ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub425 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub425av ()Tandhygienister Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra tandhygienistutbildningen till att omfatta 120 poäng. Motivering Legitimerade tandhygienister har genom sin utbildning en kompetens som gör dem väl lämpade att stödja människor att bibehålla sin goda munhälsa. Genom sin kompetens skulle legitimerade tandhygienister kunna ta ett större ansvar för den kliniska verksamheten inom såväl barn- och ungdomstandvård som inom vuxentandvård med inriktning mot vård av äldre. är köerna för undersökning och behandling långa. Sedan den tvååriga tandhygienistutbildningen infördes har tandhygienistens yrkesroll förändrats och kraven har ökat. Den nuvarande utbildningen måste därför anpassas och stärkas för att bättre svara mot de krav som ställs. Högskolereformen gav förutsättningar för forskning inom nya områden med anknytning till vårdyrken, ett exempel på detta är omvårdnadsforskningen. Tandhygienistutbildningen har dock inte utvecklats i linje med övriga jämförbara vårdutbildningar inom högskolan. Den tvååriga tandhygienistutbildningens 80 poäng försvårar möjligheten för tandhygienister att studera vidare eller påbörja forskarutbildning inom sitt ämnesområde. Vid några lärosäten bedrivs en treårig utbildning för tandhygienister, trots oklara riktlinjer vad gäller utbildningens längd och innehåll. Utbildningen som bedrivs är utformad i enlighet med det förslag som beskrev i sin utredning Tandhygienisternas framtida uppgifter och kompetens. En treårig grundutbildning är en förutsättning för en breddning och fördjupning av de kunskaper som krävs för att garantera befolkningen en hög vårdkvalitet inom alla de olika områden där tandhygienisten är yrkesverksam. På de studieorter där utbildningen är tvingas studenterna att genomgå en mycket komprimerad utbildning där fördjupning och breddning av kunskaper inte är möjligt och där det inte heller finns tid för analys och reflexion. Dessa förutsättningar är inte acceptabla för ett legitimationsyrke, och därför är min bestämda uppfattning att utbildningen måste förändras så att den omfattar 120 poäng, för att säkerställa kompetens och tillgång på sökande.
mot · GP02Ub427 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub427av och ()Högre utbildning i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av antalet utbildningsplatser i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förstärkning av forskningsresurser i . Motivering Det förefaller ovedersägligt att är underförsörjt med avseende på högre utbildning och forskning. För det första är söktrycket till högre utbildning störst i landet. För det andra är antalet utbildningsplatser relaterat till t.ex. folkmängd lägst i landet. För det tredje pekar en rad indikatorer på stora brister nu och framgent på arbetskraft med högre utbildning. Det förefaller ovedersägligt att en tillväxt inte bara är en regional utan även en nationell och europeisk angelägenhet. med som huvudort är och kan bli alltmer en motor för hela . Det förefaller klart att det råder en betydande brist på utbildad arbetskraft inom teknik och naturvetenskap, nu och framgent, som hämmar industriell utveckling särskilt inom IT-området. Det förefaller finnas en lika alarmerande och allt accelererande brist på högskoleutbildad arbetskraft inom vård och skola. Utbyggnad av universitet och högskolor i Av inledningen framgår att en utbyggnad med bibehållen kvalitet förutsätter en utbyggnad av såväl utbildning som forskning. Fortsätter utbyggnaden av utbildningssektorn i med som varit fallet en samtidig nedskärning av resurser till forskning fakultetsanslag kommer mycket snart betydande kvalitetsförsämringar att skönjas. Ny företagsamhet utgår oftast från ny, genom forskning genererad kunskap. Ny kunskap förändrar även andra samhällsaktiviteter. De små och medelstora högskolorna lider just av denna brist på balans med en betydande undervisningsbörda och minimala forskningsresurser. Inom det västsvenska universitetssamarbetet försöker vi lösa dessa genom att i samverkan erbjuda goda forskningsmiljöer. och behöver ett tillskott på 6 00010 000 utbildningsplatser över tre till . Självklara områden för utbildningssatsningar är IT, biologi (biomedicin, bioteknik etc.), teknik och naturvetenskap i bred bemärkelse, vård, skola. Andra områden som lätt glöms bort är behov från musikbranschen, medier, hotell, turism. Det är viktigt att komma ihåg att en utbyggnad av t.ex. ingenjörsutbildningar och lärarutbildningar också kräver tillgång till humaniora och samhällsvetenskap. Det är också av vital betydelse att inse att en utbyggnad av den högre utbildningen nu kräver en förstärkning av de fasta forskningsresurserna i motsvarande eller högre grad för en bibehållen eller förstärkt kvalitet. En utebliven satsning kommer dessutom att äventyra högskolornas självständighet. () ()
