mot · GP02Fi292 · 2001-10-05 00:00:00 — anser att en del av den akademiska högskolans nya platser istället bör satsas inom (kvalificerad yrkesutbildning) och att regeringens utbyggnad av YTH bör införas i denna yrkeshögskola. För att ge lärosätena ytterligare resurser till kvalitetsfrämjande åtgärder anser vi att lärosätena i , liksom i många andra länder, ska tillåtas sälja utbildningsplatser till utländska intressenter, såväl till stater och företag som till enskilda personer. Regeringen bygger även ut forskningen . Liksom övriga högskolesatsningar måste även denna utbyggnad ske i jämn takt med bibehållen kvalitet. värnar om den akademiska friheten och vill minska den statliga centralstyrningen. Därför anser vi att resurstilldelningen till lärosätena för ämnesdisciplinär s.k. fakultetsforskning bör öka. har agerat för att och skall få finnas kvar och vi avsätter medel till det under detta utgiftsområde. Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med , och . Kultur, medier och trossamfund Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 8107 8281 8456 Teater, dans och musik: 28:23 Regionala arkiv. Folkrörelsearkiv 1 1 1 28:31 Regionala museer 5 5 5 28:32 Vissa museer. Akvarell- & 2 2 2 28:5 1 1 1 28:6 Regionala teater-, dans- och musikinstitutioner 5 5 5 28:2 Allmän kulturverksamhet. Amatörkultur 1 1 1 28:7 Vissa teater-, dans- och musikändamål (fonogram) 1 1 1 28:33 Ickestatliga kulturlokaler 2 2 2 28:39 Trossamfund (lokalstöd) 3 3 3 30:2 Allmänna samlingslokaler 10 10 10 28:13 1 1 1 28:9 Litteraturstöd. Läsfrämjande insatser 1 1 1 28:1 -1 -1 -1 28:9 Litteraturstöd (En bok för alla) -2 -2 -2 28:29 Centrala museer: Myndigheter -15 -15 -15 Nytt anslag: Utveckling av ideell sektor 5 5 5 Summa anslagsförändringar 20 20 20 totala ram 8127 8301 8476 Utgiftsområdet omfattar kulturområdet, bland annat museer, konstnärer, teater, dans, musik, bibliotek, hemslöjd, den samiska kulturen, trossamfund, idrott och folkbildning. föreslår flera satsningar inom detta utgiftsområde, framför allt inom de tre kulturområdena Teater, dans och musik, Museer samt Kulturella mötesplatser. Kulturen får inte begränsas till en avgränsad sfär utan måste genomsyra samhällets alla delar och nå alla människor. Därför satsar vi särskilt på till exempel den regionala kulturen och de kulturella mötesplatserna. Vi gör även extrasatsningar på de regionala museerna som vi anser har blivit förbigångna. Böckernas och läsningens betydelse kan inte underskattas. Det är därför glädjande att regeringen äntligen sänker bokmomsen vilket vi länge arbetat för. Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringens beräkning utökas med den kommande treårsperioden. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 9529 9501 9337 31:2 Räntebidrag: Inga nytillskott -184 -419 -685 21:1 Förbättringar i bostadsbidraget: 730 700 680 Slopade individuella inkomstgränser i bostadsbidraget Utökad bidragsgrundande yta Höjt bostadsbidrag med / barn och månad Nytt anslag: Allergisanering 25 50 75 Nytt anslag: Studentbostäder 10 20 20 34:1 Nej till ytterligare lokala investerings- program (LIP) -450 -361 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar (tidigare LIP) -185 -185 -185 31:12 Investeringsbidrag för hyreslägenheter 1 -99 -600 -600 32:9 . Effektivisering -22 -22 -22 31:1 administration -7 -7 -7 Summa anslagsförändringar -182 -824 -724 totala ram 9347 8677 8613 1 Eget alternativ i form av 50 procents skattemässig direktavskrivning Utgiftsområdet omfattar politikområdena Bostadspolitik och Regional samhällsorganisation samt del av politikområdena Ekonomisk familjepolitik samt Miljöpolitik. Det största anslaget inom utgiftsområdet är bostadsbidraget. anser att de individuella inkomstgränserna som bidragsgrund för bostadsbidragen skall slopas och den bidragsgrundande bostadsytan i bostadsbidraget öka. Detta tillsammans med höjning av den