ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02U13 · 2001-03-29 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U13av , Tom (m)med anledning av skr. 2000/01:90 Nordiskt samarbete 2000Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen i tar upp förhandlingar ombeskattningsvillkoren för färjebesättningar på linjer mellan de nordiskaländerna.MotiveringAv skrivelsen framgår att varit ordförandeland under det gångnaåret.Det framkommer också att speciellt intresse har ägnats åt "De nordiskavälfärdsstaterna", och näringspolitiskt samarbete. Detsistnämnda har bland annat resulterat i en rapport: "Konkurrenskraft iNorden".Trots dessa många samarbetsprojekt har , under sinordförandeperiod, möjliggjort bekvämlighetsregistrering - och därmedåtföljande skattefrihet - för hela sin färjenäring, något som får stor påverkanäven för andra nordiska färjerederier i , och Finland.Enligt Europeiska unionens regler skall beskattning visserligen vara deenskilda ländernas angelägenhet, men det är knappast förenligt medRomtraktatens anda att ett enskilt land skapar omfattande konkurrensfördelarför egna företag genom en total skattebefrielse för en hel yrkeskategori. Detär heller knappast önskvärt att ytterligare en näringsverksamhet blir beroendeav omfattande statliga stödåtgärder.Den danska skattebefrielsen av färjebesättningarna innebär att deraskostnader för undervisning, sjukvård och övrig samhällsservice får bäras avandra grupper. Färjebesättningarna är lokalt verksamma och de argument somtidigare åberopats för andra ombordanställda - internationell konkurrens frånlågkostnadsländer - är knappast tillämpliga.De danska reglerna riskerar nu att sprida sig till andra länder i Norden.Därigenom bryts en av grundvalarna i skattesystemet - skatt efter bärkraft -sönder och en hel yrkeskategori skattebefrias på ett slumpmässigt ochoöverlagt sätt.Den bör därför omgående aktualisera frågan - blandannat i - i syfte att skapa konkurrensneutrala ochaffärsmässigt sunda förhållanden i den nordiska färjenäringen.Stockholm den 29 mars 2001Tom ()()()()()()
mot · GO02Ub26 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub26av , ()med anledning av prop. 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fritt få välja utbildningsanordnare, såväl offentlig somfristående, och om deras rätt att sätta betyg.MotiveringRegeringen skriver i propositionen att det är viktig med en mångfald avanordnare. Jag delar den uppfattningen och tycker att man därmed bör tasteget fullt ut och tillåta fristående skolor med rätt att sätta betyg äveninom vuxenutbildningen. Detta är inte möjligt . En nyligenpublicerad pekar på den kvalitetshöjande effekt friskolornahar även på den kommunala skolan. Detta bör tas tillvara även inomvuxenutbildningen.I mitt hemlän, , är det tätt mellan kommunerna och normaltdagpendlingsavstånd mellan orterna. Inte heller till ellerKristianstad, i grannlänet , är det speciellt långt att pendla från en delavkommunerna.Regeringen anger, som ett led i strävandena att skapa goda förutsättningarför medborgarnas lärande, att kommuner kan samverka inom regioner. Dettakan ske via samverkansavtal eller kommunalförbund.Jag anser att man bör gå ett steg längre och ge vuxeneleven rätt att frittvälja vuxenutbildningsanordnare inom eller utom den egna kommunen. Dettaskulle göra den vuxenstuderande oberoende av politiska samarbetsavtal ochöka den enskildes frihet.Stockholm den 19 mars 2001Jeppe ()
mot · GO02Ub29 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub29av , ()med anledning av prop. 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om ökade kostnader för vissa kommuner.2. beslutar att det ges ett särskilt riktat bidrag till vissakommuner för att möjliggöra ett brett kursutbud i mindre studiegrupper ienlighet med vad som anförs i motionen.Motiv för mina förslagI propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen(prop. 2000/01:72, sid 45) framgår följande:Samverkan mellan kommuner eller i regioner ökar möjligheterna till ettrikt och varierat utbud. Det är därför naturligt att kommunernaeftersträvar att fungera både som en samordnare av utbildningar och somutbildningsanordnare. Kommunens utbildning för vuxna i egen regi(komvux) blir därmed en av många utförare av utbildningen i enkommun. Genom att fungera som samordnare kan kommunen isamarbete med andra kommuner erbjuda medborgarna en mångfaldmöjligheter att förverkliga sina studieplaner. Den enskilde ges då ökademöjligheter att få sina önskemål om innehåll, pedagogik och studietakttillgodosedda. Också när utbildningen