ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02K384 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K384av () och ()Grundlagen och miljöskyddet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att upphöja inledningen i till grundlag. Stärkt miljöskydd i grundlagen 1 kap. 1 § lyder: Bestämmelserna i denna balk syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. En sådan utveckling bygger på insikten att naturen har ett skyddsvärde och att människans rätt att förändra och bruka naturen är förenad med ett ansvar för att förvalta naturen väl. skall tillämpas så att människors hälsa och miljön skyddas mot skador och olägenheter oavsett om dessa orsakas av föroreningar eller annan påverkan,värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas, den biologiska mångfalden bevaras, mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en från ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning tryggas, och återanvändning och återvinning liksom annan hushållning med material, råvaror och energi främjas så att ett kretslopp uppnås. Denna tillämpning har en innebörd och lagtexten en betydelse med grundlagskaraktär. Inledningen i bör således ges grundlagsstatus som den utgör portalparagraf i . () ()
mot · GP02K385 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K385av ()Kommunala nyval Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försök genomförs med möjligheten till kommunala nyval i tio kommuner. Motivering Alltfler förtroendevalda lämnar sina uppdrag. Orsakerna varierar, men det kan gälla allt från hot till orimlig arbetsbelastning. En annan orsak kan också vara känsla av maktlöshet. Vetskapen om att oavsett hur det går för t.ex. kommunen så finns det inga möjligheter att under befintlig mandatperiod förändra sammansättningen i fullmäktige. Visserligen kan fullmäktige återkalla uppdragen för alla förtroendevalda i en nämnd, bl.a. när den politiska majoriteten i nämnden är densamma som i fullmäktige. Förtroendeuppdragen upphör i ett sådant fall när val av nya ledamöter och ersättare har genomförts. Detta innebär dock ingen förändring i det underliggande maktförhållandet i fullmäktige som ligger till grund för den akuta förtroende krisen. I betänkandet En uthållig demokrati! (SOU 2000:1) anför att ett sätt att vitalisera den kommunala demokratin är att införa ett kommunalt extravalsinstitut. Detta skulle möjliggöra utlysande av val under den befintliga mandatperioden om något avgörande inträffat som förhindrar att den kommunala eller regionala styrelsen fungerar tillfredsställande och att nya majoriteter därför påkallas.
mot · GP02K386 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K386av ()nationaldag som helgdag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra till helgdag och i stället avskaffa som helgdag. Motivering Många riksdagsmotioner har föreslagit att nationaldag, , skall bli helgdag. Senaste behandlades 9 motioner i betänkande 2000/01:KU15. Samtliga avslogs utan att ange någon motivering. En statlig utredare föreslog 1994 i sitt betänkande (SOU 1994:58) att blir allmän helgdag som upphör att vara helgdag. I valet mellan olika helgdagar fann utredaren, med beaktande av ekonomiska, teologiska och sociala aspekter, att var den helgdag som framstod som minst olämplig att ta bort. Regeringen valde att inte beakta utredarens förslag, och på den linjen är det. Den kommitté som utredde medborgarlagstiftningen (SOU 1999:34) hävdade att ceremonier på nationaldagen har stor betydelse för integrationen av nya medborgare. För att på riktigt kunna fira sådana ceremonier bör naturligtvis nationaldagen vara ledig dag för allmänheten. Vi har i nationalsocialistiska rörelser som vill ta över svenska flaggan och göra den till sin symbol. Varken den svenska flaggan eller nationaldag skall kunna förknippas med nationalsocialismen. Alla som bor och lever i skall kunna känna gemenskap och trygghet. Nationaldagen kan bli ett led i att förstärka gemenskapen och låta oss alla tillsammans känna stolthet och glädje över vårt land. Detta handlar inte om nationalism i negativ bemärkelse. Det handlar om gemenskap, integration och demokrati. Efter terrordåden i behöver vi stärka medborgarskapskänslan och delaktigheten i samhället. En nationaldag som alla kan vara med och fira kan bidra till detta.
