mot · GO02Sf36 · 2001-06-14 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf36av , ()med anledning av prop. 2000/01:140 Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bostadstillägget skall utgå av boendekostnadenupp till i månaden.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget förpensionärer () höjs till avprisbasbeloppet för ensamstående och till för gifta.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör återkomma efter lagensikraftträdande med redogörelse om utvecklingen av boendestrukturen isärskilt boende.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att underskott av näringsverksamhet skall kunnakvittas mot ett överskott påföljande år vid fastställande av denbidragsgrundande inkomsten.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behandlingen av pensionskostnader i näringsverksamhet vidberäkning av bostadsbidragsgrundande inkomst.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att statslåneräntan med ett tillägg av används vidberäkning av inkomsttillägget i stället för regeringens förslag om enavkastning på 15 %.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vid beräkningen av förmögenhetstillägget skall avdragkunna göras för förmögenhet i alternativt nyttjad bostad med begränsningför att ett alternativ får dras av per avdragstillfälle.Sammanfattning avpropositionenDet nya reformerade ålderspensionssystemet införs 2003.Samtidigt avskaffas det särskilda grundavdraget förpensionärer, och alla pensionsinkomster beskattas. För attkompensera beskattningen på grundpensionen/garantipen-sionen höjs bruttopensionerna. Förtidspensionssystemetsutformning har också förändrats i samband medålderspensionsreformen. Detta innebär att förtidspensionernaersätts med sjukersättning och aktivitetsgaranti från och med2003.Till pensionärer med låga inkomster har det utgåttbostadstillägg, som skall ge även denna grupp en god bostadsstandard.Bostadstillägget till pensionärer () utgör ett riktat bostadsstöd. Detfinns ytterligare ett bostadsstöd, bostadsbidraget, som utgår till hushåll medlåga inkomster. Bostadstillägget är ett individinriktat grundskydd.Bostadsbidraget syftar däremot till att ge en inkomstförstärkning vid lågainkomster i förhållande till försörjningsansvaret. I vissa fall kan pensionärererhålla både bostadstillägg och bostadsbidrag.Det inkomstbegrepp som används för att beräkna bostadstilläggetrespektive bostadsbidraget har därför utformats på ett likvärdigt sätt.Även om de nya BTP-reglerna i huvudsak utgör en översättning av de nugällande reglerna föreslås vissa förändringar.Personkretsen blir något snävare än tidigare, eftersom partiellålderspension och omställningspension inte kommer att berättiga tillbostadstillägg. Detta gäller också för kvinnor födda som uppbäränkepension om dödsfallet inträffat efter 2002.Bostadskostnaden för gift person som uppbär BTP beräknas endast tillhälften av de gemensamma bostadskostnaderna, om andra maken inte ärberättigad till bostadstillägg.Detta är en försämring i jämförelse med gällande regler. Bostadstilläggethar alltid tidigare räknats på makarnas sammanlagda bostadskostnad.Försämringen av bostadstillägget kompenseras i viss utsträckning genom ettnytt fribelopp vid inkomstberäkningen för den make som saknarbostadstillägg.Inkomstberäkningen följer skattelagstiftningens regler vad gällerbeskattningsbara inkomster. Vissa olikheter finns dock. Inkomster frånpension, tjänst och näringsverksamhet beräknas med utgångspunkt frånförväntade inkomster, medan inkomster från kapital ochförmögenhetsuppgifter hämtas från senast kända uppgifter.Förmögenhetsuppgifterna skall ligga till grund för den fiktiva inkomst somskall ingå i inkomstberäkningen.De framräknade bidragsgrundande inkomsterna omvandlas därefter till enreduceringsinkomst, vilket innebär att inkomsterna viktas och att ett fribeloppdras ifrån inkomsten. Fribeloppet beräknas på grundval av grundläggandekonsumtionsbehov och knyts till basnivåerna i den allmänna ålderspensionensamt sjuk- och aktivitetsersättningen.Vid beräkningen av bostadstillägget minskas detta avreduceringsinkomsten upp till ett basbelopp och avreduceringsinkomsten över ett basbelopp.Det särskilda bostadstillägget kommer att finnas kvar relativt oförändrat.Dock skall bidragstagarens disponibla inkomst beräknas efter faktiskaskatteregler och inte