mot · GP02Fi285 · 2001-10-05 00:00:00 — Sänkt inkomstskatt som motpol till högre a-kasseavgift, vilket gör reformen kostnadsneutral för de försäkrade men ger en bättre fungerande försäkring. Försäkringsavgifterna till a-kassan blir avdragsgilla, avdragsrätten för pensionsavgiften återställs. Sänkt skatt för barnfamiljer. För att betona att barnstödet ska innebära att hänsyn i beskattningen tas till den extra försörjningsbörda föräldrar har, vill vi att utökningen av barnstödet sker i form av skattereduktion. Detta föreslås utgå med för att successivt öka till 2004, kombinerat med att den del av bostadsbidraget som i praktiken utgör ett rent inkomstprövat barnbidrag trappas ned med först 60 och sedan per barn och månad. Genom denna förändring kommer bortåt 20 000 bidragsmottagare ut ur fattigdomsfällan och slipper extra marginaleffekt, detta i de inkomstlägen där maxtaxan inte får någon större betydelse. Avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader upp till ett belopp av införs. Detta sänker kostnaden för barnomsorg med 1/3 och gör det lättare att vitt och hederligt komplettera med andra former av barntillsyn. 7 Övriga skatteförslag 7.1 Makt över sin kompetensutveckling I ett dynamiskt arbetsliv är det av stor vikt för den enskildes frihet att kompetensutveckling är något man kan råda över själv. Att inte enbart vara beroende av att arbetsgivaren önskar satsa på fortbildning och kompetensutveckling för att man ska vara attraktiv på arbetsmarknaden och för att man ska kunna ha ett utvecklande och intressant arbete är därför en frihetsfråga. nu har regeringen tövat med sitt förslag till kompetenssparande. Det är uppenbart att en konfliktfråga för Socialdemokraterna är om beslutanderätt och inflytande ska ligga hos den enskilde eller hos kollektivet. För oss liberaler är valet enkelt. Makten och inflytandet över kompetenssparandet ska ligga hos enskilda människor. Det måste givetvis alltid vara i arbetsgivarens intresse att inom ramen för arbetets krav se till att personalen har färska kunskaper och att den personal man har kan utvecklas med uppgifterna. Men därutöver måste individerna få större möjligheter. Vi föreslår därför att dagens pensionssparande utvidgas så att avdragsrätt för sparande medges upp till 1,5 basbelopp, att sparandet kan tas ut för att finansiera kompetensutveckling och att ett kvarstående sparande kan tas ut vid pensionering. 7.2 Vinstandelsstiftelser Vinstandelsstiftelser har funnits och ger de anställda ett ekonomiskt utbyte av ett företags framgång och vinster. Vinstandelsstiftelser inom företag har goda förutsättningar att bidra till ökat engagemang och ökad delaktighet för de anställda. Genom att en del av företagens vinster går direkt till de anställda skapas en uppmuntrande atmosfär. Dynamik och effektivitet stimuleras. Det är beklagligt att regeringen och dess stödpartier inte värdesätter den stora betydelse som det personliga engagemanget har för företagande och tillväxt. Den särskilda löneskatten på avsättning till vinstandelsstiftelser bör slopas för att stimulera till en utvidgad användning av sådana system. 7.3 En option är en möjlighet, inte en garanti måste vara globalt attraktivt, inte minst vad avser att locka till sig kompetenta personer. Annars riskerar vår goda position att bli en kort historisk parentes. Det behövs därför en politik som förstår de nya förutsättningarna och hur nutida och framtida kunskapsbrancher skall få växtkraft. Visionen måste vara tydlig på några viktiga punkter. För växande företag som är globala i sin själ är det inte svårt att tänka sig att förlägga verksamheten på annan plats än i . För att långsiktigt skall kunna konkurrera framgångsrikt om den globala kompetensen måste en kombination av gynnsamma villkor och personliga utvecklingsmöjligheter säkerställas. Det betyder bl.a. att skatte- och optionsregler måste vara konkurrenskraftiga, liksom att näringslivet måste vara konkurrenskraftigt nog att behålla utvecklingen i landet. Då