mot · GP02K387 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K387av m.fl. (v, kd, fp, mp, c, s)Alkoholfri representation Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alkoholfri representation. Inledning Det finns flera skäl för att alkoholfria drycker skall finnas tillgängliga i alla sammanhang. Det bilburna samhället kräver att vi har nyktra personer vid ratten. Det finns ett betydande antal nyktra alkoholister som inte vågar deltaga i sällskapslivet om det inte finns alkoholfria alternativ. Gravida kvinnor skall inte skada det ofödda barnet genom att dricka alkohol. Barn och ungdom skall enligt samhällets policy och lagar över huvud taget inte dricka alkohol och bör därför ta del av alkoholfria alternativ. Det kan också vara så att någon gäst skall utföra ett idrottsligt eller intellektuellt kraftprov och då skadar alkohol den förberedelsen. Motiven Motiven för representation med alkoholdrycker sägs vara att utländska gäster, bl.a. från , kräver det. Konsumtionsutvecklingen i sydeuropeiska länder visar att de är de enda länderna som klarat att sänka alkoholkonsumtionen med de WHO satt upp som mål . Det beror på en växande medvetenhet om alkoholens skadeverkningar och en aktiv lagstiftning i kombination med information om effekten av befolkningens totala konsumtion. Det har medfört att konsumtionen av mineralvatten och framför allt alkoholfritt öl ökat i dessa länder. Det blir alltmer vanligt att alkoholfria drycker dominerar i utbudet, särskilt under arbetstid. socialminister, som ej är nykterist, försvarade den franska lagen som förbjuder alkoholreklam när världens största ölproducent hotade att via tvinga inför EGdomstolen. I de nordiska länderna, med lagar om reklamförbud, försöker alkoholindustrin via medierna kringgå bestämmelserna avseende reklamförbudet för att få till stånd olika större evenemang. Detta innebär att medan länder i södra visar återhållsamhet viker de nordiska länderna undan för alkoholproducenternas påtryckningar. Den offentliga representationen kritiseras ofta ute bland allmänheten, särskilt när alkohol förekommer. Det anses stötande att politiker och grupper i samhället som har goda inkomster dessutom i representationssammanhang ofta bjuds på måltider där alkohol i olika former förekommer. Det gäller såväl företag som statliga eller kommunala bolag och myndigheter. föregångare skulle kunna vara föregångare i det offentliga livet med att införa alkoholfri representation i alla de sammanhang där står som värd. bör också rekommendera statliga och kommunala bolag, myndigheter och förvaltningar, att helt avstå från, eller kraftigt minska tillgången på, alkohol vid representationstillfällen. Det finns ute i handeln och i Systembolagets butiker ett bra urval av lämpliga drycker, och Föreningen har ett batteri av goda råd för den som vill ordna festliga måltider. Gotab, 2001 () () () () () ()
mot · GP02K388 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K388av ()Opinionsundersökningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglering av sena opinionsundersökningar. Motivering I samband med den avhållna folkomröstningen om EMU-medlemskap i uppmärksammades det faktum att s.k. vallokalsundersökningar publicerades på valdagen långt innan vallokalerna hade stängt. Även om det är ett extremt exempel så blir det allt vanligare med sena opinionsundersökningar. Det torde stå utom allt rimligt tvivel att opinionsundersökningarna inte enbart speglar utan också påverkar opinionen. Genom skildringen av vinnare och förlorare förstärks bilden av politik som ett spel snarare än ett viktigt vägval i sakfrågor. Vinnare förstärks och förlorare försvagas. Det finns anledning att ifrågasätta opinionsundersökningarnas roll i spurten på valrörelser. Alla former av regleringar har tidigare avvisats med hänvisning till yttrandefrihet och att informationen i en internationell värld ändå blir tillgänglig genom exempelvis Internet. Det är förvisso sant att informationen kommer att vara tillgänglig för dem som söker informationen. Detta skiljer sig dock radikalt från de medier som sprider information till allmänheten via TV- och radiokanaler. Denna når ut till betydligt fler och gör det också mer intressant att beställa opinionsundersökningar i sista stund. Det finns sålunda skäl att försöka begränsa sena opinionsundersökningar. I första hand borde det införas någon form av förbud mot att publicera opinionsundersökningar innan valet.
