mot · GP02U301 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U301av m.fl. (fp)Liberal europapolitik 1 Sammanfattning För oss liberaler är de främsta målen med samarbetet inom Europeiska unionen (EU) fred, frihet och demokrati. Flertalet av de problem och utmaningar som det svenska samhället möter är till sin natur internationella. Svar och lösningar finns att hitta endast med samarbete över nationsgränserna. liberalerna har en tydlig och framåtriktad Europastrategi: Utvidgningen av EU ska prioriteras och drivas framåt. Kandidatländerna ska beredas tillträde till medlemskap så fort de uppfyller de kriterier som satts upp utan att behöva invänta andra kandidatländer. Den fria rörligheten ska gälla nya medlemmar likväl som gamla det är A och O att vi inte skapar A- och B-lag i EU. EU ska vara öppet för alla demokratiska länder som ligger helt eller delvis i . EU måste bli ett medborgarnas EU: mer inflytande till medborgare, öppenhet och insyn som grundprinciper och självklarheter i EU:s institutioner och fler arenor för Europadebatt. Till exempel ska svenska EU-parlamentariker ges möjlighet att delta i särskilda debatter i . EU bör utvecklas mot en form av federalt system. Beslut ska fattas så nära den enskilde som möjligt. EU ska endast hantera genuint gränsöverskridande frågor. EU behöver en författning för att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna. EU:s institutioner måste reformeras mot såväl mer öppenhet som mot mer effektivitet. Tiden fram till nästa regeringskonferens måste präglas av en bred och meningsfull debatt om EU:s framtid. Så många som möjligt bör engageras och det måste finnas reella möjligheter till inflytande. Den gemensamma flyktingpolitiken måste utvecklas och bli mer human. Asylrätten ska värnas inom ramen för en gemensam flyktingpolitik i EU. EU får inte bli ett slutet handelsblock en klubb för de mest gynnade. Det gemensamma EU-biståndet måste effektiviseras. Huvuddelen av biståndspolitiken bör dock beslutas och administreras av de enskilda medlemsländerna själva. EU:s samarbete inom utrikes- och säkerhetspolitiken bör drivas framåt. EU bör öka sin kapacitet att ansvara för det egna närområdet, men ska inte utveckla ett parallellt försvar. NATO och den transatlantiska länken ska även fortsättningsvis utgöra grundbulten för säkerhet. EU:s jordbrukspolitik måste reformeras kraftigt. En avreglering skulle kraftfullt bidra till förbättringar för världens fattiga livsmedelsproducerande länder och underlätta utvidgningen. Den inre marknaden ska stärkas genom, till exempel, ett regelverk för uppförande och rivande av återstående hinder för den fria rörligheten. ska gå med i . En ansökan om medlemskap bör ske . EU måste driva på arbetet med att utveckla samarbetet avseende brottsbekämpning. Europol ska fortsätta utvecklas mot en verklig europeisk polisorganisation och en oberoende europeisk åklagarmyndighet ska inrättas. Målet ska vara att EU ska bli världens bästa miljöorganisation. En gemensam miniminivå på koldioxidskatt bör införas för att reducera utsläppen och minska växthuseffekten. EU bör även inrätta ett system för handel med utsläppsrättigheter. EU behöver en gemensam livsmedelspolitik innefattande bland annat en livsmedelsmyndighet med verkliga befogenheter ett matens FBI. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 20 2 Innehållsförteckning 22 3 Förslag till riksdagsbeslut 23 4 för fred, frihet och demokrati 26 5 Ett medborgarnas 26 5.1 Mer inflytande 27 5.2 Större öppenhet 27 5.3 Mer information och debatt 28 6 Ett federalt 29 6.1 Rätt frågor på rätt nivå 29 6.2 EU behöver en författning 30 7 Reformera EU:s institutioner 30 7.1 Kommissionen 30 7.2 Rådet 31 7.3 Parlamentet 31 7.4 Övriga institutioner 32 8 Vägen framåt ett EU i förändring 32 8.1 Bred framtidsdebatt nödvändig 32 9 Utvidgningen 33 9.1 Motverka uppdelning i A- och B-lag 33 9.2 Utvidgningsfrågan måste drivas med kraft 34 9.3 Ökad flexibilitet 34 10 Solidaritet och öppenhet 35 10.1 Flyktingpolitiken 35 10.2 Utvecklings- och biståndspolitiken 36 11 Fred och säkerhet 38 11.1 Utrikes- och säkerhetspolitiken 38 11.2 Stärk den transatlantiska länken 39 12 Välfärd och frihet 39 12.1 Den inre marknaden 39 12.2 Sysselsättning 40 12.3 Jordbrukspolitiken 41 12.4 Regionalpolitiken 41 12.5 EMU 42 13 Trygghet 43 13.1 Brottsbekämpning 43 13.2 Bekämpa handel med kvinnor och barn 44 14 Miljö och hälsa 44 14.1 Miljön 44 14.2 Livsmedelssäkerhet 45 14.3 Narkotika, tobak och alkohol 46 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsätta att förbättra öppenheten i EU:s institutioner.1 beslutar att de svenska Europaparlamentarikerna ges möjlighet att delta i särskilda debatter i riksdag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör utvecklas mot en form av federalt system.