aktiekurser steg innebar det svenska beskattningssystemet att som bas för verksamheten blev oförmånligt. Då det för många företag nu istället är vikande aktiekurser har optionen som möjlighet men inte garanti blivit ett tydligt faktum, då människor finner att de får skatta för värden som inte finns. Det intellektuella kapitalet i företaget blir allt viktigare i förhållande till det mer traditionella kapitalet i form av anläggnings- och finanskapital. Det är därför viktigt för svenska företag att kunna knyta upp bärarna av detta kapital. Detta är främst en utmaning inom kunskapsintensiva verksamheter. Men det blir efter hand ett mer omfattande företagsklimatsproblem eftersom alla branscher blir i högre grad beroende av medarbetarnas intellektuella kapital. Det finns stor risk att många svenska begåvningar försvinner till företag i andra länder eftersom de kan erbjuda en bättre möjlighet till hög avkastning för medarbetare i snabbväxande mindre företag. Regeringen har meddelat att den inte ser några skäl till att skapa en särskild förmån för den som får inkomst via personaloption i förhållande till den som får inkomst av tjänst. Som det har visat sig sedan börsnedgången startade är optioner en betydligt osäkrare förmån än vad lön är. Och när optionen faller ut med ett stort värde för den anställde är det inte säkert att företaget har samma betalningsförmåga för de sociala avgifterna. Beskattningen av personaloptioner bör skyndsamt ses över både för dem som är långsiktigt verksamma i och dem som arbetar här tillfälligt. Inte minst socialavgifterna skapar problem. Konkurrensen från länder med förmånligare beskattningsregler måste tas som utgångspunkt vid översynen. Vi avsätter medel för att i likhet med vårt förslag för vinstandelsstiftelserna kunna ta bort arbetsgivaravgifterna. 7.4 Sänkta arbetsgivaravgifter Arbetsgivaravgiften är en tung del i skatten på arbete. sänks därför avgiften för hela den privata tjänstesektorn. Vår långsiktiga inriktning är att arbetsgivaravgifternas skattedel helt tas bort. Vi prioriterar att börja sänkningen i den del av näringslivet som är mest känslig för arbetskraftskostnader och som därigenom kan få störst betydelse för ett växande småföretagande, särskilt i de branscher där många kvinnor är verksamma och genom våra förslag till att bryta de offentliga monopolen kan gynna deras företagande. Genom att det blir lägre arbetskostnad i arbetsintensiva tjänstesektorer får fler arbete i privata företag. Arbetsgivaravgiftssänkningen ska givetvis innefatta motsvarande sänkning av företagares egenavgifter. 7.5 Hushållsnära tjänster har den industrialiserade världens högsta skatteuttag på arbete. Mellan och av kostnaderna för en tjänst utgörs av skatter och sociala avgifter. De stora skattekilarna skillnaden mellan köparens pris och säljarens ersättning efter skatt bromsar framväxten av moderna tjänsteföretag och fler jobb i tjänstesektorn. I synnerhet gäller det tjänsteproduktion riktad till privatpersoner som betalar med redan beskattade pengar. Det finns en stor efterfrågan på hushållsnära tjänster. Totalt är nästan vart fjärde hushåll i intresserat av hjälp, ibland eller regelbundet. Detta på förfrågan trots att man inte ser ett faktiskt existerande utbud. Det höga skatteuttaget hindrar efterfrågan och utbud från att mötas på en vit marknad. Inkomstskatter, sociala avgifter och moms driver upp timpriset till nivåer som nästan inga hushåll med normala inkomster är beredda att betala. Nästan allt hushållsarbete som utförs mot betalning utgör svart arbete. På denna marknad arbetar många kvinnor och ungdomar. De har inga rättigheter, inga försäkringar, inga pensionspoäng, ingen sjukpenning och ingen trygghet. Vi anser att det enklaste och bästa sättet att förändra situationen är att införa en skattereduktion för hushållens köp av den här typen av tjänster genom en skattereduktion i företaget för halva totala arbetskostnaden. Det är enkelt, obyråkratiskt och rättvist. Fördelarna med en vit marknad för hushållsnära tjänster är många. De som arbetar svart får möjlighet att inordna sig i ett legalt system och som alla andra få del av förmånerna i socialförsäkringssystemen: sjukförsäkring, pension m.m. Valfriheten ökar. Människor får större möjlighet att välja mellan att arbeta mycket och köpa tjänster till hemmet, eller att arbeta mindre och i stället göra mer av hemarbetet själva. Den könsuppdelade arbetsmarknaden kan brytas upp ytterligare, vilket ur ett jämställdhetsperspektiv är starkt önskvärt. 