mot · GO02Ub44 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub44av , ()med anledning av prop. 2000/2001:107 Bidrag vid korttidsstudier och vissa andra studiestödsfrågor1 Förslag till riksdagsbeslut1. avslår regeringens proposition 2000/01:107.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett mer enhetligt studiemedelssystem och konkurrensutsättningav CSN.2 Regeringens propositionRegeringen föreslår i proposition 2000/2001:107 Bidrag vidkorttidsstudier och vissa andra studiestödsfrågor lagändringar m m somhör samman med det nya system som skallgälla bidrag till studerande vid korttidsstudier. I propositionen föreslås enändring i studiestödslagen, bland annat avseende möjligheten att fåstudielån efter . Regeringens förslag är ytterligare ett bevis påatt det system som kommer att införas inte fungerar. Det ärinte ett reformerat studiestödssystem, utan på sin höjd små justeringar i ettgammaldags statiskt system som är svåröverskådligt både för staten ochför studenterna. De nu framlagda förslagen är i flera fall motiverade, menockså uttryck för att den snårskog som studiemedelsreglerna innebärständigt en risk för att enskilda kommer i kläm. Att regeringen nu kommitpå några av problemen väcker främst frågan: Vilka har regeringen glömt?3 Studenterna måste ges möjligheter ochincitament till studierEtt överblickbart, fungerande system för studiefinansiering är viktigt föratt fler skall söka sig till den högre utbildningen. Det är ett stort slöserimed begåvade ungdomars möjligheter att studiemedelssystemet ärkomplicerat och tungt. I perspektivet "livslångt lärande" blir problemenännu fler. lider av social snedrekrytering. Det finnsför få högutbildade, och oron för arbetskraftsbrist inom en relativt snarframtid är mycket befogad. borde vara på väg från att vara ettindustrisamhälle till att bli ett kunskapssamhälle. Synen på bildning börgå från en samlad utbildningsperiod till ett livslångt lärande, från ennationellt dominerad utbildning till en öppen utbildningsmarknad där flerkommer att skaffa hela eller delar av sin utbildning i nya former i Sverigeeller utomlands. Regeringens studiemedelspolitik svarar inte mot debehov en sådan utveckling skapar.3.1 Inga incitament för vidare studierEnligt SCB:s senaste siffror minskar gymnasieelevers intresse stadigt förhögskolestudier. Inte av eleverna i gymnasieskolansavgångsklasser /01 planerar att börja läsa på högskola elleruniversitet. Detta är den lägsta siffran som uppmätts under de senaste sjuåren.Bland eleverna på naturvetenskapsprogrammet /2000 var som planerade att börja läsa på högskolan - för /2001är det lägre.När det gäller elever på samhällsvetenskapsprogrammet sjönk andelensom tänkte sig en högskoleutbildning från /2000till 2000/2001.För elever i yrkesförberedande program minskade gruppen som planeradeatt läsa vidare från 28 till 25 procent.Dessa siffror visar tydligt hur bristen på incitament och tillit till systemetgör sig påminda. Det går inte att låta allt bli vid det gamla.Regeringen måste tillåta studier att löna sig, inte bara för staten ochstatskassan, utan också för dem som faktiskt satsar år av sina liv på attförkovra sig. Studiemedelssystemet är en faktor som påverkar viljan ochintresset för vidare studier. har regeringen gjort mycket litet för att detskall verka i positiv riktning.3.2 Tre utgångspunkter för ett verkligt reformeratstudiemedelssystem3.2.1 Ingen ålders- eller tidsdiskriminering är acceptabelDen första utgångspunkten är att det ska vara ett samlat system. Enmodern studiemedelsmodell måste vara förutsägbar och överblickbar.Den måste behandla alla lika, oavsett ålder, familjekonstellation ellertidigare studier.Självklart måste en modern studiemedelsmodell ge utrymme för längrestudietid än 12 terminer. Likaså får ingen åldersdiskriminering förekomma.Ett modernt studiefinansieringssystem skall vara flexibelt, uppmuntrandeoch hållbart. Flexibelt i så motto att det skall vara möjligt att studera överhelaåret både inom och utom gränser. Det skall vara uppmuntrandesåtillvida att effektivare studier på olika sätt belönas. Incitament för atttidigtpåbörja och fullfölja grundläggande akademisk utbildning är nödvändigt.Det skall vara hållbart både i meningen att systemet skall vara brettpolitiskt förankrat och uppbyggt så att den totala skuldstocken successivtminskar utan automatiska avskrivningar. För att åstadkomma en kontinuerligkunskaps- och kompetensutveckling behöver nya, individuellafinansieringsmöjligheter skapas vid sidan av ordinarie studiestödssystem.3.2.2 Även studenter måste tillåtas tjäna sitt uppehälleVi moderater vill helt ta bort fribeloppet. Det kan inte vara rimligt attstraffa