barnrelaterade delen av bostadsbidraget med per barn gör att tillför till denna anslagspost. Därmed gynnas de familjer som har en sämre ekonomisk situation. Det andra större anslaget inom utgiftsområdet är räntebidraget. Avgörande för utfallet av anslaget är räntenivån. I budgetförslag reduceras denna anslagspost men kompenseras av en sänkning av fastighetsskatten. Vidare avvisar regeringens förslag om ett femårigt investeringsbidrag för byggande av hyreslägenheter. Istället föreslås en sänkning av skatten på boende i motsvarande omfattning. Vidare bör den statliga fastighetsskatten avvecklas och ersättas av en låg avgift för kommunens självkostnad för nyttjandet av en fastighet. föreslår att fastighetsskatten sätts till för flerfamiljshus och för egnahem. I kombination med att finansierar en varaktig frysning av taxeringsvärdena nivå innebär detta en kraftig sänkning av fastighetsskatten. De lokala investeringsprogrammen bör avvecklas i snabbare takt än vad regeringen aviserat. Programmen har utsatts för stark kritik från revisorer m fl och kan inte anses uppfylla den kristdemokratiska principen om subsidaritet då besluten om bidragen centraliseras till . menar att inga ytterligare medel ska avsättas för lokala investeringsprogram. En mindre del av regeringens föreslagna anslag bör dock omfördelas till en ny anslagspost för förbättrad inomhusmiljö, allergisanering av bostäder och skolor m.m. föreslår också att investeringsbidragen till studentbostäder höjs och dessutom fortsätter att beviljas efter 2002, vilket är regeringens slutdatum. Ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringens proposition kan minska med för , 824 respektive . Regional utjämning och utveckling Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 3563 3433 3433 37:1 Nej till vissa statliga IT-satsningar -250 -450 -450 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder -300 33:07 Regionala utvecklingsprogram (företagsstöd) -240 Summa anslagsförändringar -790 -450 -450 totala ram 2773 2983 2983 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Regionalpolitik respektive delar av IT, tele och post. Trots att vi upplevt en ny flyttvåg från landsbygden har regeringen varit passiv på det regionalpolitiska området. Att skapa förutsättningar för en livskraftig utveckling i hela landet för människor i alla åldrar och med arbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur är ett centralt mål för den Kristdemokratiska regionalpolitiken. Regionalpolitiken kan inte ses isolerad och därför måste den statliga sektorspolitiken ta regionalpolitisk hänsyn. avvisar vissa delar av regeringens IT-satsning som budgeterats på detta utgiftsområde samt delar av anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Dessutom avvisar vi de som regeringen avsätter för insatser vilka redovisas i den avlämnade regionalpolitiska propositionen, vilket leder till ett minskat resursbehov. Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet minskas med 2002, 2003 och 2004. Allmän miljö- och naturvård Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 3125 3353 4162 Nytt anslag: Skogsmarkskalkning 50 50 50 34:1 . Effektivisering -12 -12 -12 34:2 Miljöövervakning -20 -20 -20 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald. Långsammare ökning 1 -100 -100 -100 34:13 -5 -5 -5 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande -40 -40 -40 Summa anslagsförändringar -127 -127 -127 totala ram 2998 3226 4035 1 Innebär att anslaget ökar från 2001 till 2004 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljöpolitik och del av politikområdet Forskningspolitik. anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan måste inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. Den största utmaningen, för att nå miljömålen, är att minska utsläppen från trafik och energiproduktion, något som påverkar många politikområden. Jämfört med