7.6 Räkna omvägen till dagis i bilavdraget Det är en förlegad syn på förutsättningar för förvärvsarbete som ligger bakom det faktum att man i resa till och från arbetet inte får räkna in tid och resväg via barnens omsorg. Det kan mycket väl vara så att det faktum att en förälder behöver hämta eller lämna gör att resan tar avsevärt , vid beaktande av bussbyten eller väntetider på tåg. Därför bör hämtning och lämning på barnomsorg kunna räknas in då tidsvinst och resesträcka beräknas för rätt till avdrag för resor till och från arbetet. 8 Kapitalbeskattning 8.1 Dubbelbeskattning av aktieutdelning Den lättnad i dubbelbeskattningen av bolagsinkomster som införts i är begränsad till onoterade företag. har länge argumenterat för att införa regler som avskaffar dubbelbeskattningen i alla företag. De nya reglerna skall utformas i enlighet med de regler som gällde och som infördes på initiativ av den dåvarande borgerliga regeringen. Dubbelskatten gör det inte bara svårare för småföretagen att anskaffa riskkapital, den hindrar dessutom de små företagen att växa med eget kapital. Skattebelastningen på att växa med eget kapital är högre än att växa med lånat kapital. Det naturliga för en företagare är att expandera med eget kapital. Detta motverkas av dubbelskatten. Dubbelskatten på aktier är således osund. Först beskattas vinsten i företaget, sedan en gång till hos ägaren. Detta är främst en skatt riktad mot enskilda smärre aktieägare och företagsägare som expanderar. De stora institutionerna är undantagna medan alla de mer än 5 miljoner individer som äger aktier främst via aktiefonder drabbas. Man kan inte undgå intrycket att syftet är att hindra människor att skaffa sig en liten buffert mot oförutsedda händelser. Den socialistiska synen är att människorna ska vara så starkt beroende av de politiska beslutens godtycke som möjligt. Avskaffandet av dubbelskatt på utdelningar bör ske i etapper genom att den halveras, först för fysiska personer och även för juridiska personer, med sikte på ett fullständigt avskaffande. 9 Fastighetsskatten har genom finansministern under förra lugnat oroliga fastighetsägare med att det inte skulle bli några extrema skattehöjningar när taxeringsvärdena eventuellt släpptes. har dock detta skett. Inom vissa viktiga tillväxtområden av vårt land är det trots den föreslagna sänkningen i skattesatsen befogat att tala om en fastighetsskattechock. Den fastighetsskattehöjning det innebär för stora grupper av hushåll, särskilt i tillväxtregionerna, avvisas. Vi menar att nivån på fastighetsbeskattningen är för hög och att beskattningsformen inte kan accepteras. I avvaktan på en grundlig reformering av fastighetsbeskattningen bör taxeringsvärdena fortsatt vara frysta. Vi föreslår därför att de nya lägre skattesatserna används , för egna hem och för flerbostadshus, men beräknat på de taxeringsvärden som gällde , försåvitt det omräknade värdet inte är lägre, då detta givetvis ska gälla. I och med detta säger vi nej till införandet av regeringens förslag till begränsningsregel, en både krånglig och byråkratisk regel som leder till såväl sambeskattning som nya marginaleffekter. 