mot · GP02N211 · 2001-10-05 00:00:00 — All förvaltningsverksamhet, som inte är myndighetsutövning, skall utsättas för konkurrens. En lagstadgad rätt för privata entreprenörer att utmana offentlig näringsverksamhet bör införas. Kravet på konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning bör skärpas genom en lag som stadgar att offentlig näringsverksamhet skall redovisas skild från annan verksamhet. Möjligheterna att överklaga offentlig näringsverksamhet bör dessutom förbättras. Lagen om offentlig upphandling bör kompletteras med en regel om att all offentlig näringsverksamhet måste grundas på formella beslut av stat, kommun eller landsting. 6.5 Skatter för arbete och företagande 6.5.1 Höga skatter hotar företagandet Nya företag startade kring nya affärsidéer har ofta svårt att växa sig stora i . I stället köps företagen ofta upp av utländska investerare, som kan räkna hem affären betydligt lättare än svenska intressenter beroende på olika skattenivåer. På detta sätt drivs ägandet av svenska företag ut ur landet. Höga skatter motverkar därmed tillväxten. De medför att företag, arbete och kunskap flyttar till länder där skatteklimatet är gynnsammare. Alla skatter, oavsett utformning, höjer dessutom de svenska priserna. Figur 3: Totalskatteindex bolagsskatt, aktieägarskatt, reavinstskatt och förmögenhetsskatt. Att omfördela skattetrycket, vare sig det sker genom så kallad skatteväxling eller genom skatteomläggningar, löser inte de problem lider av. För att råda bot på dem måste det totala skattetrycket sänkas. 6.5.2 Kunskap skall löna sig Goda kunskaper blir allt viktigare på arbetsmarknaden. I kunskapsintensiva yrken är arbetskraften i allt högre grad rörlig över nationsgränser. Det kan gälla forskare och ingenjörer, likaväl som datatekniker och sjuksköterskor. En viktig anledning att flytta från är att lönen efter skatt är högre i andra länder. Den förlängda värnskatten är en skatt som fungerar som en skatt på kunskap och kompetens. Vi föreslår att den avskaffas . Den statliga inkomstskatten bör successivt avvecklas och i ett första skede skall gränsen höjas som skatten sänks till . I många företag, inte minst bland de nyare, är kunskapsinnehållet betydande och personalen extremt lättrörlig. För att underlätta för företag inom kunskapsintensiva branscher att behålla sin personal utges ofta olika typer av optioner. Det är därför viktigt att såväl skattetrycket i sin helhet som beskattningen av optioner sänks till nivåer som är konkurrenskraftiga i förhållande till andra länder. Det bör övervägas att beskatta personaloptioner som inkomst av kapital. Vi föreslår också att royaltyinkomster av patenterade uppfinningar beskattas som kapital i stället för som inkomst. 6.5.3 Stoppa skattediskrimineringen av företagare Den samlade beskattningen av företag, företagare och riskkapital är för hög i . Den svenska skatten på ägande, d.v.s. skatten på bolagsvinster, förmögenhet, reavinster och utdelningar är högst i världen. Förmögenhetsskatten bör avskaffas. Vi vill också avskaffa dubbelbeskattningen på aktier. Det ökar tillgången på riskapital och stimulerar nytänkande och entreprenörskap. Fåmansbolagen diskrimineras i svensk skattelagstiftning. Ett stort antal regler, som medför att personer som äger och driver sådana företag måste betala högre skatt än andra, har införts. Denna särlagstiftning måste avvecklas. Dessutom vill vi införa en möjlighet att göra riskkapitalavdrag för riskfyllda investeringar. Det stimulerar tillkomsten av nya företag inom nya expansiva verksamheter. De krångliga så kallade 3:12-reglerna tvingar företagare att ta ut en del av sin vinst som högbeskattad arbetsinkomst. Reglerna missgynnar därmed aktivt ägande i småföretag till fördel för passivt kapitalägande samt missgynnar högavkastande och riskfyllt företagande till förmån för lågavkastande och relativt riskfritt företagande. Det råder en bred samstämmighet om att dessa regler måste ändras. Regeringen har begravt frågan om 3:12-reglernas avskaffande i en utredning, och på grund av denna senfärdighet finns det risk för att det kan dröja åtskilliga år innan reglerna ändras. Det är nu hög tid att dessa småföretagarfientliga regler avskaffas. De nya skatteinbetalningsrutinerna har inneburit vissa förenklingar, men vad gäller straffavgiften vid för sent inlämnad deklaration samt tidpunkt för då deklaration och betalning anses ha kommit