mot · GP02K389 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K389av och ()IT, demokrati och funktionshinder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett initiativ till en nationell samling för tillgänglig informationsteknik för funktionshindrade. Motivering Aktuell internationell såväl som nationell handikappolitik fokuserar på medborgarperspektivet. Det innefattar inte bara rättigheten till delaktighet utan också skyldigheter för den enskilde medborgaren att aktivt delta i den demokratiska processen. Aktivt deltagande i det svenska folkstyret förutsätter tillgång till samhällsinformation. Personer som på grund av funktionsnedsättning har svårigheter att tillgodogöra sig information står utanför stora delar av det kommunikationsflöde som är en av grundpelarna i ett aktivt deltagande i den demokratiska processen. I En uthållig demokrati!, SOU 2000:1, kan man läsa följande: Ur demokratisynpunkt bör man försöka möta de funktionshindrades krav på utformning av information och kommunikation. Rätt använd öppnar informationstekniken stora möjligheter att skapa demokratiska och kommunikativa värden för dessa medborgare och därmed för samhället. Den nya informations- och kommunikationstekniken skapar helt nya möjligheter för att alla medborgare skall kunna delta i den demokratiska processen. finns risker för att skapa nya hinder för dem som inte har tillräckliga kunskaper eller tillräckliga ekonomiska resurser för att få tillträde till denna teknik. För personer med funktionshinder kan hindren bestå av brister i tillgängligheten. pågår ett antal initiativ som syftar till att skapa tillgänglig informationsteknik för funktionshindrade. fördelar Arvsfondsdelegationen och inom ramen för regeringens IT-program för funktionshindrade och äldre ca ur Allmänna arvsfonden till projekt som avser information om samt utveckling och anpassning av IT-baserade produkter och tjänster. Projekten kan också avse utveckling och anpassning av metoder för användarutbildning. Handikapprörelsen och enskilda brukare spelar en framträdande roll i projekten. Dessa projekt kommer att utvärderas och kunskapen från denna kommer att utgöra en viktig, nationell kunskapsbas. Frågan diskuteras även inom EU. har där på många sätt varit drivande, bl.a. genom expertmötet Ett tillgängligt för medborgare med funktionshinder som genomfördes i under det svenska ordförandeskapet. har också anslutit sig till initiativet för webbtillgänglighet Web Accessibility Initiative, . Inom ramen för syftar till att den offentliga sektorns webbplatser utformas så att medborgare med funktionshinder kan få tillgång till information och utnyttja potentialen för elektronisk samhällsinformation. Trots alla dessa vällovliga initiativ det finns mycket kvar att göra. bör ta initiativ till en nationell samling för tillgänglig informationsteknik för funktionshindrade. () ()
mot · GP02K390 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K390av ()Ekonomiskt stöd till familjer som vill adoptera barn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra kommunallagen så att kommunen kan ge ekonomisk hjälp till familjer som vill adoptera barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra kommunallagen så att kommunen kan ge ekonomisk hjälp till familjer som vill skaffa barn genom insemination. Folkminskning i kommuner har minskat i folkmängd. Ungdomar och främst unga kvinnor flyttar till storstadsregioner. Kommuner runt om i landet har ett behov av att få ett ökat barnantal för att trygga framtiden. För att främja en befolkningsökning vill därför en del kommuner i hjälpa familjer som inte kan få egna barn genom att ge ekonomiskt stöd till dem som adopterar barn eller som vill skaffa barn genom insemination. Lagändring Det finns dessvärre en lag som sätter krokben för detta nämligen kommunallagen. I den står om den s.k. likställighetsprincipen att kommuner och landsting skall behandla sina medlemmar lika om det inte finns skäl för något annat. Där står också att särbehandling kan vara tillåten om den sker på saklig grund. Det bör gå att tolka lagen så att det är en skälig grund att stötta familjer som vill skaffa barn eftersom det har stor betydelse för den aktuella kommunens framtid. De kommuner som vill stödja familjer som vill skaffa barn har en framtidstro som är värd att premieras. Av den anledningen anser jag att regeringen bör se över kommunallagen och ändra den så att det är möjligt för kommuner att ge ekonomisk hjälp till familjer som vill skaffa barn genom adoption eller insemination.
mot · GP02K391 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K391av ()Nationaldagen som helgdag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationaldagen som helgdag. Motivering har firats som nationaldag. Av historiska skäl är en viktig dag för . valdes denna dag till konung 1523. Detta datum antogs också regeringsformen. Beslut om den nu gällande regeringsformen togs av . Dagen är alltså starkt kopplad till vår nationella frihet liksom till vårt statsskick. Genom att göra vår nationaldag, , till kommer den att uppmärksammas och firas på ett helt annat sätt än . Jag anser detta vara angeläget, inte minst mot bakgrund av att vi lever i med ökad internationalisering och stora förändringar. I det sammanhanget är det viktigt att också slå vakt om den nationella identiteten och stärka våra traditioner. firas nationaldagen på många håll som en manifestation för frihet och fred samt ökad tolerans i ett alltmera mångkulturellt samhälle. Svenska folket måste återta sina symboler från de grupper som missbrukar dem. Genom att göra nationaldagen till helgdag kommer alla att få en möjlighet att fira .
mot · GP02K392 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K392av ()Öppna nämndsammanträden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nämndsammanträden. Motivering kan varje kommun själv bestämma om man vill ha sina nämndsammanträden öppna eller inte. Man skall dock alltid beakta de inskränkningar som måste göras genom vår sekretesslagstiftning. Detta innebär att man måste fatta ett aktivt kommunalt beslut för att ge kommunens medborgare närvarorätt till nämndsammanträden. En annan väg att gå för flera öppna nämndsammanträden är att besluta att nämndsammanträden som regel skall vara öppna. Det innebär att det aktiva beslutet hos kommunen blir att bedöma vilka skäl som kan finnas för att ett kommunalt sammanträde inte skall kunna vara öppet. Ett dylikt handlingssätt ligger mer i linje med vårt öppna och moderna sätt att arbeta med politiken i . Det ligger också mer i linje med de krav på insyn som ställs av många av våra medborgare . Jag anser att öppenhet skall gälla i största möjliga mån i våra politiska beslutande församlingar. Därför bör frågan om öppna kommunala nämndsammanträden ses över i lämpligt sammanhang. Självklart måste en eventuell ändring föregås av ingående diskussioner och analyser.
mot · GP02K395 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K395av m.fl. (fp)Utgiftsområde 01 Förslag till riksdagsbeslut beslutar om ändring i förhållande till regeringens förslag gällande anslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 27:2 Presstöd 515 029 -415 000 90:5 m.m. 4 998 149 -475 000 90:6 Stöd till politiska partier 145 200 -30 000 90:7 Expertgruppen för EU-frågor 9 000 -9 000 Summa för utgiftsområdet 7 284 122 -929 000 Motivering anser att vuxit sig alltför stort. Det finns inget som motiverar dess nuvarande storlek, och därmed bör en besparing också kunna ske på detta anslag. Däremot avsätter vi inom samma anslag för att kunna behålla ambassader i , , och . är av principiella skäl emot presstödet, och vi föreslår därför att detta stödet reduceras kraftigt. Det är viktigt att alla delar av samhället är med och sparar. Därför föreslår vi en mindre besparing partistödet. Under utgiftsområdet finns ett anslag för Expertgruppen för EU-frågor. anser att detta anslag bör försvinna då det förefaller vara en form av styrd forskning. satsar i stället mer medel än regeringen på det ordinarie forskningsanslaget under utgiftsområde 16. () () ()
mot · GP02K397 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K397av ()Rösträttsålder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att sänka rösträttsåldern till . Motivering Ett stort demokratiskt problem är att allt färre unga människor engagerar sig i partipolitiken. Detta beror inte på ointresse för politik. Tvärtom har unga människors samhällsengagemang ökat. Förklaringen ligger snarare i att partiernas arbetsformer utestänger ungas engagemang. Samhällets kanske tydligaste signal till unga är att deras röst inte är tillräckligt värd förrän de fyllt . Då först får de ansvaret att rösta på de riksdags- och kommunalpolitiker som de anser bäst tillvaratar framtidsfrågorna. För den som fyller efter ett valår dröjer det ända tills personen fyllt innan hon eller han får rösta. Det är inte bra. Det tyckte inte heller den statliga utredningen som studerat ungdomars möjlighet till inflytande. har unga människor en helt annan möjlighet än tidigare generationer att ta del av såväl nationell som internationell politik. Det finns långt fler TV-kanaler, tidningar och Internet. Ett av utredningens förslag var att sänka rösträttsåldern till . Unga människor har både en förmåga och vilja att ta ansvar för sin framtid. Det skulle också tvinga politikerna att på ett helt annat sätt ta hänsyn till ungdomars åsikter och värderingar. Gotab, 2001 ()