10 Förmögenhetsskatt Tillsammans med fastighetsskatten blir förmögenhetsskatten ett för många människor oöverstigligt belopp att betala. Detta gäller särskilt äldre personer, som kanske ägnat ett långt liv åt att amortera på sitt hus och istället finner att tusentals, kanske ska betalas i förmögenhetsskatt. Regeringen föreslår en höjning av fribeloppet för förmögenhetsskatt. Det förs dock inget substantiellt resonemang om vilka effekter denna fortsatta beskattning av sparsamhet sammantaget har på kapitalbildningen i vårt land. Sannolikt är denna skatt en starkt bidragande orsak till att regeringen i sina egna beräkningar kommer fram till att det finns närmare en halv biljon kronor av privata besparingar utomlands. Pengar som inte genererar ett rött öre i skatteintäkter till svenska staten. Regeringen saknar dock detta dynamiska perspektiv. Man genomför en viss lindring av sambeskattningen, dock inte helt. straffas ett gift par eller sammanboende med barn med en extra skatt om . Att detta är otidsenligt borde inte behöva påpekas. Sambeskattning av förmögenhet är det enda kvarvarande momentet av sambeskattning som finns i nuvarande skattesystem. anser att ett slopande av sambeskattningen av en familjs förmögenhet skulle vara till stor fördel och innebära avsevärda förenklingar i de tekniska systemen. Sambeskattningen innebär betydande kontrollproblem för skattemyndigheterna. har upprepat sitt förslag i en promemoria. Skattemyndigheter måste hålla reda på vem som bor med vem i vilken konstellation. Särbo, sambo, gift, registrerat partnerskap, barn, styvbarn, delad vårdnad. Eftersom man inte i förväg vet vilka som kommer upp i tillräcklig förmögenhet för beskattning måste hela befolkningens sambeskattningspotential kontrolleras. Sambeskattningen av makar i förmögenhetsbeskattningen är en restprodukt i skattesystemet från den tid då kvinnor inte betraktades som egna ekonomiska subjekt. Detta är helt oacceptabelt. Kvinnor måste fullt ut betraktas som myndiga individer. Vi har alla rätt att betraktas som individer, och detta skall givetvis inkludera skattskyldigheten. Hur man inom en familj delar upp det ekonomiska ansvaret är en privatsak. Skyldigheter och rättigheter gentemot samhället skall vara individuella. Denna syn på kvinnor och män bör även avspeglas i förmögenhetsbeskattningen, och som en konsekvens av detta bör sambeskattningen av makar upphöra. Vi menar att det således även finns starka jämställdhetsskäl, och praktiska skäl, för att avskaffa sambeskattningen. anser att sambeskattningen bör avskaffas . Fribeloppet bör höjas snabbare än regeringen anger, till med sikte på ett fullständigt avskaffande av förmögenhetsskatten. Detta är viktigt ur ett mer långsiktigt tillväxtperspektiv och för att göra till ett attraktivt land att investera och spara i, även för svenskar. 11 Arvsskatten I samband med att börskurserna har varierat kraftigt har problemet med arvsskattens konstruktion kommit i ljuset. Arvsskatt beräknas på värdet av tillgången vid dödsdagen, men skatten ska betalas då arvsskiftet genomförts. kan värdet såväl sjunka som stiga. Så länge värdet stiger klagar få på denna regel, medan man då värdet sjunkit kan hamna i situationen att arvsskatten blir en oproportionellt stor andel av, och till och med överstigande, värdet av arvet. Man bör överväga om reglerna för beräkning av arvsskatt bör förändras så att beräkning sker på värdet då arvingen faktiskt kan komma arvet i besittning. Även beträffande bostadsfastigheter finns ett problem bestående i att arvsskatt ska betalas vid ene makens bortgång, vilket om fastigheten med tiden ökat i värde kan innebära att efterlevande make inte har råd att betala arvsskatt och ändå behålla sin bostad. Det fribelopp som här finns bör höjas så att en normal bostad täcks in. Arvsskatten bör kunna skjutas upp till dess bostadsfastigheten realiseras. 