mot · GP02T391 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T391av och ()Nationellt bredbandscentrum Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nationell standard för bredband utarbetas, som i steg ett definierar bredband som en överföringskapacitet på till och från slutanvändare och i steg två definierar bredband som eller mer till och från slutanvändare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nationellt bredbandscentrum etableras i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en , knuten till universitet eller högskola, inrättas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett pilotprojekt startas i för att utveckla fiberoptiska och andra bredbandiga accessnät mot hushåll, företag och offentlig verksamhet. Motivering Utbyggnaden av riks- och kommuntäckande bredbandsnät är av avgörande betydelse för som industri-, tjänste- och utbildningsnation men också för den enskilda människans utveckling och möjligheter. Statens otillräckliga satsning på bredbandsutbyggnad och vägran att lägga fast en otvetydig definition på bredband gör att riskerar att förlora sin ledande roll i det globala IT-samhället. Ett sätt att komplettera statens otillräckliga satsning på bredbandsområdet är att utveckla spetsteknik inom optisk fiber, koppartråd för telefoni (xdsl-teknik), elnät, radiolänk, satellitlänk och andra bärare av bredbandig kommunikation. Med bredband syftar vi på hög överföringskapacitet som är lika stor in till och ut från slutanvändare. Enligt internationell standard (Internationella teleunionen) ska den uppgå till minst in och ut. Detta är otillräckligt för att möta både dagens och morgondagens krav. Därför bör gå i bräschen för att ta fram en ny standard, som i steg ett definierar bredband som en överföringskapacitet på in och ut och i steg två definierar bredband som eller mer in och ut. Dessa högre kapacitetsnivåer är nödvändiga för att bära realtidskritiska multimedietjänster. Det är också nödvändigt att utveckla fiberoptiska och andra bredbandiga accessnät, som kan ge enskilda fastigheter, även på småorter och i glesbygd, bredband på 10 och eller mer. Optisk fiber är vida överlägsen alla andra signalbärare i överföringskapacitet. En enskild fiber kan, med standardteknik och på långa avstånd, förmedla miljontals telefonsamtal. I laboratorier klarar man med hjälp av så kallad våglängdsmultiplexering att överföra upp till 10 terabit (10 ) i en enda optofiber. Kommersiellt tillgänglig teknik har kapacitet på 7,04 terabit (7 ). Det får man genom att använda 176 parallella våglängder i en och samma optisk fiber (176 våglängder à ). Forskare på , som har studerat vilken övre gräns som kan finnas för fiber, tror att det går att överföra 100150 terabit , förutsatt vidareutveckling av dagens teknik. Den övre gränsen är inte 1 000 Tbit/s och den är inte 50. Jag skulle inte bli överraskad om det visar sig att den är 150, säger , fysiker på , i tidningen (6/7 01). tog tidigt optofibern i bruk. tog (dagens ) första optofiberkabel i drift, en kabel med sex fibrer mellan och i , endast efter det att tog världens första fiberoptiska kommunikationssystem i bruk. är ett av världens ledande optofibernationer, med produktion av optofiberkabel i två fabriker, enda fiberoptiska forskningslaboratorium och omfattande nationella, regionala och lokala optofibernät. I finns mycket av kompetens samlad på optofiberområdet: enda fabrik för tillverkning av både optofiber och optofiberkabel, . enda fristående forskningslaboratorium för fiberoptik, ett av sexsju optofiberlabb i världen som välkomnar externa kunder. enda gymnasiala bredbandsprogram (start ), enda tvååriga eftergymnasiala fiberoptiska utbildning (KY), enda kortkurser och planerade högskolekurser i fiberoptik samt enda planerade magisterutbildning och forskarutbildning i fiberoptik. Fiberoptiskt stadsnät i de fem största tätorterna. En ambitiös IT-infrastrukturplan med långsiktigt mål att erbjuda varje fastighet en bredbandsanslutning med hög överföringskapacitet, primärt via ett kommuntäckande optofibernät. Sex nationella fiberoptiska stamnät (, , , , och ) och två regionala fiberoptiska stamnät (Regnet och Norrsken) genom kommunen. Ett bostadsföretag, AB Hudiksvallsbostäder, som bygger fiberoptiska fastighetsnät i befintligt bostadsbestånd med fiber in i lägenheten (fiber to the home). En ideell bredbandsförening, Via futura, som samlar företag och enskilda bakom krav på effektiv och prisvärd digital kommunikation för företag, föreningar och enskilda i . Nya företag som utvecklas runt den fiberoptiska verksamhet som finns i . I finns en kritisk fibermassa utan motsvarighet i övriga . har förutsättningar för bredbandsutveckling i allmänhet och optofiberutveckling i synnerhet, som är av nationellt intresse. För att ta tillvara dessa möjligheter och den dynamiska utveckling som följer i optofiberns spår bör ett nationellt bredbandscentrum etableras i . Ett sådant centrum skulle kunna medverka till att pilotprojekt startas för att ytterligare utveckla fiberoptiska och andra bredbandiga accessnät mot hushåll, företag och offentlig verksamhet. För att därutöver förstärka utvecklingen kring optofiber i bör en satsning på forskning och utveckling stimuleras i form av en , knuten till universitet eller högskola men med säte i . Med de verksamheter som redan finns på plats med knytning till optofiber i Hudiksvallsområdet bör en statlig medverkan som här skisseras kunna få stor betydelse. Det skulle påskynda och befästa ledande roll internationellt inom området fiberoptik. Med relativt begränsade insatser från statens sida skulle en viktig utveckling som redan är igång i Hudiksvallsområdet kunna stimuleras som betydande sysselsättningsmässiga, ekonomiska och regionalpolitiska effekter skulle kunna uppnås. () ()