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att närhetsprincipen bör utvecklas och stärkas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör vara pådrivande i arbetet med att inrätta en tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör ansluta sig till om mänskliga rättigheter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomgående reformera och effektivisera EU:s institutioner.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ha rätt att avsätta enskilda kommissionärer.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inget land bör ha mer än en kommissionär.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett system med dubbla majoriteter i ministerrådet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att användningen av kvalificerad majoritet bör bli för allt beslutsfattande i ministerrådet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ministerrådets sammanträden skall vara öppna för allmänheten vid lagstiftningsärenden.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ha medbeslutanderätt på alla områden där majoritetsomröstning i rådet gäller.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall kunna utöva sina parlamentariska befogenheter på hela EU:s budget.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att koncentrera arbete till en ort.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en mer aktiv svensk linje inför kommande regeringskonferens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av östutvidgningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att en differentieringsprincip tillämpas avseende östutvidgningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla medborgare i ett enat skall kunna resa, arbeta och leva på samma villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att med kraft skall verka för att nya medlemsländer i EU inte skall behandlas som ett B-lag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel integration. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en gemensam och humanare flyktingpolitik.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att listan över viseringspliktiga länder skall kortas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s biståndspolitik bör präglas av en mer sammanhållen, konsekvent och tydlig strategi avseende målen demokrati, rättsstatens principer och försvaret av mänskliga rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s bistånd i ökande utsträckning bör ske i form av programstöd i stället för projektstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetet med att reformera EU:s biståndspolitik måste fortgå och påskyndas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att biståndssamarbetet bör grundas på närhetsprincipen och huvudsakligen beslutas och administreras av de enskilda medlemsländerna själva. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetet med EU:s utrikes- och säkerhetspolitik måste drivas framåt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslut i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor bör fattas med kvalificerad majoritet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konstruktivt veto i samband med beslut i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka den transatlantiska länken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall söka medlemskap i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skatte- och socialpolitik i huvudsak skall hanteras på nationell nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett regelverk för uppförande med anledning av den inre marknaden.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det gemensamma arbetet inom mot skatteparadis bör förstärkas.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stärka den inre marknaden och öka sysselsättningen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kraftfullt reformera EU:s gemensamma jordbrukspolitik.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reformera EU:s regionalpolitik.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ansöka om medlemskap i senast år 2003.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla Europol och arbeta för en europeisk polisorganisation med gemensamma insatsstyrkor.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att stoppa handeln med kvinnor och barn.