mot · GP02Ub433 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub433av ()Obehöriga lärare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ge i uppdrag att anstränga sig ytterligare för att få behöriga lärare i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ge i uppdrag att införa betyg i uppförande och ordning för att upprätthålla ordning och skapa studiero och arbetsro för alla som vistas i skolans klassrum. Motivering har i sin årliga rapport om läget i den svenska skolan slagit fast att lärartätheten är oförändrad jämfört med läsåret . Detta är en illusion, en kuliss, som hålls upp för att dölja bristerna i skolan. har antalet behöriga lärare stadigt sjunkit. Räknat på heltider saknades närmare 20 000 sådana lärare. har antalet ökat med 5 300 tjänster. Med lärare utan behörighet riskerar undervisningen att bli sämre. Detta drabbar eleverna. Inte nog med att de har en lärare som inte har utbildning, denna lärare får dessutom mindre handledning och därmed ännu sämre möjligheter att hjälpa sina elever. Det viktigaste är att se till att arbetssituationen i skolan blir sådan att lärarna stannar kvar och inte söker andra arbeten och att de arbetar fram till normal pensionsålder. Att antalet pensionsavgångar är större än antalet tillträdande lärare och att allt färre söker till lärarutbildningen bådar inte gott för framtiden. En anledning till att lärare flyr skolan och att barnen har svårigheter att tillägna sig kunskap kan vara att det inte finns arbetsro, att ordningen störs oupphörligt och att många elever inte uppfyller ens de enklaste kraven på ordning. Skolan har i detta hänseende inte mycket att sätta emot för att tillrättavisa störande elever. Läraren skall vara pedagog, kurator och mamma för ibland upp till 32 elever i ofta trånga klassrum. Regeringen och borde anstränga sig att öka antalet behöriga lärare och ge dem stöd i sitt arbete och kraft bakom orden genom att införa betyg i ordning och uppförande i skolan.
mot · GP02Ub439 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub439av m.fl. (s)Skolbarnens arbetsmiljö Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elevers inflytande på arbetsmiljön i skolan. Motivering Arbetsmiljön på största arbetsplats, skolan, är kanske en av de sämsta. Allergier bland skolbarn har fördubblats . Var tredje elev har allergiska besvär. Det finns också många skolor där maskiner saknar skydd, trappor saknar halkskydd och nödutgångarna är låsta för att bara nämna några exempel. Även den psykosociala arbetsmiljön i skolorna är otillfredsställande. Många elever känner sig stressade och tycker att vissa lektioner är psykiskt pressande. Dessutom vet vi att det är en tuff miljö i många skolor där både mobbning och sexuella trakasserier är vanliga. Att ha en god elevskyddsombudsorganisation löser inte alla arbetsmiljöproblem, men det skulle ändå kunna vara ett första steg. Eleverna har rätt till sina egna skyddsombud fr o m årskurs 7 i , men de har inte samma rättigheter som de vuxna skyddsombuden. Elevskyddsombuden borde få utökade rättigheter. I Unga Örnars ? Barn tänker och tycker om rättvisa visar det sig att av eleverna i årskurserna 46 tycker att de kan prata med någon av sina lärare om de har problem eller om något bekymrar dem. Tyvärr finns det inget som tyder på att den siffran skulle vara högre längre upp i skolsystemet. Dessutom finns det i dagens skola en hel del lokaler som de vuxna inte bevistar lika mycket som eleverna. Elevutrymmen som används på raster, omklädningsrum och datasalar är exempel på lokaler som kan användas i princip enbart av elever. Med tanke på hur lokalerna utnyttjas i skolan och den bristande kommunikation som kan finnas på skolorna mellan vuxna och elever blir slutsatsen att elevskyddsombudens ställning måste stärkas. Elevskyddsombuden saknar stopprätt. Det betyder att elevskyddsombudet inte kan besluta att avbryta ett arbete som innebär en omedelbar och allvarlig fara för andra elevers liv och hälsa. Elevskyddsombuden har närvaro- och yttranderätt i skyddskommittén, men de har inte förslags- och rösträtt. Eleverna har rätt till två representanter i skyddskommittén. Det borde vara rimligt att eleverna har lika många representanter som personalen har för att på ett bättre sätt kunna representera majoriteten på arbetsplatsen skolan, nämligen eleverna. () () () () ()