skattemyndigheten tillhanda har reglerna försämrats vilket särskilt missgynnar småföretag. Skattetillägget är orimligt och drabbar också det småföretagare hårt. 6.5.4 Lägre skatter på tjänster är till god hjälp Behovet att få hjälp med hemnära tjänster är stort. Det gäller såväl reparation och underhåll av bostaden som hjälp med att sköta hushållet. Vi har tillsammans med , utvecklat ett förslag om skattereduktion för ersättning av hushållstjänster som utförs i hemmet. Reduktionen skall vara av betald arbetskostnad och maximeras till per hushåll och år. För underhåll och reparation av egna bostäder bör motsvarande skattereduktion införas. Genom dessa förändringar försvinner en del av de hinder som finns för tjänstesektorns utveckling. Jämställdheten stärks och nya arbetstillfällen tillkommer. 6.5.5 Lägre energiskatter genererar mer Energi är en viktig produktionsfaktor då en stor del av svenskt näringsliv har sådan struktur att energiinnehållet är högt i produkterna. Under en följd av år har beskattningen av energi på olika sätt höjts och har en total energibeskattning som är mycket hög i ett internationellt perspektiv. Den särskilda energiskatten på elektricitet producerad i kärnkraftverk är från den synpunkten irrationell. bör de produktionsskatter som inte är kopplade till miljöbelastning tas bort. I den mån energiskatter tas ut bör de belasta konsumenter, medan miljöskatter bör tas ut i producentledet. Dessutom bör bensin- och dieselskatten sänkas. 6.6 Vassare och nöjdare medarbetare 6.6.1 Kunskap som konkurrensmedel Kunskap har blivit ett allt viktigare konkurrensmedel. Vårt land måste utveckla ett utbildningssystem av högsta klass. skall vara en attraktiv allianspartner inom utbildning och forskning. Förändringar behöver genomföras som sammantaget kan bidra till att göra till en nation som andra länder vill knyta ytterligare band med, i form av ökat studentutbyte, utbyte av forskarstuderande samt internationellt forskningssamarbete inom olika forskningsfält. Bioteknik, medicin och informationsteknik tillhör de forskningsområden som bör prioriteras, men även humaniora och samhällsvetenskap behövs. Den nya tvärvetenskapliga forskningen kräver goda kunskaper i de klassiska ämnena, för att skapa en plattform från vilken nya framsteg kan göras. Ny kunskap kan utvecklas i mötet mellan olika ämnen. 6.6.2 Utbilda bort bristyrken Kunskap av hög klass grundläggs i de allra första åldrarna. Skolan måste ställas i fokus av arbetet för att göra mer kreativt. Uppdraget att öka intresset för naturvetenskap och teknik måste påbörjas redan i . Ett sviktande intresse från ungdomar att söka NT-utbildningar ställer skolan inför många utmaningar. Det räcker inte att marginellt öka antalet studieplatser vid universiteten och högskolorna när intresset är för lågt för naturvetenskap och teknik i skolan. Insatser inom ett brett naturvetenskapligt perspektiv måste göras . Fler duktiga lärare måste också lockas till . Det kräver att lärarna ges konkurrensmässiga arbetsvillkor. Att skapa bästa möjliga förutsättningar för ny banbrytande kunskap är en avgörande uppgift. Ett exempel är biotekniken som kommer leda till att ett stort antal nya tillväxtföretag kan skapas. Vi vill inrätta ett nationellt och medicin. Ett sådant institut en svensk motsvarighet till skulle kunna kraftsamla och tillvarata den potential som finns inom biotekniken . Institutet innebär att en stark forskningsfinansiär för hela det hälsovetenskapliga spektrumet skapas. 6.6.3 Kombinera kunskap, kunnande och kapital behöver internationellt konkurrenskraftiga kunskapskluster. Regioner som målinriktat arbetar med att bygga kluster av kunskap, kunnande och kapital i syfte att skapa verksamhet av högsta internationella klass har den största utvecklingspotentialen. Med kunskapskluster avser vi samverkan mellan akademi, näringsliv, finansiärer samt myndigheter i syfte att genom fokuserade satsningar öka regionens konkurrenskraft. Det är nödvändigt att stärka forskningens sammanlagda resurser för att kunna nå de långsiktiga ambitioner gällande kvalitet och spetsforskning som kan skapa nya företag och fler arbetstillfällen i . För att tillförsäkra det svenska näringslivet en god konkurrenskraft i en global miljö krävs det att den industrirelevanta forskningen kan bedrivas långsiktigt och i tillräcklig omfattning. För att klara kompetenskraven är kvalificerad forskning nödvändig