mot en schabloniserad skatteberäkning.Moderata huvudprinciperoch förslagDen moderata huvudprincipen är att hushållen i normalfalletskall kunna klara sig utan bidrag från samhällets sida, menvid behov av bidrag skall dessa om möjligt vara generellaoch inte utgå som konsumtionsinriktade bidrag. Vidare börlagar och bidragsregler vara utformade så att medborgarnalätt kan förstå tillämpningen av dem.Bostadstillägget bryter i viss utsträckning mot dessa principer. BTP är ettkonsumtionsinriktat bidrag, och reglerna t.ex. gällande reduceringsinkomst ärrelativt svåra att förstå och tillämpa. De förändringar som föreslås ipropositionen utgör dock i huvudsak en anpassning av de tidigare reglerna förBTP, varför vi anser att vi kan godta förslagens allmänna inriktning.På åtminstone en punkt bör dock en framåtsyftande diskussion inledas,nämligen om det kan vara acceptabelt att differentiera ersättningarfrån det allmänna med hänsyn till civilstånd.Det svenska skattesystemet bygger på individuell beskattning med ettmycket kritiserat undantag, förmögenhetsbeskattningen. Om beskattningen ärindividuell bör i konsekvensens namn ersättningar och förmåner också utgåindividuellt och inte vara olika - lägre - för gifta än för ogifta. Allaprognosertyder på att omfattningen av garantipension och bostadstillägg kommer attminska i och med att framtida pensionsgenerationer i allt större utsträckninghar tjänat in full pensionsrätt. Sådana ändrade förhållanden bör underlätta enframtida förändring, där förmåner inte längre utgår efter civilstånd.Fastighetsskatten verkar kostnadsdrivande för bostadskostnaderna. Dettagäller oavsett om man bor i småhus, bostadsrätt eller hyresrätt. Bor man ihyresrätt motsvarar fastighetsskatten ungefär en månadshyra i genomsnitt.Bor man i småhus motsvarar fastighetsskatten av taxeringsvärdet.För ett småhus, som har ett taxeringsvärde på , ärfastighetsskatten . Behovet av bostadstillägg skulleminska om fastighetsskatten var lägre. Att öka det generella bostadstilläggettill för hyran är inte nödvändigtom staten inte ökar boendekostnaderna genom att höja fastighetsskatten. Viföreslår därför att den del av bostadskostnaden som ersätts genombostadstillägget bör kvarstå vid och att ersättning börutgå av boendekostnaden, vilket motiveras av våra krav påsänkta fastighetsskatter.Bostadstillägget kan också verka kostnadsdrivande på kommunalabostäder, eftersom BTP ingår i kalkylerna när kommunerna projekterar ochbygger bostäder för äldre. Det är ytterligare en anledning till att inte höjaBTPutan en närmare konsekvensanalys av vad detta innebär förkostnadsutvecklingen på kommunala bostäder.Det särskildabostadstilläggetRegeringen vill lämna det särskilda bostadstillägget relativtoförändrat. Dock skall den bidragsgrundande inkomstenberäknas på samma sätt som bostadstillägget.Vi anser dock att det särskilda bostadstillägget måste höjas för att hjälpa demest utsatta pensionärerna. Vi vill därför höja den "skäliga levnadsnivån" idet särskilda bostadstillägget för pensionärer () med tolv procentenhetertill av prisbasbeloppet för ensamstående och förgifta.Utred om tvåbäddsrumär permanent boendeBostadstillägget skall utgå för kostnaden för den permanentabostaden. De särskilda boendeformerna har klassificeratssom permanentbostad när det gäller lägenheter men ocksåboende i en- eller tvåbäddsrum. Principen att jämställaboende i tvåbäddsrum med egen lägenhet är inte hållbar.Den begränsning som regeringen föreslår av bostadstilläggetför boende i tvåbäddsrum är ett steg i rätt riktning, menfrågan är om den är tillräcklig. Bostadstillägget riskerar attbli ett kommunalt bidrag, inte ett grundskydd förpensionärer, vilket i sin tur kan bidra till att mindre lämpligavårdmiljöer permanentas. Vi är inte beredda att föreslåändrade regler vad gäller tvåbäddsrum, men hemställer omatt regeringen återkommer , dock senast efterlagens ikraftträdande, med en redogörelse om utvecklingenav boendestrukturen i särskilt boende, med särskild tonviktpå utvecklingen av tvåbäddsrum.Gör det möjligt att kvittaunderskott mot överskottEnligt regeringens förslag skall inte näringsidkare kunnakvitta inkomstunderskott mot ett påföljande årsinkomstöverskott i enlighet med skattelagstiftningen. Det ärfel att tidigare års underskott i näringsverksamhet inte skallfå påverka den bidragsgrundande