mot · GP02Ub441 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub441av och ()Hem- och konsumentkunskap i gymnasieskolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om konsumentkunskap i gymnasieskolan. Motivering I direktiven till kommittén om gymnasieskolans framtida utformning talas om gymnasieskolans fyrfaldiga syfte. Personlig utveckling Ett demokratiskt samhälle Ett utvecklande arbetsliv Ett livslångt lärande Det är nödvändigt att vara motiverad och att kunna knyta de nya erfarenheterna till de gamla för att lärande över huvud taget skall ske. Den väg för att nå detta som utbildningsfilosofen förespråkade var att undervisningen skulle ta utgångspunkt i det livsnödvändiga, det som är närmast människan och som knyter samman människa och natur. Med andra ord en utgångspunkt i de verksamheter som är nödvändiga för att skapa ett hem, för att individen skall överleva och leva ett gott liv tillsammans med andra. De verksamhetsområden som han förespråkade var arbete i trä och metall, vävnad, sömnad och matlagning. Det var livsuppehållande verksamheter. har samhället förändrats. De kunskaper som behövs inom dessa områden har till stor del övergått till produktion. krävs kunskaper för att vara konsument, dvs. att kunna göra en mängd val. Dessa val förutsätter kunskap om allt från material, tillverkning, sammansättning av mat och måltider till kunskaper om vilka konsekvenserna blir för mig själv, andra, samhälle och naturen. Att utbildas till konsument handlar om att lära sig något om handlingsmöjligheter och om att kunna göra val, t.ex. etiska och ekonomiska val. För att lära sig något om handlingsmöjligheter måste eleverna pröva på att handla. Det är huvudidén i hem- och konsumentkunskap, och därför har detta en betydelsefull roll att spela även i gymnasieskolan. Att vara konsument är komplext och allt svårare i tider av ökad och alltmer sofistikerad påverkan t.ex. i form av reklam och en obegränsad ström av information. I hem- och konsumentkunskap arbetar eleverna med problem ur det dagliga livet, och konsekvenserna av gjorda val upplevs konkret. Dessa komplexa områdena bör därför inkluderas i gymnasieskolan. Genom att utgöra en erfarenhetsbas bidrar de till att undervisningen upplevs som relevant och eleverna motiveras att lära. Införandet av hem- och konsumentkunskap i gymnasieskolan skulle kunna innebära en ökad motivation bland eleverna. När eleverna är äldre, och ett liv utanför föräldrahemmet finns inom räckhåll, upplevs ämnet som intressant och viktigt. () ()
mot · GP02Ub442 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub442av m.fl. (s)Maten i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fri lunch för alla elever i skolan. Motivering Ett ökande antal kommuner tar betalt för lunchen i gymnasieskolan. Detta tycker vi är en oroande utveckling och väldigt beklämmande då alltfler barn och ungdomar äter dåligt . Vi tycker att det är en självklarhet att alla elever skall ha fri lunch, även i gymnasiet. Ungdomar har ofta inga andra inkomster än studiebidraget, som dessutom skall täcka andra utgifter som har med skolan att göra. För ensamstående föräldrar, arbetslösa och andra som redan har det svårt blir en avgiftsbelagd skollunch en stor extrakostnad. Vi tror då att många kommer att få prioritera, och alla kommer inte eller kan inte prioritera maten. Fri näringsriktig lunch till alla elever som går i skolan skall därför vara en rättighet. Alla skall kunna studera med samma förutsättningar. Tyvärr äter inte alla elever en riktig frukost, vilket kan leda till koncentrationssvårigheter. Måltiden är viktig både som glädjeämne, kulturbärare och mötesplats. () () () ()
mot · GP02Ub443 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub443av m.fl. (s)Kamratstöd i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kamratstödjare i alla skolor. Motivering Barn skall uppleva att det både är roligt och lärande att gå i skolan. Alla barn har rätt att trivas och känna sig trygga i skolan. Enligt senaste attitydundersökning bryr eleverna sig mer om skolarbetet och trivs bättre med sina lärare än . Men alltfler elever upplever att de känner sig stressade, och känner sig mobbade eller trakasserade av andra elever. Det förekommer t.o.m. även att elever känner sig mobbade av lärare. Skollagen är mycket tydlig rörande skolans skyldighet att motverka kränkande behandling: Den som verkar i skolan är skyldig att aktivt motverka alla former av kränkande behandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden. Dessutom lägger arbetsmiljölagen ett tydligt ansvar på arbetsgivaren/rektorn att verksamheten bedrivs på ett sådant sätt att en tillfredsställande arbetsmiljö säkerställs. I det ligger att kränkande behandling inte får förekomma. Det effektivaste sättet att hindra mobbning är att arbeta förebyggande. Därför anser vi att det är viktigt att skolorna arbetar med attityder och förhållningssätt mot varandra, konflikthantering, kamratstöd, bra kontakter mellan elever, lärare och föräldrar för att långsiktigt få ökad trivsel och trygghet i skolorna. Fokusering på mobbning, skärpt