12 Företagsbeskattning Fåmansbolagsreglerna (de s k 3:12-reglerna) måste förenklas. Det är otillfredsställande att frågan har begravts i en utredning som knappast kan leda till någon förändring , möjligen ännu . Vi föreslår att fåmansbolagsreglerna reformeras så att ett belopp motsvarande en medelinkomst beskattas som arbetsinkomst, resterande som kapital. , , definierar av alla företag i som familjeföretag. Dessa kan utgöras av allt från en enskild företagare, med hjälp av familjen, till globala storföretag, som t ex . Ett generationsskifte i dessa företag utgör en stor utmaning för företagets fortbestånd. Det gäller både vid skiften inom familjen, genom att företagens ägare inte klarar arvsskatten, och vid försäljning till utomstående, eftersom utomstående köpare har svårt att finna finansiering. Den nuvarande arvsskatten bidrar således till att konservera den svenska näringslivsstrukturen med alltför få medelstora företag. Skatten tvingar inte sällan företagare att ta andra hänsyn än företagsekonomiska, vilket varken gagnar företaget eller dess anställda. Många hävdar att beskattningen vid generationsskifte särskilt åderlåter jord- eller skogsbruk som redan kan ha små eller inga ekonomiska marginaler. I stället för att kapital dras in till staten behövs detta mycket väl på gårdarna för att trygga ett långsiktigt familjejordbruk. vill betona vikten av att den utredning som pågår arbetar snabbt och att regeringen så snart utredningsarbetet är avslutat återkommer till med förslag till lagändringar som verkligen kan bidra till att underlätta generationsväxlingar i svenska familjeföretag. 13 Lätt att göra rätt Den som vill starta ett eget företag möts fortfarande av en mur av blanketter, byråkrati och misstänksamhet. Skattelagarna och myndigheternas arbete måste utgå från ett företagarperspektiv. är regelverket utformat så att det skall vara lätt för myndigheterna att granska företagen och inte för att det skall vara lätt att följa och förstå. Dessutom krävs en rejäl rensning i regelverket. Från har upprepade gånger lagts förslag som skulle förenkla, men regeringen avstår att genomföra dem. Detta är allvarligt, liksom det faktum att arbete för att underlätta och förenkla förefaller totalt ha gått i stå. 14 Förenklat företagande I detta perspektiv är det dock glädjande att ett visst framsteg gjorts hos regeringen när man nu presenterar möjligheten till förenklad skattedeklaration. Den gäller dock endast privatpersoner och inte den som är registrerad för F-skattsedel. Vi noterar att det ligger i linje med det system med servicecheckar länge argumenterat för. Få av landets 700 000 egenföretagare klarar deklarationen själv. Behovet av en brett tillämpbar förenklad företagardeklaration är av stor betydelse för nyföretagandet, vilket Småföretagsdelegationen påpekat. Skatte- och deklarationsreglerna är i huvudsak utformade för de större företagen. Mycket av det omfattande uppgiftslämnandet och den detaljerade bokföringen är så kostsamt att det inte står i någon rimlig proportion till den tid och experthjälp som en småföretagare måste lägga ned respektive anlita. För många småföretagare kostar det åtskilliga tusenlappar att anlita hjälp för deklaration och redovisning. Regler om avskrivningar, expansionsmedel, räntefördelningsbelopp m.m. saknar ofta relevans. För enmans- och fåmansföretag borde man i stället kunna ha en förenklad blankett där företagaren redovisar totala inkomster, löner och avgifter och en schablon för kostnader. Resten är skattepliktigt överskott. Till den förenklade deklarationen bör kopplas ett enkelt och tydligt system för inbetalning av moms, sociala avgifter och preliminärskatt. Det måste helt enkelt vara lätt att göra rätt. 15 F-skattsedel till alla Skattemyndigheterna ska ha tid att jaga dem som inte vill betala skatt, inte lägga ned tid på att försvåra för dem som vill. Vi anser att alla som vill ska kunna få ut en F-skattsedel för att kunna bedriva verksamhet i egen regi, givetvis under förutsättning att man inte har näringsförbud, skatteskulder eller på annat sätt befinner sig i en sådan situation att F-skattsedeln skulle återkallas. För att få en F-skattsedel enligt dagens praxis bör företagaren inte tidigare ha varit anställd hos uppdragsgivaren, använda uppdragsgivarens utrustning, ha få kunder som anlitar företagets tjänster under långa perioder, bedriva ekonomisk verksamhet av allmän karaktär, ha en låg ekonomisk risk. Detta är krav som verkar gjorda för att hindra en ny företagare inom tjänstesektorn. Särskilt kvinnor drabbas av dessa regler i en ny och spännande tjänstesektor. Trots att denna fråga diskuterats tycks det vara omöjligt för regeringen att förändra regelverket. Konsekvenserna ser vi ute på fältet skattemyndigheter som nekar F-skattsedel och sedan använder skattebetalarnas pengar för att överklaga rättens beslut att tilldela en blivande företagare möjlighet att betala skatt. 