inkomsten. Näringsidkare,som ofta upplever varierande inkomster , skallha möjlighet att ge en mer rättvisande bild av sina inkomstergenom att erbjudas möjlighet att kvitta inkomstunderskottmot ett inkomstöverskott påföljande år, även vidberäkningen av bidragsgrundande inkomst.Begränsning avavdragsrätten förpensionsförsäkringarBidragsinkomsten vid BTP skall beräknas på ett sålikvärdigt sätt som möjligt när det gäller inkomst av tjänstrespektive inkomst av näringsverksamhet. Regeringensförslag bryter i viss utsträckning motlikabehandlingsprincipen. Detta gäller till exempelavsättningar till försäkringar, där egenföretagarens avdraginte enbart skall jämföras med dem som en ickenäringsidkare kan göra. För löntagare betalar nämligenarbetsgivaren också för pensions- ochsjukförsäkringar som är avdragsgilla i arbetsgivarens rörelse,medan egenföretagaren får erlägga premierna själv ochenligt skattelagstiftningen göra avdrag i den egnadeklarationen. Motsvarande regler bör gälla vid beräkningenav bidragsgrundande inkomst.Inkomsttillägg förförmögenhetDen bidragsgrundande inkomsten beräknas med hjälp avinkomster från pension, tjänst, näringsverksamhet ochkapital. Avkastning av kapital är detsamma som inkomst avförmögenhet. Inkomsttillägget för förmögenhet innebär endubbelräkning av förmögenhetsavkastningen. Det är enfelaktig princip. Till detta kommer att förmögenheter överviss storlek förmögenhetsbeskattas. Detta börjar skapabetydande problem för pensionärer med begränsadeinkomster men med bostaden i äldre attraktiva områden.Bostaden/förmögenheten blir en betydande och kraftigtökande utgiftspost i takt med snabbt stigandetaxeringsvärden. Förmögenhets- och fastighetsskatten kansammantaget skapa försörjningsproblem för vissapensionärsgrupper. Visserligen undantas förmögenhet ipermanentbostad när det gäller beräkning av fiktiv inkomstför förmögenheten, men kombinationen avförmögenhets/fastighetsskatt på bostaden och en fiktivberäkning av inkomst på andra förmögenhetsdelar, samtidigtsom kapitalinkomsterna redan beaktats, kan skapa betydandesnedheter mellan olika pensionärsgrupper, inte minstberoende på bostadsort.Vissa invändningar kan dock göras mot att förmögenhet aldrig skallbeaktas vid beräkning av bidragsgrundande inkomst. För det första kanförmögenhet placeras så att den inte ger någon årlig avkastning (placering i"nollkupongare" och liknande). För det andra kan det hävdas att sparandetskall bidra till ett ökat konsumtionsutrymme under de icke yrkesaktiva årenoch därför bör något större förmögenheter kunna beaktas vid beräkningen avbidragsgrundande inkomst.Utredningens förslag om hur inkomsttillägg för förmögenhet och hur denfiktiva inkomsten skall beräknas har kritiserats av remissinstanserna.Regeringen har dock endast i viss utsträckning tillmötesgått kritiken. Denförhållandevis höga procentsatsen () har dock regeringen behållitvid beräkningen av den fiktiva inkomsten. Få inkomster ger 15procent i avkastning. Att sätta tillägget så högt som är därförstötande. Hänsyn bör tas till att förräntningen av kapital kan växla. Det ärsåledes olämpligt att utgå från ett fast tillägg utan hänsyn till det aktuellaränteläget.Vi föreslår i stället att den fiktiva avkastningen skall knytas till någon räntasom avspeglar förändringarna i avkastning på investeringar etc. Tillexempel kan statslåneräntan, med ett tillägg av en procent, användas. Omberäkningen av inkomsttillägget för förmögenhet hade gjorts följsamt till denvid varje tidpunkt normala reella avkastningen på kapital hadeförmögenhetstillägget fått en ökad legitimitet. Vi föreslår därför attberäkningen av förmögenhetstillägget skall ske enligt de principer som nubeskrivits.Som redan påpekats skall förmögenhet nedlagd i den egnapermanentbostaden inte beaktas vid beräkningen av bidragsgrundandeinkomst. gällde detta också fritidsfastighet. Det bör vara denenskildes ensak om han/hon väljer att bo i hyreslägenhet kombinerad medfritidsfastighet, i ett permanent småhus eller i bostadsrätt. Det enklastesättetatt minska statens ingrepp i den enskildes val i detta hänseende vore att ändrareglerna så att vid beräkningen av förmögenhetstillägget avdrag kan ske förförmögenhet nedlagd i alternativt egen nyttjad bostad. Dock får endast ettavdrag göras för ett alternativ vid samma tillfälle.Stockholm den 14 juni 2001Margit ()()()()()()()()()