lagstiftning, regeringens satsning med det s.k. värdegrundsåret och alla de goda insatserna som skett i skolorna har haft effekt. Många lärare och elever har tillsammans tagit många bra initiativ. Ett av dem är att införa kamratstödjare. Kamratstöd i skolan är en metod som bygger på att unga vuxna anställs som goda förebilder för barn och ungdomar. Syftet med att anställa unga människor är att de är nära elevernas ålder och minns tydligare hur de själva som tonåringar kunde tänka och känna. De är i första hand kamrater och skapar en socialt stödjande kultur för barn och ungdomar. Kamratstödjarna skall finnas tillgängliga under skoldagen för samtal och kontakt med eleverna. Kamratstödjarnas arbete, förutom att göra skolan till en miljö att trivas i, inkluderar också förbyggande insatser mot mobbning, skolk, droger och kriminalitet bland eleverna. Barn tillbringar av sina liv i skolan. Genom en positiv och stödjande skolmiljö med engagerade vuxna kan man nå ett långvarigt resultat för ökad trivsel och trygghet för barn och tonåringar i skolorna. En trygg miljö är en förutsättning för inlärning och något som alla i skolan har rätt till, och behov av, för att kunna sköta sina studier. Kamratstöd är en sådan metod som bidrar till att förändra skolmiljön i positiv riktning. () () () ()
mot · GP02Ub444 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub444av och ()Hem- och konsumentkunskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om antalet undervisningstimmar i ämnet hem- och konsumentkunskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av utbildad personal i ämnet hem- och konsumentkunskap. Motivering Dagens ungdomar drabbas allt oftare av övervikt och andra välfärdssjukdomar. I samband med detta ställs ofta krav på fler idrottstimmar i skolan, vilket delvis kan lösa problemet. Men lika viktigt är att ungdomar får mer kunskap om hälsa. Genom detta ökar förutsättningarna för att skaffa sig en mer hälsosam livsstil där vardagsmotion, t.ex. att gå och cykla, ingår. En annan viktig del är kosten. Alltfler barn och ungdomar äter dåligt . Enligt en undersökning på hoppar var femte elev över skollunchen. Lika många låter bli att äta frukost. Forskningen visar att de som äter dåligt mår sämre och har sämre betyg än de som äter ordentligt. är det svårare att vara konsument, att kunna välja i det stora utbudet. För detta fordras kunskap. För att kunna välja en kost som är god och näringsriktig, är lättlagad och håller god kvalitet krävs kunskap. Hem- och konsumentkunskap ger den kunskapen. Därför är det viktigt att undervisningen ges av utbildad personal. () ()
mot · GP02Ub451 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub451av ()Idrott i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anfös om utökade lektionstimmar idrott i skolan . Motivering , då vi har ständig tillgång på föda, äter vi alltmer som vi rör oss allt mindre. Som en konsekvens av detta har övervikt och fetma blivit allt vanligare. Problem med övervikt och ohälsosamma livsmönster är inte längre bara ett problem i-världen. WHO har i historien kunnat konstatera att vi gått från undernäring till övernäring i världen. Kombinerat med en samhällsutveckling som främjar bekvämlighet och minimal fysisk aktivitet har fetma och sjukdomar relaterade till övervikt kommit att bli ett världsproblem. I har vi klarat oss bra jämfört med t.ex. och . Detta är tack vare att vi rör på oss mer. varnar forskare för att vi kan hamna i samma katastrofläge i om vi inte vänder utvecklingen. Den närmast epidemiska ökningen av övervikt har också visat sig slå olika hårt på olika samhällsklasser. I västvärlden är fetma främst ett problem i de lägre socialgrupperna. Ett annat problem är att stress, dåliga kostvanor och för lite fysisk aktivitet är något som blir allt vanligare bland barn. Forskningsrapporter om viktökning längre ned i åldrarna varnar för ett växande problem. Svenska barn rör på sig mindre och äter sämre. Forskningen har också visat att kost- och motionsvanor grundläggs redan i skolåldern. Idrotten i skolan har inte bara betydelse för en god utveckling av barnens hälsobeteende utan fyller fler viktiga funktioner. Dels får alla barn, oavsett deras föräldrars ekonomiska situation, chans att prova olika sportgrenar. Detta i sin tur kan generera till ökad fysisk aktivitet för barnen även . Dels ger idrottstimmarna en välbehövlig paus från de teoretiska studierna, vilket forskningen visar har en positiv effekt på förmågan att ta till sig teoretiska kunskaper. Ett utökat antal timmar idrott är ett kraftfullt och verkningsbart steg för att bromsa utvecklingen mot ökad fetma i samhället och bland våra barn. Skolan fyller en viktig funktion i förändringen av barnens hälsobeteende och bör vara plattformen för barns kontakt med motion och idrott.