regeringens miljöpolitik vill vi särskilt betona vikten av en sammanhållen syn på sjö- och skogskalkning. Försurningen ökar fortfarande och det finns därför ett stort behov av nykalkning. Kalkningsanslaget därför förstärkas och förutom sjökalkning bör skogskalkning nu föras in under detta utgiftsområde. Biologisk mångfald är en förutsättning för människors välbefinnande och hälsa. De biologiska resurserna får inte utnyttjas, bara nyttjas enligt förvaltarskapsprincipen. Det arbete som behövs för bevarande och restaurering av värdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald har regeringen bedömt uppgå till . menar att det genom ett något långsammare genomförande och genom effektivisering av administration och förvaltning går att spara av regeringens anslag. Utgiftsområdets ram kan därför minskas med 127 miljoner , 2003 och 2004. Energi Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 2132 1315 1297 35:1 -6 -6 -6 35:2 Bidrag för minskad elanvändning -6 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning -15 35:6 Energiteknikstöd -30 -30 -30 35:7 Introduktion av ny energiteknik -50 -30 -30 Summa anslagsförändringar -107 -66 -66 totala ram 2025 1249 1231 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energipolitik. Beslutet om stängning av första reaktor innebär nya årliga kostnader för staten. anser att kärnkraften skall avvecklas, men i takt med att förnybara energislag kan fasas in. Beslutet om kärnkraftsavvecklingen har tagits utan grundläggande konsekvensanalyser beträffande ekonomi och miljö. Dessutom finns inte förnybar elproduktion i den omfattning som krävs för en förnuftig utfasning av kärnkraften. De ökade koldioxidutsläpp som blivit följden av stängningen av är ett stort hot mot miljön och förstärker växthuseffekten. Satsningar på forskning och utveckling av alternativa energislag är därför mycket angelägna. Det har dock visat sig att delar av omställningsprogrammet har gett små resultat, och regeringen har därför tvingats dra ner på anslagen. anser att medlen i första hand skall satsas på energieffektivisering och på att finna metoder att öka el- och värmeproduktion baserad på förnybara energislag. är numer även en del av en öppen och internationell elmarknad. Sammantaget bör utgiftsramen för minska med , för med och med . Kommunikationer Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 24469 25726 28720 36:1 : Administration -20 -20 -20 36:2 Väghållning och statsbidrag 1400 1300 900 36:3 -5 -5 -5 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 900 700 500 36:12 Rikstrafiken: Administration -1 -1 -1 36:14 Viss internationell verksamhet -1 -1 -1 36:16 -5 -5 -5 37:1 : förvaltningskostnader -2 -2 -2 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. -5 -5 -5 Summa anslagsförändringar 2261 1961 1361 totala ram 26730 27687 30081 Utgiftsområdet omfattar polititikområdena Transportpolitik respektive IT, tele och post, samt del av politikområdet Miljöpolitik. Den svenska basnäringen och därmed tillväxten och välfärden är starkt beroende av goda kommunikationer. Transportsektorn bör dessutom ses som en egen näring som kan vinna andelar i andra länder med svenskt miljö- och säkerhetstänkande. Oförmågan hos regeringen att ens presentera en proposition på infrastrukturområdet har inneburit att de transportpolitiska målen är mycket avlägsna. Regeringens saktfärdighet har inneburit att eftersläpningarna i de uppställda investeringsplanerna accelererat ytterligare för både vägar och järnvägar . Vägunderhållet är eftersatt på ett oacceptabelt sätt. anser att återhämtningen måste påbörjas . För att järnvägen skall kunna utvecklas krävs omfattande investeringar i såväl underhåll som utbyggnad av nya sträckor. En mycket stor andel av tågförseningarna kan härledas till bristande resurser hos . En rad flaskhalsar måste byggas bort för att järnvägen skall utgöra ett fullgott transportalternativ för både passagerare och gods. föreslår därför en storsatsning på det nu snabbt förfallande svenska väg- och järnvägsnätet. För investeringar och underhåll avsätts mer än vad regeringen föreslagit. Därutöver bör ett omfattande program läggas fast för investeringar med alternativ finansiering. Det skulle innebära att en rad angelägna vägbyggen kan starta snabbare. Regeringen har misslyckats med att utnyttja de effektiviseringsvinster som finns i projekt som drivs i partnerskap mellan det offentliga och det privata (PPP). Vid sidan av satsningarna på infrastrukturen finansierar en sänkning av skatten med per liter på miljöklass 1-dieseln, renaste diesel. Detta har stor betydelse för den svenska åkerinäringen, som det minskar det ekonomiska intresset att föra in billig och miljömässigt sämre diesel från utlandet. Ramen för utgiftsområdet bör jämfört med regeringens beräkning utökas med , samt . Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 14339 14456 14455 41:3 Internationellt skogssamarbete 1 1 1 42:2 Bidrag till distriktsveterinärsorganisationen -27 -27 -27 43:1 -54 -54 -54 43:8 -4 -4 -4 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet 25 28 28 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 300 100 100 44:1 Extra Norrlandsstöd 7 7 7 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Utökat stöd avseende utvecklingsfond för potatisodlingen 5 5 5 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 5 10 10 25:1 SLU. Varav extra miljöforskning, artdatabanken -10 -10 -10 Effektivisering -40 -40 -40 26:1 Formas, forskning, ekologisk produktion -10 -10 -10 Nytt anslag: Kompensation för Växthusnäringens skatt på bränsle 20 20 20 Nytt anslag: Avbytartjänst 20 20 20 Nytt anslag: Informationscentrum för bioteknik 2 2 2 Nytt anslag: Ersättning vid skördeskador 15 20 20 Summa anslagsförändringar 255 68 68 totala ram 14 594 14 524 14 523 Utgiftsområdena omfattar verksamheterna jordbruk, fiske, trädgårdsnäring, rennäring, djurskydd, djurhälsovård, livsmedelsfrågor, skogsnäring samt högre utbildning och forskning som rör vård och nyttjande av biologiska naturresurser. jordbrukspolitik syftar till fortsatt användning av åkermarken för livsmedelsproduktion. Förutsättningarna för jordbruket ska vara lika konkurrensvillkor med omvärlden. Skatter och avgifter på el och diesel behöver av konkurrenshot harmoniseras med övriga EU-länder. Detta är en förutsättning för att jordbruket ska finnas kvar som basnäring i hela landet och möjliggör ett fullt utnyttjande av befintliga EU-ersättningar. vill också tillskjuta jordbruket resurser till ett omfattande åtgärdsprogram för landsbygdens miljö och struktur, eftersom regeringen misslyckats i tidigare förhandlingar med EU. Ett antal förhållanden och angelägna åtgärder påkallar en omfördelning av anslagen inom utgiftsområdet. Förenklade regelverk leder till minskat medelsbehov för liksom en reformering av distriktsveterinärorganisationen. Extra resurser behöver satsas på ett återupprättande av skördeskadeersättningen. Medel bör avsättas för återinförandet av avbytartjänst samt för exportfrämjande åtgärder. Vidare kräver Norrlandsjordbrukets utsatta situation särskilda stödåtgärder. Utöver detta får skogsbruket med förslag en förstärkning genom de kalkningsinsatser som redovisats under utgiftsområde 20. föreslår även ett flertal skattesänkningar, bl.a. på diesel, som stärker jordbrukets konkurrenskraft. Totalt sänks skatterna för jordbruket med . Ramen för utgiftsområdet bör jämfört med regeringens beräkning utökas med för , och . Näringsliv Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 3410 3401 3280 38:1 Verket för näringslivsutveckling, förvaltningskostnader -10 -10 -10 38:3 ITPS, förvaltningskostnader -10 -10 -10 38:4 Turistfrämjande 5 5 5 38:16 , varav resursökning 2 2 2 överföring av NOU 4 8 8 38:20 Omstrukturering av vissa statligt ägda företag -25 -25 -25 39:6 Näringslivsutveckling i -250 -200 38:2 Näringslivsutveckling m.m. Företagande m.m. -14 -24 -34 39:3 Exportfrämjande -50 -50 -50 40:5 Åtgärder på konsumentområdet -20 26:1 VINOVA Förvaltningskostnader -5 26:2 VINOVA Forskning och utveckling 5 40:2 -8 -8 -8 Summa anslagsförändringar -376 -312 -122 totala ram 3034 3089 3158 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, export och investeringsfrämjande samt Konsumentpolitik. Inom utgiftsområdet finns också anslag som ingår i politikområdet Forskningspolitik. Inriktningen av näringspolitik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. Det sammantagna näringsklimatet skapas genom närings-, skatte-, energi- och arbetsmarknadspolitiken tillsammans med den övergripande ekonomiska politiken. Samhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande. Priset betalar medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. Regeringens utfästelser om att snabbt underlätta för företagarna genom att genomföra Småföretagardelegationens 81 förslag har inte infriats trots återkommande löften från regeringens sida. I våra närings- och småföretagarmotioner föreslår ett stort antal åtgärder för att identifiera och undanröja existerande hinder för startande och utvecklande av företag. föreslår besparingar på vissa myndigheter under utgiftsområdet. tilldelas ökade resurser. Beträffande den så kallade Östersjömiljarden anser vi fortfarande att programmet bör avvisas av . förordar generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet i landet i stället för riktade stödåtgärder till vissa företag och till vissa regioner. Ramen för utgiftsområdet kan minskas med , och med . Allmänna bidrag till kommuner Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 98899 94067 96163 91:1 Höjda statsbidrag (netto +3, +1, +0.25) 4.25 Gkr 5750 4750 5000 Neutralisering enl. Finansieringsprincipen -238 -1253 -903 91:5 Ingen öronmärkning av tillgänglighetspengar (förs till 91:1) -1250 -1250 -1250 Summa anslagsförändringar 4262 2247 2847 totala ram 103161 96314 99010 Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. anser att kommunsektorn behöver ett tillskott utöver de medel regeringen anslår för att täcka in den högre ambitionsnivå som har, bland annat vad gäller antalet vårdplatser och möjligheten för kommunerna att införa enhetstaxa i äldreomsorgen. Kommunerna bör fritt få använda pengarna för den centralstyrda skolsatsning som regeringen vill genomföra. Även det riktade bidraget till hälso- och sjukvården bör göras till ett generellt bidrag till landstingen. Dessa förändringar stärker det generella bidraget med , 4,75 miljarder samt . Netto innebär det en resursökning för kommunsektorn med över treårsperioden, jämfört med regeringens förslag. föreslår i denna motion en rad åtgärder som får ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn. Dessa effekter regleras i enlighet med finansieringsprincipen, vilket påverkar ramen för utgiftsområdet. Se avsnitt 9 i denna motion för en utförligare redovisning av de effekter som påverkar kommunsektorn. Ramen för utgiftsområdet kan sammantaget ökas med , med och med . Statsskuldsräntor m.m. Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 63327 55197 56503 92:1 Räntor på statsskulden -1007 -4273 -7291 Summa anslagsförändringar -1007 -4273 -7291 totala ram 62320 50924 49212 Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden och oförutsedda utgifter. ingår även provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag med 40, 60 respektive mer än vad regeringen räknar med år 20022004, vilket i kombination med de övriga sammantagna budgetsaldoförstärkningarna för åren 20022004 minskar upplåningsbehovet jämfört med regeringens politik. Över treårsperioden minskar statsskulden med ca jämfört med regeringens politik, där statsskulden ökar. Den positiva effekten på statsskuldsräntorna till följd av budgetpolitik gör att ramen, enligt regeringens i budgetpropositionen redovisade känslighetsantaganden och kalkylräntor, kan minskas med och åren därefter med 4,3 respektive . Hänsyn har då tagits till att utförsäljningarna som helhet inte kan göras i början av respektive år. antas att utförsäljningarna, räknade som genomsnitt, kan äga rum , och vid skiftet mellan första och . Vidare har beräknats att statens inkomster av aktier (Inkomsttitel ) kommer att minska med och . Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med , och . Avgiften till Europeiska gemenskapen Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 23055 23756 23940 Summa anslagsförändringar 0 0 0 totala ram 23055 23756 23940 föreslår, av lätt insedda skäl, ingen förändring av ramen för detta utgiftsområde. I en särskild motion för utgiftsområdet har i samband med budgetbehandling redovisat den principiella hållning anser att bör ha när det gäller den svenska medlemsavgiftens storlek i EU:s långsiktiga budgetarbete. anser att det av antagna målet för den svenska EU-budgetpolitiken behöver kompletteras. Den nuvarande målsättningen innebär bl a att skall verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att skall verka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:s budgetmedel. Något mål om att bidrag till EU:s budget, räknat som avgiften per person, borde minska har dessvärre inte antagits. anser att utgiftsområdet behöver kompletteras med ett sådant mål. Tabell 11.1 fördelning av utgifter på utgiftsområden och utgiftstak . Förslag , preliminär fördelning för 20032004 Tkr Mkr Mkr Utgiftsområde 2002 2003 2004 1 6 837 122 6 782 7 015 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 8 650 608 9 061 9 037 3 och uppbörd 8 177 645 8 437 8 661 4 Rättsväsendet 24 640 823 25 286 26 201 5 Internationell samverkan 1 142 290 1 150 1 155 6 Totalförsvar 45 330 094 45 945 44 904 7 Internationellt bistånd 15 543 822 18 144 20 875 8 Invandrare och flyktingar 5 092 143 4 864 4 573 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 31 153 910 33 556 35 152 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 102 455 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 35 624 500 52 915 52 354 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 52 431 500 52 880 54 297 13 Arbetsmarknad 49 920 236 47 840 46 263 14 Arbetsliv 921 542 907 821 15 Studiestöd 22 252 335 23 449 24 947 16 Utbildning och universitetsforskning 35 105 670 35 853 36 596 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 8 126 670 8 301 8 476 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 9 347 248 8 677 8 613 19 Regional utjämning och utveckling 2 773 125 2 983 2 983 20 Allmän miljö- och naturvård 2 997 563 3 226 4 035 21 Energi 2 025 055 1 249 1 231 22 Kommunikationer 26 729 615 27 687 30 081 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 14 593 984 14 524 14 523 24 Näringsliv 3 Allmänna bidrag till kommuner 103 160 914 96 314 99 010 26 Statsskuldsräntor m.m. 62 319 700 50 924 49 212 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 23 055 000 23 756 23 940 Minskning av anslagsbehållningar 1 199 200 2 555 3 008 Summa utgiftsområden 704 641 217 718 949 731 851 Summa utgiftsområden exklusive statsskuldräntor 642 321 517 668 025 682 639 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 153 414 000 154 093 163 761 Summa takbegränsade utgifter 795 735 517 822 118 846 400 Budgeteringsmarginal 2 264 483 2 882 7 600 Utgiftstak för staten 798 000 000 825 000 854 000 11.2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar endast inkomstbaserade ålderspensionsförmåner. står som ett av fem partier bakom den pensionsuppgörelse om det nya pensionssystemet som träffats och beslutats i . Därmed har vi inte några ändringsförslag vad avser det nya pensionssystemet. 11.3 Budgeteringsmarginalen Regeringen räknar med en budgeteringsmarginal på för och 2 respektive för .