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för en gemensam miniminivå för en koldioxidskatt i EU.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handel med utsläppsrättigheter.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regler och förbud i fråga om miljöfarliga ämnen.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en gemensam europeisk livsmedelspolitik.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en europeisk livsmedelsmyndighet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att mer kraftfullt bör driva på för en svensk narkotikastrategi inom EU.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bättre hävda svensk alkoholpolitik.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot tobaksbruket och avskaffade tobakssubventioner.8 1 Yrkandena 116 hänvisade till KU. 2 Yrkandena 23 och 24 hänvisade till SfU. 3 Yrkandena 35, 37 och 39 hänvisade till NU. 4 Yrkandena 36 och 43 hänvisade till SkU. 5 Yrkandena 38 och 4447 hänvisade till MJU. 6 Yrkande 40 hänvisat till FiU. 7 Yrkandena 41 och 42 hänvisade till JuU. 8 Yrkandena 4850 hänvisade till SoU. 4 för fred, frihet och demokrati För oss liberaler är de främsta målen med samarbetet inom Europeiska unionen (EU) fred, frihet och demokrati. EU är det viktigaste verktyget för att finna lösningar på sådana problem som vi har gemensamt i . Utöver en stabil fred mellan tidigare fiender har vi européer EU att tacka för en rad framgångar. Gränser mellan människor har rivits. Grunden har lagts till en dynamisk ekonomi. Ett genuint och brett ekologiskt ansvarstagande växer sig allt starkare. Brottslighet och våld finner det allt svårare att ta form. liberalernas vision för är en kontinent som ger alla människor nya möjligheter. Den enskilda människans livschanser bygger på personliga valmöjligheter och på förankringar i olika gemenskaper. Politikens uppgift är att skapa goda villkor och spelregler för samverkan människor och gemenskaper emellan och därmed ge individen frihet att växa. Visionen om individens frihet och möjligheter är grunden till att vi liberaler ser EU-samarbetet som en ödesfråga för länder och dess medborgare. står EU inför stora utmaningar. De två största och mest grundläggande är utvidgningen österut och att återvinna medborgarnas förtroende. Utvidgningen är en historisk såväl som moralisk nödvändighet. Det ligger i hela vår kontinents säkerhetspolitiska och ekonomiska egenintresse att inlemmandet av kandidatländerna i centrala och östra äger rum . EU måste vinna tillbaka medborgarnas förtroende och intresse för det europeiska samarbetet. Utan en solid demokratisk förankring har EU ingen framtid. har länge varit en tvekande och vag medlem i EU. Under detta års första halva satt i EU:s ordförandestol. Det sägs ibland inom EU att ett land blir en riktig medlem först när det varit ordförande i unionen. har också genomgått denna invigningsakt, denna politiska och byråkratiska eklut. liberalernas betyg på den insats är godkänt men inte mer. missade flera möjligheter. Man tolkade ordföranderollen främst som kompromissmakarens. Vi liberaler menar att det nu är hög tid att blir pådrivare i EU. Med nyvunna erfarenheter, upparbetade kontakter och ökad respekt från ordförandeskapsperioden är det nu dags för att börja driva en mer offensiv och konstruktiv EU-politik. 5 Ett medborgarnas Det europeiska projektet är i alla avseenden unikt och har inga modeller eller ramar att följa. har samarbetet tagit flera steg i federal riktning - inrättandet av en gemensam valuta, en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, ett närmare samarbete på det inrikes och rättsliga området etc. Denna utveckling har sin grund i de faktorer som en gång gav upphov till EU och som i stora delar är och troligen kommer att vara drivande i EU-integrationen globaliseringen, utvecklingen av den nya informationstekniken och nationsgränsernas allt minskade betydelse. Men är regioner eller lokala enheter för många den primära källan för identifikation. Vi liberaler menar att det gränsöverskridande samarbetet och den lokala identifikationen inte utgör en motsättning, utan ett komplement. Flera identiteter kan gå in i varandra. Nationalstaterna har haft en viktig roll att spela i historia. Inom ramen för nationalstaten har demokratin, marknadsekonomin och välfärdsstaten kunnat utvecklas. Men nationalstaternas konsolidering har också lett till krig, konflikt, erövringar och etniska motsättningar. I takt med internationaliseringen förändras nationalstatens roll. Den utmanas underifrån av lokala och regionala organ, från sidan av transnationellt och gränsöverskridande samarbete och uppifrån av internationella organisationer. Det är därför en stor utmaning att finna nya former för politik, för deltagande och för demokratisk maktutövning på global nivå. EU är ett unikt exempel på överstatlig demokrati, en demokrati som inte på något sätt är färdig utan söker nya former. Demokrati är en nyckel till EU:s framgång. Att välja bort demokrati i förhoppningen att vinna i effektivitet vore ett ödesdigert felsteg. 