mot · GP02Ub452 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub452av m.fl. (s)Särskilda lärarutbildningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur de erfarenheter som de lärosäten som bedrivit utbildningar i enlighet med tas till vara i samband med fördelning av resurser för den särskilda lärarutbildningen. Bakgrund Regeringen har avsatt särskilda medel för genomförande av särskilda lärarutbildningar för att utöka antalet behöriga lärare. Sammanlagt innefattas sex stycken lärosäten för denna satsning om totalt 4 000 lärarstudentplatser . Flera lärosäten, däribland , har genomfört utbildningar med likartat innehåll. Bl.a. får , trots viktiga erfarenheter av denna typ av utbildningar, ingen del av dessa medel. Risken är att denna erfarenhet som tillägnats genom denna typ av särskilda lärarutbildningar inte tas till vara på ett ändamålsenligt sätt på grund av att en del lärosäten med denna erfarenhet inte omfattas av denna viktiga satsning. () () () Elisebeht () ()
mot · GP02Ub453 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub453av ()Studiemedelssystemet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att studenter med behov av att läsa grundläggande svenska och/eller engelska inte missgynnas i studiemedelssystemet. Motivering Ett livslångt lärande måste vara en rättighet för alla. Det innebär också att för alla dem som kommer till vårt land senare i livet måste möjligheterna att studera på t.ex. högskolenivå också finnas. Som för alla studerande gäller att man under sin studietid också kan ha en rimlig ekonomisk situation. De regler som gäller riskerar att drabba många av dem som i vuxen ålder vill skaffa sig en utbildning och måste börja med att ganska grundligt lära sig ett nytt språk. Förklaringen är att den tid det nya studiemedlet kan utgå är mer begränsad än i det gamla systemet. För en svensk som redan har en grundskoleutbildning är säkert regeln rimlig men de flesta elever med en utländsk bakgrund måste läsa en hel del svenska på grundläggande nivå och ganska många har aldrig läst engelska! Detta medför att det blir fler terminer att studera och fler terminer innebär en högre skuldbörda. Så det är naturligtvis rimligt att i det läget försöka minska skulden. Ett sätt är att söka det studiestöd som ger mest i bidrag. Men det studiestödet är beroende av hur mycket som statsmakterna avsatt till den studerandekategorin, vilket givetvis är ett problem för alla dem som är intresserade av ett studiestöd som man kanske är behörig att få men kan få avslag på för att pengarna är slut. Vad som däremot drabbar den som måste låna för att få lära sig den svenska som de svenska eleverna har gratis, är att tidigare utbildning spelar stor roll för vilka som kan få det mest fördelaktiga studiestödet. Även gymnasiestudier i annat land minskar möjligheterna och de upphör helt för den som har minst 80 poäng på svensk eller utländsk högskola. I vårt land har vi elever som läser svenska som andraspråk på grundläggande nivå och därför inte kan få det studiestöd som t.ex. svenska elever som på betydligt kortare studietid kan nå gymnasie- eller högskolenivå kan få. Det blir onekligen ett glapp mellan talet om att man ska ta tillvara den kompetens som finns bland utbildade invandrare som man har en grupp som både måste ta kostsamma lån för att lära sig svenska som de inte är behöriga att komplettera sin utbildning vid en svensk högskola. För att verkligen ge också elever med utländsk bakgrund som behöver språket som nyckel i lärandet lika villkor i studiemedelssystemet behöver regelverket ta hänsyn till de extra timmar som erfordras för språkutbildningen. bör tillkännage detta för regeringen. Även de delar i regelverket som innebär att gymnasiestudier i annat land minskar möjligheterna att få det mest fördelaktiga studiestödet och att de helt upphör för den som har minst 80 poäng på svensk eller utländsk högskola borde i samma syfte förändras så att man inte beaktar de utländska studierna för den som behöver läsa svenska (och kanske även engelska) på grundläggande nivå.