mot · GP02K398 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K398av Per m.fl. (m)Utgiftsområde 1 , Förslag till riksdagsbeslut 1. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till utgiftsområde 1, 90:5 för 2 . beslutar att anslaget för utrikesförvaltningen återförs till utgiftsområde 5 i enlighet med vad som anförs i motionen. Motiv för våra förslag Regeringen föreslår med hänvisning till en rapport om långsiktiga dimensionering, Vad kostar det att regera? En studie av dimensionering nu och (Ds 2000:27), ökade anslag till . De ökade anslagen motiveras med att arbetsuppgifterna i har ökat och kommer att fortsätta öka, bl.a. genom medlemskapet i EU, men också på grund av de höga krav som ställs på i form av ekonomiska analyser, prognoser och utvärderingar. Vi anser inte att bör byggas ut så som regeringen föreslår. Därutöver bör det extra anslag som innevarande år utgår till följd av ordförandeskapet i EU avvecklas helt. Anslagen till och UD bör inte slås samman. Sammanslagningen innebär att det blir svårare för att påverka anslagen till utrikesförvaltningen eftersom det i praktiken är regeringen som beslutar hur medlen skall fördelas inom anslagsområdet. Vi menar att det är angeläget att även fortsättningsvis har inflytande över utrikesförvaltningens organisation och dimensionering. Av detta skäl anser vi att anslaget skall återföras till utgiftsområde 5. Anslaget till minskas därför i motsvarande mån. En särskild upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten bör genomföras. Till detta bör anslås för . Anslaget bör ligga kvar även för . Per () () () () () () () () ()
mot · GP02K399 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K399av Per och ()Följdändring av sekretesslagen Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 9 kap. 21 § sekretesslagen (1980:100) så att den även omfattar ärende enligt lagen (1999:131) om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, i enlighet med förslaget framlagt i SOU 1997:174, dock med den ändringen att ett rakt skaderekvisit bör införas. Bakgrund Enligt 9 kap. 21 § andra stycket sekretesslagen (1980:100) i dess lydelse före gällde sekretess hos Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) i ärende enligt lagen (1994:134) mot etnisk diskriminering för uppgift om enskilds personliga förhållande eller ekonomiska förhållanden, om det kunde antas att den enskilde led skada eller men om uppgiften röjdes. Motsvarande regel hade tidigare gällt i DO:s verksamhet alltsedan tillkomsten . Följdändring i sekretesslagen saknas Regeringens proposition (1997/98:177) om ny lag om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet innebar att sekretess inte längre skulle kunna gälla i andra ärenden än arbetslivsärenden. beslutade att, med utgångspunkt i utredningens förslag, stifta en lag om Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, men tog inte upp utredningens förslag till följdändring i sekretesslagen. Som jämförelse kan nämnas att regeringen i motsvarande lagstiftningsärende rörande diskriminering på grund av funktionshinder föreslog att sekretess i ärende hos alltjämt skulle gälla i enlighet med vad som gällt tidigare. Samma fråga är nu för DO:s del är oreglerad. Behovet av möjlighet till sekretess Behovet av möjlighet till sekretess har inte minskat jämfört med situationen i början av DO:s verksamhet. Hos DO handläggs frågor som rör känsliga uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Anmälare ger påtagligt ofta in handlingar som innehåller de mest personliga uppgifter om hälso- och levnadsförhållanden, särskilt när anmälningarna rör sjukvård, socialtjänst och försäkring. Många personer med erfarenhet främst av förhållandena i andra länder och som anmäler ärenden till DO torde inte heller ha vetskap om att presumtionen hos en statlig myndighet i är för offentlighet. Dessa förhållanden talar dessutom för att ett rakt skaderekvisit införs. Saken bör inte avvakta den allmänna översyn av sekretesslagen som beställt. Sekretesslagen har för andra myndigheter ändrats sedan DO gjorde en formell framställning om ändring till . Per () ()