16 Preliminär F-skatt Låt företagaren betala in preliminär F-skatt i förhållande till faktisk intjänad inkomst för månaden som gått. Den som har F-skattsedel ska beräkna sin årsinkomst i förväg och sedan betala in beräknad F-skatt, oavsett om inkomsterna uppgår till beräknade belopp eller kommer mera oregelbundet. Grundidén med skattekontot är bra. Dock har man i vissa avseenden sett mer till myndighetens bekvämlighet än till företagarens. Vi vill ändra reglerna för skattekontot så att redovisning och betalning ska ha sänts in senast det angivna datumet. Företagare är skyldiga att se till att deras betalning är inne på skattekontot ett visst datum, dvs. det är inte tillräckligt att ha betalt in före en viss tidpunkt. Detsamma gäller skattedeklarationen, som dessutom ska postas separat. Eftersom det inte finns garantier för att postgången fungerar, innebär det en osäkerhet för företagaren om inbetalningen och redovisningen verkligen kommit in eller ej. Och har den inte kommit in blir det skattetillägg även om företagaren betalat in med marginal. 17 Uppskov med skatt för snabbväxare Nya snabbväxande företag avstår ofta från utdelningar och styrelsearvoden för att kunna satsa allt på snabb tillväxt. Dessvärre bromsas denna ibland av stora skattebetalningar. För att motverka detta bör det prövas att för nystartade företag införa någon form av uppskov med skattebetalningar. Aktiebolag skulle t.ex. kunna få ett uppskov med skattebetalningar så länge utdelningar inte sker. En uppskovsmöjlighet skulle underlätta situationen för sådana mindre företag som behöver få många av . Möjligheten till så kallad skattesemester i denna del under kanske bör utredas. Detta bör ges regeringen till känna. En förutsättning för ett fungerande skattesystem är att det finns en tillfredsställande kontroll av skatteunderlaget. Det ligger i alla medborgares intresse att skattemyndigheterna har ambitioner att motverka skattefusk. För oss är det centralt att denna strävan inte kränker den enskildes integritet och rättssäkerhet. Den s.k. generalklausulen avskaffades av den förra borgerliga regeringen. Därefter har den återinförts och skärpts av Socialdemokraterna. Vi anser att den står i strid med fundamentala principer som syftar till att förhindra godtycklig maktutövning. Dess tillämpning är svårbegriplig och helt oförutsägbar för de skattskyldiga. I rättssäkerhetens idé ligger att reglerna skall vara fasta och klara så att medborgarna därigenom kan förutse och förstå konsekvenserna av sitt handlande. Människor måste ha förutsättningar att känna till var gränsen går mellan tillåtet och förbjudet och klart veta vilka sanktionerna är om bestämmelserna överträds. Generalklausulen bör därför avskaffas. Detta bör ges regeringen till känna. 18 Övriga skattefrågor En avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd införs. Genom de regeländringar, förenklingar och bättre resurser för skattekontroll vi inför beräknas, mycket försiktigt, ökade skatteintäkter. 19 En miljöskatt på sopförbränning införs vill införa en särskild skatt på sopförbränning som likställer förbränning och deponi. Vi avvisar skatteavdraget för bredbandsinstallationer, liksom det selektiva anställningsstödet som utformats som en minskning av skatteinbetalningen. Likaså avvisas skattereduktionen för fackföreningsavgifter. 20 Fortsatt inriktning av skattepolitiken Den fortsatta inriktningen av skattepolitiken ska ha som utgångspunkt att det totala skattetrycket kan och måste sänkas.