dem som vill och kan ta ansvar för sin egen försörjning.Regeringens system ger en fullkomligt bakvänd incitamentsstruktur därbidrag från fackföreningar skall skattebefrias och därigenom värderashögre än inkomster från eget arbete.Moderata samlingspartiet föreslår att inkomstprövningen avskaffas. Attavskaffa fribeloppen är den viktigaste åtgärden för att kunna sänkastudenternas samlade studieskulder. Det ger också studenter som vill och kanökade möjligheter till fler kontakter och nyttiga erfarenheter med arbetslivetinnan studierna avslutas. Att avskaffa fribeloppen innebär attstudiefinansieringssystemet blir mer flexibelt och anpassat för modernastudenter som varvar studier och arbete och som vill utnyttja alla årstider förstudier, även sommaren. Räntorna på studielånen skall vara avdragsgilla. Detbetyder konkret att på motsvarande sätt som gäller för bolånen får avdraggöras för av den totala räntekostnaden . Det bidrar till attsänka skatten på arbete och öka lönsamheten för högre studier. Utbildning ären livslång investering. En investering som för många människor är derasstörsta tillsammans med eventuellt hus- eller bostadsrättsköp.3.2.3 Den som är satt i skuld är inte friDen tredje utgångspunkten är återbetalningsprincipen.Det skall löna sig att bedriva högre studier och avancerad forskning iSverige, och då handlar det i första hand om sänkta skatter och en störrelönespridning. Det är av stor betydelse både för studenterna och staten attutforma ett nytt system som blir hållbart och långsiktigt.Vi förordar att återbetalningen av studielånen kopplas till skuldensstorlek. Alla skulder skall betalas tillbaka med två centrala undantag. Det enagäller vid dödsfall och det andra om individen blir konstaterat oförmögen attbetala sina skulder.4 Regeringens trotjänare LO och TCO är intemyndigheterRegeringen föreslår att de bidrag vid korttidsstudier som fördelas avStatens utbildningsstöd (Sisus), iSverige (LO) eller () inte skallses som inkomst utan som bidrag. Dessutom skall LO och TCO få tilluppgift att pröva frågor om fördelning av bidrag till studerande vidkorttidsstudier.Den nya ordningen innebär att två organisationer, LO och TCO, och enstatlig myndighet, Sisus, skall ansvara för fördelningen av bidrag tillstuderande vid studier under kortare tid.Rätten att fördela studiestöd av skattemedel skall inte ges tillfackföreningar, utan är myndighetsutövning som den socialdemokratiskaregeringen inte skall använda för ensidigt gynnande av de egnaorganisationerna. Visserligen fungerar den existerande myndigheten, CSN,särdeles dåligt, men den lösning som behövs är inte ytterligare specialtillståndoch särlösningar. Studenternas tillvaro präglas av bristanderättstrygghet. Det finns alltför många exempel på hur två studenters heltliknande ärenden behandlats på skilda sätt, endast på den grund att derasärenden hamnat hos olika handläggare, på olika CSN-kontor. På samma sättfinns det studenter som får bekymmer när reglerna ändras under studietidensgång.Det finns ett klart och välkänt behov av rejäla reformer inomstudiefinansieringens område. Att till synes på måfå justera i det gamlasystemet kommer inte att skapa det grundläggande förtroende som måstefinnas för att långsiktigt kunna tillgodose studenternas behov avförutsägbarhet, trygghet och en rimlig möjlighet att finansiera sin tillvarounder studietiden.Bakom regeringens förslag kan naturligtvis också ligga en begynnandeinsikt om att CSN ensamt inte klarar studiemedelshanteringen. En sådaninsikt välkomnas. Till en del kan orsakerna till den kritik som riktas motmyndigheten kopplas till komplexiteten i alla de lån och bidragsformer somskall hanteras, men utöver ett mer enhetligt studiemedelssystem behöveradministrationen och servicen moderniseras.Regeringen drar också ur ett sådant perspektiv fel slutsats genom sittförslag att ge två fackliga organisationer uppdrag. Vi förordar attstudiemedelsservicen till studenterna konkurrensutsätts. Banker,försäkringsbolag och andra med erfarenheter av ekonomisk rådgivning,lånehantering etc. torde ha goda förutsättningar att svara upp mot de krav destuderande och statsmakterna måste ställa när det gäller statligt garanteradefinansieringsformer. För den enskilde som har att bedöma effekterna avskuldsättning för sin privatekonomi räcker det knappast med den call-center-information som tillhandahålls. Den enskilde behöver bättre informationoch hjälp för att kunna planera långsiktigt när det gäller egnakunskapsinvesteringar. Regeringen bör återkomma till med förslagom ett mer enhetligt studiemedelssystem och konkurrensutsättning av CSN.Stockholm den 4 april 2001Beatrice ()()()Per ()()()()()()