mot · GP02MJ338 · 2001-10-05 00:00:00 — Denna stress avspeglar sig också i att självmordsfrekvensen bland lantbrukare är högre än genomsnittet. Arbetet med jordbrukspräster och/eller kuratorer som känner till böndernas villkor måste uppmuntras och stödjas. Yrkande i detta hänseende har ännu inte behandlats av varför avstår från att lägga ett nytt yrkande. 31 Kompetensutveckling för de areella näringarna har allt färre av de studerande vid naturbruksgymnasierna valt utbildningar med jordbruksinriktning. Detta kan i förlängningen leda till problem med nyrekrytering inom jordbruket och dessutom försvåra möjligheterna att anställa kompetent personal inom näringen. För att vända den negativa utvecklingen är det viktigt att inställningen till jordbruksföretagande förändras. Både näringen och samhället i övrigt har ett ansvar för att beskriva de framtidsmöjligheter som finns inom de biobaserade näringarna. finns en tendens att alltför mycket fokuseras på de problem och svårigheter som näringen belastas av. En förutsättning för att fler skall satsa på ett jobb inom jordbruksnäringen är att det bedrivs en långsiktig jordbrukspolitik som syftar till att utveckla, inte avveckla, näringen. gör människor ett senare val av yrkesväg än vad man gjorde tidigare. Det kan innebära att man efter genomförd gymnasieutbildning kanske arbetar eller studerar vidare för att sedan upptäcka att det är inom lantbruket man vill förlägga sin yrkeskarriär. kan då denna väg vara stängd då man har en utbildning som förhindrar att man går ytterligare en utbildning. Det är därför, särskilt inom denna sektor, av stor betydelse att behovet av ett sent yrkesval med tillgång till yrkesinriktad grund- och vidareutbildning inom lantbrukssektorn garanteras, oberoende av individens tidigare val av gymnasieutbildning. Vad som ovan anförts om ökad tillgänglighet av vuxenutbildning inom lantbrukssektorn bör ges regeringen till känna. 32 Säkerställ framtidens lantbrukare Att jordbruket upplevs som en framtidsnäring är naturligtvis viktigt för att yngre människor ska våga satsa på näringen. Detta understryker ytterligare behovet av att svenskt lantbruk ges villkor likvärdiga med sina konkurrenters. Regeringens dåliga behandling av svenskt jordbruk är således inte bara ett hot mot aktiva lantbrukare utan också mot framtida lantbrukare. Utan likvärdiga villkor kommer många att se sig om efter andra yrken. Att detta sker, inte på grund av att jordbruket inte försöker bli marknadsmässigt utan av inhemska pålagor, är olyckligt. I tider då alltfler små lantbruk läggs ned försvåras möjligheterna för unga människor som vill bli lantbrukare att kunna starta egen verksamhet. De som inte kan ta över en gård från någon i sin släkt kan ha svårt att finna finansiering för köp av de större enheter som växer fram. Denna utveckling är oroande om man ser till framtidens behov av yngre människor i lantbruksnäringen. Startstöd och andra liknande inslag har en viktig roll att fylla för att garantera återväxten. Det är viktigt att dessa funktioner inte urholkas. Det maximala beloppet för startstöd bör höjas till samma nivå som EU-förordningen anger. Detta bör ges regeringen till känna. 33 Hästen in i jordbrukspolitiken Hästen blir ett allt viktigare inslag i jordbruket och på den svenska landsbygden. Hästarna är lantbrukets femte största inkomstkälla. Att jordbrukets bas på olika sätt breddas är positivt. Likaså är det ökande antalet hästar positivt för det öppna landskapet och därmed den biologiska mångfalden. Vi anser att detta bör visa sig i jordbrukspolitiken. Det är hög tid att betrakta den moderna hästnäringen som en betydande resurs när det gäller att utveckla jordbruket, landsbygden och miljön. var pådrivande för att Hästpolitiska utredningen skulle tillsättas. Vår uppfattning är att huvuddragen i utredningen bör genomföras. Det finns hos vissa en skepsis mot att integrera hästen i jordbrukspolitiken. Vi anser att det har sin grund i ett alltför snävt synsätt. Att hästen, som blir allt viktigare för landsbygden, integreras i jordbrukspolitiken är bra för hela jordbruksnäringen i och med att det är bra för landsbygden. Hästen är en motor för ekonomisk utveckling på landsbygden, vilket måste tydliggöras och erkännas. En positiv utveckling för hästnäringen är inte bara en ekonomisk fråga, det är också en fråga om livskvalitet. Många människor har häst i hobby- och fritidssammanhang. Genom att människor, främst yngre kvinnor, får en bra möjligheter att utöva sin hobby kan landsbygden hållas levande. Detta är bra för alla landsbygdsföretag. menar att hästen bör integreras i jordbrukspolitiken. Vad som ovan anförs om att integrera hästen i jordbrukspolitiken bör ges regeringen till känna. 