och både industrin och staten måste satsa resurser långsiktigt. En stark och konkurrenskraftig industri behöver bland annat kunskap och kompetens som utvecklas vid forskningsinstitut, högskolor och universitet. Samverkan mellan näringslivet och forskningsinstitut och högskolor har byggts upp . De offentliga medlen till industrirelevant forskning har minskat. Akut brist på medel för teknisk forskning och utveckling till bl.a. forskningsinstituten medför att pågående forsknings- och utvecklingsprojekt vid högskolor och industriforskningsinstitut måste avbrytas och utvecklingsprogram för stöd till mindre företag minskas. Stödet för medverkan i EU:s forskningsprogram med deltagande av mindre företag är otillräckligt. Den industrirelevanta forskningen måste garanteras en långsiktig statlig grundfinansiering. 6.6.4 Mångfald och internationalisering i kunskapssamhället utländska studenter i bör öka. För att nå detta behövs en tydlig strategi. Utbildningsutbyte skapar nätverk och kontakter av betydande omfattning. måste bli bättre på att ta hand om och använda sig av utländska studenters erfarenheter. Vi anser att skall ges i uppdrag att se över mottagandet av utländska studenter och lämna förslag till konkreta åtgärder. Ett arbete bör också initieras som syftar till att ta fram en internationellt anpassad modell för studentutbyte i syfte att fler svenska studenter skall ges möjlighet att studera vid utländska toppuniversitet. Det ger en viktig spjutspets. har unika möjligheter att ligga i framkant gällande digital distansutbildning. ligger redan i världstoppen när det gäller användandet av ny teknik. Ett mål är att ett eller flera universitet/högskolor i skall kunna genomföra digital distansutbildning av högsta internationella klass. 6.6.5 Fler fria universitet och högskolor Utbyggnaden av den högre utbildningen bör styras av studenternas val. och högskolor behöver utvecklas i olika riktningar med varierande profil. Konkurrens och mångfald bidrar till högre kvalitet och ökad valfrihet, men även till att vissa lärosäten kan fokusera mer av sina satsningar på tillväxtfrämjande forskning i nära samarbete med näringslivet. och högskolor skall ges möjlighet att frigöra sig från staten. Vi föreslår att några universitet eller högskolor ges möjlighet att övergå i privat form och arbeta under samma förutsättning som i och . Det är angeläget att finna väl fungerande former för godkännande och finansiering av privata universitetsutbildningar. Bland dessa finns inte minst många konstnärliga och humanistiskt inriktade utbildningar av hög kvalitet. 6.6.6 Kontinuerlig kompetensutveckling Det offentligas respektive den enskildes ansvar för finansiering av utbildning behöver tydliggöras. För att åstadkomma en kontinuerlig kunskaps- och kompetensutveckling under en individs samlade tid i aktivt arbetsliv behöver nya, individuella finansieringsmöjligheter skapas. Vi förordar införande av individuella kompetens/utbildningskonton. Utformning av system som syftar till att stimulera vidareututbildning och individuell förkovran skall bygga på frivillighet och avtal. Det är den enskilde individens situation som skall sättas i centrum. Det bör överlåtas till den enskilde att enskilt eller med andra likasinnade komma överens med arbetsgivarna om eventuell medfinansiering och när utbildningen skall äga rum m.m. Det andra kan sköta bättre än staten skall staten låta bli att ta hand om. 6.6.7 Kunskap för självkänsla och arbete Den traditionella statliga arbetsmarknadspolitiken har genom sin ineffektivitet kommit till vägs ände. En omfattande omläggning av arbetsmarknadspolitiken är nödvändig. Alla som kan och vill arbeta måste också kunna göra det. Det lokala ansvaret för de arbetslösas situation behöver förstärkas. Fokus bör ligga på vad den arbetslöse är bra på och vad hon eller han vill och kan åstadkomma, i stället för på konstlade kurser och program som alltför sällan leder till arbete. Det bör prövas om en arbetsgaranti skulle kunna stimulera inblandade parter att effektivare ordna arbete åt de arbetslösa. Inget arbete skall ses som för okvalificerat, även om det erbjudna arbetet inte motsvarar den arbetslöses främsta önskemål. 