5.1 Mer inflytande EU måste ge möjlighet till mer inflytande för medborgare. Unionens mål måste bli klara, förståeliga och accepterade av medborgarna. Det är av central betydelse för unionens framtid att medborgare ges ett reellt inflytande. Om inte medborgarna upplever att deras röster räknas, och om inte de politiska instanser som styr verkligen är ansvariga inför de folkvalda i parlamentet, kommer medborgarnas intresse för unionen att minska ännu mer. 5.2 Större öppenhet Under ordförandeskap, , antogs nya offentlighetsregler. Ett viktigt steg i riktning mot ökad öppenhet och tillgänglighet togs därmed. Men ännu återstår en rad problem. Känsliga handlingar som hemligstämplats, exempelvis med hänvisning till allmän säkerhet eller internationella relationer, kan undantas från offentlighetsprincipen och behöver inte diarieföras. Författaren till ett känsligt dokument är den som beslutar om det får lämnas ut. Detta är regler som står helt i strid med den princip som finns i . Under det svenska ordförandeskapet bedyrades att specialreglerna om känsliga handlingar bara ska omfatta dokument som rör utrikes- och säkerhetspolitik. Frågan är hur regeringen kan vara så säker på det, när reglerna faktiskt talar ett annat språk. Känsliga dokument kan mycket väl komma att omfatta även handlingar som rör inrikespolitiskt samarbete, till exempel Schengen och flyktingpolitik. Vi liberaler menar att det bland annat är genom ökad öppenhet och insyn som medborgarnas förtroende för unionen kan vinnas åter. För att säkra öppenheten i EU:s institutioner bör strävan vara att införa en offentlighetsprincip av den modell som används i . Insyn och ett gott agerande gentemot medborgarna måste vara en ledstjärna för EU:s institutioner. Öppenhet bör vara regel, sekretess undantag, i stället för tvärtom. Meddelarfriheten ska garanteras. När rådet sammanträder som lagstiftande organ bör dessa möten vara offentliga, liksom röstprotokollen efteråt. Likaså måste möjligheten för allmänheten att få tillträde till offentliga möten i parlamentets och rådets byggnader förbättras. En stadga för EU-parlamentarikerna, syftande till att bringa ordning i frågor som rör parlamentarikernas löner, pensioner och reseersättningar, ska inrättas. På det nationella planet bör upprätthålla vår hittillsvarande tolkning av offentlighetsprincipen. Svensk hantering av EU-dokument skall följa svenska lagar och rättspraxis när det gäller offentligheten, oavsett hur en handling klassats av ett EU-organ. Om unionsorganen bestrider vår rätt att tillämpa offentlighetsprincipen skall vi strida i för vår öppenhet. Vi liberaler ser också öppenhet som den mest effektiva åtgärden mot korruption och oegentligheter. 5.3 Mer information och debatt Fundamentalt för att öka EU:s legitimitet och demokratiska förankring är information och debatt. Dialog och kommunikation är grundläggande för att befästa unionens trovärdighet. Det finns ett stort behov av arenor för Europadebatt. I liksom i andra medlemsländer saknas en bred och öppen debatt om EU-frågorna. Inte sällan diskuteras de europeiska frågorna utifrån en snäv nationell nyttosynpunkt istället för att diskuteras utifrån gemensamma europeiska värderingar. Möjligheten för den enskilde medborgaren att aktivt delta i Europadebatten är begränsad. EU-politiken måste därför föras närmare medborgarna. Politiker i måste göra Europapolitiken mer vardaglig. Här har vi alla ett ansvar. Politiker som arbetar med EU-frågor har en mycket viktig uppgift i att föra hem debatt, kunskap och diskussion till hemmaplan. Men även lokal- och rikspolitiker har sin del i ansvaret eftersom väldigt många politiska frågor har en koppling till den europeiska nivån. Massmedia har sitt ansvar att inte bara belysa tillfälliga tokigheter i EU-maskineriet utan också att bevaka mera långsiktiga frågor. Behovet av seminarier, utbildningar, forskning och debatter är fortfarande stort. Folkbildning om Europafrågor bör drivas kontinuerligt. Frågan om ett särskilt och undervisning bör övervägas. Ett steg i att öka kopplingen mellan den svenska och den europeiska politiken vore att ge EU-parlamentarikerna ett eget formaliserat och öppet forum för återrapportering. På så sätt skulle EU-parlamentarikernas roll bli mer tydlig och EU föras närmare medborgarna. I har de holländska EU-parlamentarikerna möjlighet att delta i särskilda debatter i det egna nationella parlamentet. Vi anser att även de svenska EU-parlamentarikerna bör ges en sådan möjlighet i den svenska . 