34 Hovslagarutbildning Möjligheterna för alla de som har häst för fritidsändamål och mindre tävlingsverksamhet att få en positiv utveckling är att det finns möjlighet att få tag på hovslagare. Vi ser att detta är ett problemområde. Det saknas närmare 500 utbildade hovslagare. Följden blir att hästägare får svårt att få tag på hovslagare till sina hästar som många hästar skos av outbildade hovslagare, vilket ibland kan leda till besvärande konsekvenser för djuren. Detta får, utöver djurens lidande, stora negativa ekonomiska återverkningar. I syfte att säkerställa en positiv utveckling för hästsektorn behövs fler hovslagare. Landets enda hovslagarutbildning finns vid SLU i . Där finns 15 utbildningsplatser. För att möta efterfrågan på hovslagartjänster behöver antalet utbildningsplatser öka. Det skulle säkerställa en positiv utveckling för hästsektorn. En del av platserna bör också användas för att vidareutbilda de hovslagare som är verksamma men som inte är utbildade. Antalet utbildningsplatser vid hovslagarutbildningen på SLU i bör höjas till 40 . Detta bör ges regeringen till känna. 35 Framtida hästpolitik Regeringen ämnar lägga propositionen Hästens roll i samhället på bord . hoppas att regeringen då vågar lägga skarpa förslag för att förbättra villkoren och konkurrenskraften för den svensk hästnäringen. Detta både vad gäller utövande i fritidssyfte och vad gäller de mer företagsmässiga aspekterna. avstår därför i detta läge från att lägga fler yrkanden rörande hästnäringen. 36 EU:s jordbrukspolitik EU:s gemensamma jordbrukspolitik baseras på radikalt annorlunda förutsättningar än de som råder . Politiken är formad efter situationen i de sex EEG-länderna . Då var inte självförsörjande på livsmedel i spåren av det förödande . har situationen förändrats. har inte längre någon livsmedelsbrist och EU omfattar 15 länder med flera nya i antågande. Det tryck som EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) är utsatt för med BSE-kris, utbrott av mul- och klövsjuka samt upprördhet över långa och plågsamma djurtransporter ger oss ett bra tillfälle att diskutera reformer i densamma. Reformbehovet gör sig därtill också gällande på grund av utvidgningen av EU och nästa världshandelsrunda, som båda är andra viktiga faktorer som kommer att påverka det europeiska jordbrukets framtid. Konsumenternas berättigade önskemål om sunda och säkra livsmedel måste vara vägledande. Miljöhänsyn, god djuromsorg och möjligheter för även mindre jordbruk att leva vidare är andra viktiga och bärande principer. Miljöförbättringarna inom jordbruket ska fortsätta och arbetet med odling i balans ska drivas med kraft. Detta bör ges regeringen till känna. EU:s nuvarande jordbruksprogram Agenda 2000 löper . Detta får dock inte hindra den viktiga diskussionen om hur framtidens svenska och europeiska jordbruk ska se ut. Att vara overksam är ett svek mot både konsumenter och producenter såväl som EU:s ansökarländer. välkomnar och bejakar särskilt näringens initiativ att bjuda in till breda överläggningar om EU:s framtida jordbrukspolitik. Fram ska CAP hålla sig inom de finansiella tak som fastställde i . Den historiska utmaningen att ena är alltför viktig för att tillåtas hotas av en CAP-reform. Jordbrukspolitiken måste utformas så att konsumenter och producenter knyts närmare varandra som subventioner och ersättningar förändras så att detta närmande blir möjligt. Vi måste styra bort från den politik som gör att lantbruksföretagen producerar det som berättigar till störst ersättningar och istället forma en politik som gör det möjligt för lantbrukarna att producera de livsmedel konsumenterna efterfrågar och få en god avkastning på sina arbetsinsatser. är det viktigt att understryka att kvantitet aldrig kan ersätta kvalitet i det svenska eller europeiska jordbruket, även om båda behövs i ett globalt perspektiv. Stödet till jordbruket måste styras mer till miljö-, kulturmiljö- och landsbygdsprogram. Jordbruket måste få betalt för de tjänster det utför åt samhället, såsom bevarande av öppet landskap, bevarande av biologisk mångfald samt bevarande av kulturmiljöer. Detta klarar inte marknaden av. Den nya gemensamma jordbrukspolitiken måste utformas så att det finns möjlighet för jordbruksföretag av olika storlek att verka i alla delar av EU för att på så sätt finnas nära konsumenterna. Vad som ovan anförs om inriktningen på reformer av EU:s jordbrukspolitik bör ges regeringen till känna. 