6.6.8 Modern yrkes- och lärlingsutbildning Arbetslösa skall ha möjligheter att få utbildning av hög kvalitet. Bristen på kvalificerad arbetskraft är uppenbar inom många yrken och branscher. Många av dagens yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar leder inte till önskat resultat. Det är bättre att lägga mera kraft på en modern yrkesutbildning och lärlingsutbildning av hög kvalitet. Bra utbildad arbetskraft motverkar flaskhalsar. Vi föreslår ett ökat antal studieplatser inom den eftergymnasiala kvalificerade yrkesutbildningen. Vidare föreslår vi införandet av en rörlig och företagsinriktad lärlingsutbildning. Huvudman för utbildningen kan vara en eller fristående skola eller ett utbildningsföretag. Utbildningen skall utformas lokalt och ges sin egen profil i samverkan med det lokala näringslivet. Utbildningen skall ge gymnasiekompetens i svenska, matematik och förekommande karaktärsämnen. 6.6.9 Ta till vara invandrare och långtidsarbetslösa Det växande utanförskapet och tudelningen på den svenska arbetsmarknaden måste brytas. Framför allt har invandrare, äldre långtidsarbetslösa och deltidsarbetslösa svårt att erhålla ordinarie arbeten på heltid. Vi föreslår att kortare kvalificerade yrkesutbildningar för äldre långtidsarbetslösa införs. Äldre arbetslösa måste ges möjligheter att genomgå tidsbegränsade och specifikt inriktade yrkesutbildningar inom ramen för bl.a. fristående yrkeshögskolor och den företagsinriktade lärlingsutbildningen. Kompletterande utbildning för invandrare måste införas. Grunden måste läggas genom tillräckliga kunskaper i svenska språket. Alla som vill skall ges möjligheter att kunna komplettera sina tidigare kunskaper. Det kan gälla språkkunskaper i svenska eller engelska respektive yrkeskunskaper inom exempelvis data, teknik, medicin eller yrkeshantverk. Kraven på svenska för invandrare (sfi) måste skärpas och utbildningen individualiseras. Formerna för validering av utländska utbildningar bör ses över och bli mer flexibla och pålitliga. 6.6.10 En öppen och rörlig arbetsmarknad Om alla skall ha möjlighet att få ett arbete måste den svenska arbetsmarknaden bli mer öppen och rörlig. Den nuvarande trenden pekar tyvärr i motsatt riktning. Rörligheten har minskat och dagens lagstiftning är utformad efter industrisamhällets förutsättningar och villkor. Den är omodern och motverkar sitt ursprungliga syfte. Vi föreslår att den nuvarande arbetsrätten moderniseras och anpassas till en internationell arbetsmarknad. Principen att sist anställd automatiskt blir först ut, när personal sägs upp, skall tas bort. 6.6.11 Arbetstiden skall bestämmas på arbetsplatsen Frågan om arbetstid lämpar sig sällsynt illa att behandlas på central politisk nivå. Det är de enskilda arbetstagarna och arbetsgivarna som bäst avgör hur arbetstiden skall utformas och fördelas. Vi föreslår att arbetstiden blir ett individuellt ansvar. Det skall vara upp till arbetstagarna och arbetsgivarna att via kollektiva eller individuella avtal avgöra arbetstidens omfattning och utformning. 6.7 Ett konkurrenskraftigare 6.7.1 Konkurrenskraftiga kommunikationer Bristen på bra och effektiv infrastruktur verkar tillbakahållande på utvecklingen i vårt lands expansiva regioner som det hindrar tillväxten att spridas till mindre tätbefolkade och expansiva regioner av vårt land. Bra kommunikationer är även ett bra konkurrensmedel. Vi vill satsa ytterligare på väg- och järnvägsinfrastruktur och koppla samman offentliga och privata intressen vid utbyggnad av väg- och järnvägsinfrastruktur. Vi vill öka underhållsnivån på vägarna i hela landet, åtgärda de farliga vägavsnitten, omgående lösa trafiksituation, bygga färdigt beslutade järnvägssträckningar, bygga det tredje järnvägsspåret i , privatisera , och , bygga en fjärde bana på , behålla och privatisera de svenska hamnarna. När det gäller IT-infrastrukturen anser vi att statens främsta uppgift är att främja och stimulera konkurrensen på marknaden. Spelreglerna måste vara förutsägbara och tillämpas konsekvent. En viktig förutsättning för att nya tjänster skall kunna utvecklas och göras tillgängliga är utbyggnaden av landsomfattande bredbandsnät till företag, myndigheter och hushåll. Det är i första hand marknaden som bör svara för denna utbyggnad. Statens roll är att vara brukare av IT-infrastruktur och tjänster samt att via ordinarie glesbyggdsmedel ge tillgång till bredband i glesbygd och till speciella grupper. I de enstaka fall där en utbyggnad av IT-infrastrukturen inte kommer att kunna ske helt på kommersiella villkor kan det vara motiverat för staten att medverka i olika former. 