6 Ett federalt EU står inför flera stora utmaningar. Utvidgningen österut och återvinnandet av medborgarnas förtroende hör till de allra mest fundamentala. EU:s institutioner och dess arbetsformer behöver på flera sätt förändras för att även fungera effektivt. Vi liberaler ser EU som ett projekt under ständig rörelse och utveckling. EU är och kommer antagligen att ständigt vara i behov av förändringar och reformer. finns det ett behov av att tydliggöra och reglera ansvarsförhållandet mellan EU, den nationella, regionala och lokala nivån. EU skall inte ägna sig åt allt, utan besluten skall fattas så nära den enskilde som möjligt, och helst av allt av den enskilde själv. Av den anledningen är liberalernas vision en form av ett federalt system i EU. 6.1 Rätt frågor på rätt nivå För liberaler är det en självklar utgångspunkt att beslut ska fattas så nära den enskilde som möjligt och helst av den enskilde själv. Där det inte är möjligt med individuella beslut bör besluten tas på den lägsta praktiska politiska nivån. liberalerna vill bygga en europeisk union som agerar kraftfullt där europeiskt samarbete är nödvändigt. På övriga områden vill vi att beslutsrätten ligger kvar i varje medlemsland. Ansvarsfördelningen mellan de olika nivåerna i EU-samarbetet är av stor betydelse, och måste ständigt ses över. Utifrån denna grundsyn tycker vi att EU ska koncentrera sig på de stora gränsöverskridande frågorna såsom upprätthållandet av fred och säkerhet genom den gemensamma utrikespolitiken, globalt ansvar genom internationell solidaritet och en gemensam human asylpolitik, kampen mot den organiserade brottsligheten, upprätthållande av den fria konkurrensen, inklusive inom jordbruksområdet, kampen för en bättre miljö, gemensam och konkurrenskraftig valuta, fri rörlighet av personer, varor, tjänster och kapital. EU skall inte syssla med frågor som kan lösas av medlemsländerna själva. Frågor som till exempel grundskola, barnbidrag, dagisavgifter, föräldraledighet och turism bör kvarstå som nationella angelägenheter. Närhetsprincipen måste utvärderas och stärkas. Om EU skall kunna fungera med 27 eller fler medlemsländer krävs en koncentration på färre uppgifter. Varje medlemsland och måste därför idka strikt självdisciplin när det gäller att ge EU fler uppgifter. förordar därmed en form av federalt system i EU. Vår vision är att den centrala makten begränsas till de gränsöverskridande frågorna och att huvuddelen av alla politiska frågor ligger kvar hos medlemsländerna. Federalism bygger på principen att maktdelningen mellan unionen och medlemsstaterna regleras i grundlag. Ett sådant system innebär en tydligt markerad makt- och ansvarsfördelning mellan medlemsländerna och unionen. Den slås fast i en europeisk författning som därigenom utgör ett värn mot centralistiska tendenser. 6.2 EU behöver en författning Frågan om en europeisk författning har kommit upp bland annat i samband med utvidgningen och tecken på otydlig ansvarsfördelning mellan EU och medlemsstaterna. Detta har aktualiserat kravet på en tydligare beskrivning av EU:s uppgifter och funktionssätt. , liksom den liberala gruppen i , vill att medlemsländerna skriver en gemensam författning. Detta är helt nödvändigt för att medborgarna ska veta var ansvaret ligger och för att medlemsländerna ska veta vilka politiska och demokratiska åtaganden som är förknippade med ett medlemskap i . Principerna och procedurerna måste finnas tydligt angivna i en officiell text och det måste klart framgå vilka frågor som EU skall handha och vilka frågor EU inte får syssla med. En sådan konstitution skulle innebära att EU:s olika fördrag samlas till en enda text, lämpligen bestående av två olika delar: Den första delen ska vara en konstitutionell del som omfattar EU:s mål, principer och ansvarsområden. Här bör bestämmelserna om institutionerna, lagstiftningsförfaranden och de olika befogenheterna regleras. EU bör ansluta sig till om mänskliga rättigheter så att enskilda kan föra talan inför om EG-rätten strider mot konventionen. Principen om offentlighet och öppenhet bör skrivas in i grundfördraget, liksom en princip om meddelarfrihet.