37 Jordbrukspolitik blir mat- och landsbygdspolitik ser inte jordbrukspolitiken som en fråga enbart för jordbruket. När EU:s nuvarande jordbruksprogram löper ut bör den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP=common agricultural policy) ersättas med en mat- och landsbygdspolitik (FRP=food and rural policy). Detta för att stärka konsumenternas ställning som svenska och europeiska bönder ges möjlighet att konkurrera på den internationella livsmedelsmarknaden. En konsumentinriktad jordbrukspolitik som tar hänsyn till jordbrukets multifunktionella roll är ett måste. Detta sammantaget gör att vi behöver skifta till en mat- och landbygdspolitik. bör vara pådrivande inom EU för att möjliggöra detta ändrade synsätt. Vad som anförs om att skifta från en gemensam jordbrukspolitik (CAP) till en mat- och landsbygdspolitik (FRP) bör ges regeringen till känna. Kandidatländerna måste få delta i processen att skapa en ny FRP eftersom de kommer att påverkas av den, först som ansökarländer, sedan som fullvärdiga medlemsstater. En informell diskussion borde inledas nu och ansökarländerna ges möjlighet att delta i de kommande diskussionerna om en mid-term review av CAP. Detta skulle ge kandidatländerna tid att anpassa sig till integrationsprocessen och vidta nödvändiga åtgärder för att förändra sina strukturer. Regeringen bör inom EU verka för detta. Kandidatländerna ska uppmuntras att börja införa EU:s lagstiftning före tillträdet, för att skapa möjligheter att korta ned övergångsperioder, stödja ytterligare handel, motverka tillämpningsproblem vid tillträdet och för att bli medvetna om och avlägsna potentiella hinder för ett tidigt tillträde . Vad som anförs om att låta EU:s kandidatländer delta i processen med att skapa en mat- och landsbygdspolitik (FRP) bör ges regeringen till känna. 38 Jordbruket i WTO Det är som reformbehovet diskuteras viktigt att minnas att förändringar av EU:s ersättningssystem till en ökad marknadsorientering inte kan ske ensidigt. Om EU lägger om sin jordbrukspolitik som andra stora och viktiga aktörer på världsmarknaden inte förändrar sin politik kommer det att få stora negativa konsekvenser för det öppna landskapet, den biologiska mångfalden, den europeiska modellen samt för möjligheterna till en levande landsbygd i hela . En översyn och avreglering av jordbrukspolitiken ska inom de flesta områden göras parallellt med och andra WTO-partner, för att förhindra konkurrens på ojämlika villkor, eftersom samlade åtgärder för jordbruksstöd i storlek är jämförbara med EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Vad som anförts om att en översyn och avreglering av EU:s jordbrukspolitik bör göras parallellt med och andra WTO-partner bör ges regeringen till känna. Vi anser att jordbruket, med sin mångsidiga roll och sin klara koppling till miljö, hälsa och livskvalitet, inte direkt kan jämföras med annat näringsliv. Dessa icke-handelshänsyn måste erkännas i WTO-förhandlingarna: differentieringen av varuhandeln ska inte bara vara möjlig på grundval av produktkvalitet, utan också på grund av produktionsmetod. Vad som anförs om jordbrukets icke-handelshänsyn i WTO-förhandlingar bör ges regeringen till känna. 39 Jordbruket i miljöarbetet Svenskt jordbruk är, precis som skogsbruket, en omistlig del i omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Det är därför viktigt att jordbruket får villkor likvärdiga med konkurrenternas i omvärlden. Att genom, föga miljöstyrande, inhemska pålagor straffa ut det svenska lantbruket är negativt för miljön ur flera aspekter. Några av dessa aspekter är att den svenska livsmedelsproduktionen hotas, vilket leder till längre transporter och mindre insyn i produktionsmetoder, det öppna landskapet med sin biologiska mångfald hotas och den svenska landsbygden utarmas, vilket spär på den regionala klyvningen av landet. Jordbruket kan rätt nyttjat producera en del av framtidens energibehov såväl som våra livsmedel. Därför måste jordbruket ses och användas som en resurs i miljöarbetet. Detta bör ges regeringen till känna. 40 Genteknik i jordbruket Gentekniken är en mycket viktig fråga på livsmedelsområdet. Bland konsumenterna finns en stor skepsis och rädsla för vad den nya tekniken kan innebära. Denna skepsis och rädsla måste tas på allvar. En utveckling med skeptiska konsumenter gynnar varken lantbruket eller livsmedelssektorn. anser att biotekniken har stor potential. Den moderna tekniken kan, tillsammans och i symbios med informationsteknik, forma nya resurseffektiva och hållbara lösningar. Vi kan lära oss av naturens egna metoder och kanske ersätta miljöskadliga ämnen eller resurskrävande mekaniska processer. Växtförädling, nya kretsloppsanpassade material och hållbara energiprocesser är exempel på områden där gentekniken redan är eller kan bli ett viktigt instrument. Tekniken är dock förenad med risker som kan vara mycket långsiktiga och svåra att upptäcka om de blir verklighet. Gentekniken måste därför vara kringgärdad med stränga regler som skyddar människan och miljön. Möjligheterna med gentekniken måste kombineras med ständig vaksamhet, en öppen och bred samhällsdebatt och tydliga gränser för vad som är tillåtet. Eftersom vår kunskap ännu är så begränsad måste prövningen ske från fall till fall vid tillämpning av modern genteknik. Då ännu ej behandlat tidigare yrkanden gällande genteknik i jordbruket avstår vi i denna motion från att återupprepa dem. Yrkanden och mer om genteknik i jordbruket finns i jordbruksmotion (2000/01:MJ233) från . syn på gentekniken finns också i miljömotion. () () () () () () ()