öka utsläppen ! Från ett gott utgångsläge med mycket låga utsläpp av växthusgaser från energisektorn har socialdemokraternas politik lett till kraftiga ökningar av koldioxidutsläppen. När regeringen lät stänga kärnkraftsreaktorn blev följden att koldioxidutsläppen i ökade med ca koldioxid . motsvarar ökningen av koldioxidutsläppen vad drygt en miljon moderna bilar släpper ut . Beroende på den metod som används för att rapportera utsläppen av växthusgaser syns dock inte dessa ökningar i den svenska rapporteringen. Ökningen av utsläppen av växthusgaser till följd av stängningen av hamnar i stället i , och statistik. Åtminstone borde den enligt reglerna för rapporteringen av utsläppen göra det. Danska företrädare har dock drivit på för att de inte skall belastas med de volymer koldioxid som släpps ut i , men som härrör från produktion av el som exporteras. Alldeles oavsett i vems statistik ökningen av utsläppen till följd av den svenska energipolitiken hamnar är det ett faktum att beslutet att avveckla har lett till kraftigt ökade utsläpp av koldioxid i norra . Den har därmed medvetet bidragit till att risken för allvarliga klimatstörningar ökar. Den av regeringen tillsatta lämnade sitt slutbetänkande. Kommitténs majoritetsförslag innebär höga kostnader för små utsläppsminskningar. Kommittén valde att föreslå regleringar, höjda skatter och att dela ut statliga bidrag, svenska traditionella lösningar på nya globala problem. förordar i stället en modernare lösning med flexibla mekanismer och en hållbar energipolitik. () Per () () () () () (m) () () () () () Per ()