6.7.2 Avpolitiserad energiförsörjning Det övergripande målet med energipolitiken skall vara en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning. De särskilda produktionsskatterna och subventionerna som utgör ett negativt ingrepp i energimarknadens funktionssätt bör tas bort. Statens engagemang och stöd bör begränsas till att omfatta grundläggande energiforskning samt utveckling och tillämpning av ny energiteknik. Den avreglering och reformering av energimarknaden som inleddes i mitten på 1990- talet har skapat nya förutsättningar som måste tas till vara. På den fria elmarknaden sker produktion och handel med el i konkurrens, vilket har skapat förutsättningar för en effektiv prisbildning som elkonsumenternas valfrihet ökat. Detta har lett till lägre elpriser och en effektivisering av producenters och elhandlares verksamhet. Energipolitiken måste nu anpassas till den avreglerade marknadens villkor. På en reformerad och avreglerad energimarknad går det inte att fortsätta med en energipolitik som är grundad på planeringsmål och omfattande statlig styrning. Statens roll bör inskränkas till att fastställa de spelregler som skall gälla på marknaden i allmänhet och i synnerhet spelreglerna vad gäller miljö, säkerhet och beredskap. Utöver att fastställa villkoren eller spelreglerna för marknadens aktörer skall staten inte försöka styra vilken teknik eller vilken produktionsform som skall utvecklas. Riksdagsbeslutet om en förtida avveckling av kärnkraften måste rivas upp. Såväl principiella som rena sakskäl talar mot en förtida avveckling. Avvecklingsbeslutet leder till allvarliga negativa konsekvenser för samhällsekonomin, miljön och jobben. 6.7.3 Anslutning till EMU En anslutning av till EMU:s tredje steg är utomordentligt angelägen. Införandet av en gemensam valuta euron är ett viktigt steg i fullbordandet av en verklig gemensam marknad och ett värdefullt hjälpmedel för att bekämpa arbetslösheten. En anslutning till euron medför minskad valutaosäkerhet, ger lägre ränta och innebär att det blir mycket lättare för privatpersoner och småföretag att agera över gränserna när de skall resa, handla, göra affärer, spara, låna, investera, köpa hus, studera eller pensionera sig. Det är fel att vänta med att gå med i något som är bra för . Den måste presentera en tidtabell för den svenska anslutningen till EMU i stället för att fortsätta försena processen. 6.7.4 Kreativ kultur För att göra attraktivt räcker det inte med att främja ett bättre individ- och företagsklimat genom bl.a. sänkta skatter och förenklade regler. Alla sinnen måste ha sitt för att man som människa skall vara nöjd och harmonisk. För detta är tillgången till ett gott och mångfacetterat kulturliv ett centralt inslag. Vi menar att kulturpolitiken skall främja kulturell mångfald och rika möjligheter att välja i ett kulturutbud av hög kvalitet. Vår kulturpolitik har som mål ett kulturliv som sätter den enskilde i centrum. Statens utgifter för kultur bör koncentreras till nationella uppdrag, såsom det gemensamma kulturarvet och stöd till funktionshindrades möjligheter att ta till sig kulturen. Reglerna för kultursponsring behöver klargöras och likställas med de regler som gäller för sponsring av idrottsevenemang. De avkunnande domarna rörande Pharmacia-Upjohns och avdragsyrkande för sponsring av kulturevenemang visar med all önskvärd tydlighet att det är viktigt att reglerna kring sponsring preciseras och klargörs. Krona-för-krona-fonden skall kunna ge bidrag till alla former av kulturyttringar. Stöd bör utgå med samma belopp som genom enskildas bidrag eller sponsorsinsatser mobiliserats för verksamheten ifråga. Fonden skall inte finansiera verksamheter som på annat sätt erhållit offentliga bidrag. Fondens ändamål bör vara att stödja det nyskapande inom alla konstområden. Den skall inte kunna ta över finansiering av befintlig verksamhet. Sökande kan vara institutioner, föreningar, enskilda konstnärer eller projektgrupperingar som mobiliserat resurser efter de kriterier vi angivit. Med den föreslagna ordningen uppnås en hävstångseffekt som kan tillföra kulturområdet nya resurser. Vi vill också understryka designens allt viktigare roll i näringslivets och företagens profilering. Designen har blivit ett allt viktigare konkurrensmedel och det finns många exempel på hur en väl genomtänkt design kan öka försäljningen. () Per () () () () () (m) () () () () () Per ()