genomförs i entreprenadform ärkommunen huvudman för verksamheten.Det finns dock kommuner där det geografiska läget försvårar, eller tilloch med omöjliggör, samarbete med andra kommuner. För terdet sig synnerligen svårt att avtala med fastlandskommuner omsamverkan av kursutbud. För andra kommuner med stora avstånd tillandra kommuners utbildningsmöjligheter uppstår likartade svårigheter.Det kommunala kursutbudet riskerar att bli starkt begränsat på grund avatt det ej är möjligt att rekrytera studerande i sådan omfattning attkurserna är ekonomiskt genomförbara. Av dessa skäl är det angeläget attvissa kommuner kompenseras för ökade kostnader, så att även dessakommuner kan erbjuda ett brett kursutbud.Stockholm den 20 mars 2001Roy ()
mot · GO02Ub30 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub30av , ()med anledning av prop. 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att ett nationellt kompetenskonto för utbildning införsi enlighet med vad som anförs i motionen.Motiv för mitt förslagEtt generellt bidrag till kommunerna, som det som föreslås ipropositionen om vuxnas lärande (prop. 2000/01:72), minskarkreativiteten hos utbildningsanordnarna och de studerande. Införandet avett personligt kompetenskonto för utbildning skulle däremot ge positivaeffekter vad gäller utveckling av vuxenutbildning mot större valfrihet ochflexibilitet. Ett personligt kompetenskonto skulle dessutom ge individenstörre valfrihet avseende när han eller hon vill påbörja sin utbildning,samt var utbildningen skall genomföras. Ett personligt kompetenskontokommer också att ge större förutsättningar till en ökad mångfald avutbildningsanordnare samt större möjligheter för studerande att väljagymnasiala kurser i andra kommuner än hemkommunen. Ett personligtkompetenskonto kommer vidare att stimulera kommunala och externautbildningsanordnare att anordna varierande utbildningar av hög kvalitet.Ett nationellt kompetenskonto för utbildning bör gälla för dem mellan 25och och avse studier av nationella gymnasiekurser. Beloppet böranpassas till varje individs utbildningsnivå och täckautbildningsanordnarens kostnader.Om det nuvarande systemet med interkommunal ersättning skall finnaskvar i den nya vuxenutbildningen kommer detta att öka kostnaderna för småkommuner som saknar möjlighet till samverkan med angränsande kommuner.Ett system med personliga kompetenskonton skulle även ha en avgörandebetydelse i utvecklingen av det flexibla lärandet där studerande följerdistanskurser i andra kommuner än hemkommunen.Stockholm den 20 mars 2001Roy ()
mot · GO02Ub35 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub35av , ()med anledning av prop. 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om studieförbundens roll i vuxenutbildningen.MotiveringSverige och är unika i när det gäller vuxenutbildning! Enstarkt bidragande orsak till detta är studieförbunden som spelar en viktigroll i det livslånga lärandet.För att nå breda folkgrupper med folkbildning har den uppsökandeverksamheten som studieförbunden bedriver spelat en avgörande roll. Läggdärtill den individuella anpassningen för studier som bl a bedrivs istudiecirkelform. Det är därför viktigt när vuxenutbildningen beaktas attockså ta med en fortsatt utveckling av studieförbunden.Alla arbetsföra i behövs i den svenska arbetsmarknaden. Tyvärrhar många bristande skolutbildning och därmed avsaknad av formellbehörighet och examina. Om allt fler människor skall kunna vara med ochbilda spjutspets för framtidens behövs studieförbunden i den nyavuxenutbildningen. Det är viktigt att slå fast studieförbundens roll.Studieförbunden har en långa traditioner och erfarenheter av samarbetemed handikappförbunden. Denna kunskap och erfarenhet kan utvecklasytterligare. Det är därför viktigt att staten stödjer denna verksamhet.Ytterligare ett skäl till varför det är viktigt att låta studieförbunden bliaktörerpå samma plan som kommunerna är att ensidiga satsningar på det formellaskolväsendet riskerar att eftersätta medborgarutbildningen/folkbildningen.Sveriges utveckling sker inte enbart genom gymnasieutbildningen utanmåste balanseras av en demokratisk utveckling som innefattar samtligamedborgare. Studieförbunden är de som har störst erfarenhet av detta arbete,dvs att kombinera kunskapsutveckling med att deltagarna tillgodogör sigkunskaperna i arbetslivet, och i förenings- och samhällsliv.Det är viktigt att de uppsatta målen i , att alla skall hamöjlighet till gymnasiekompetens, följs upp. Studieförbundens roll i dennamålsättning måste tas till vara och utvecklas.Stockholm den 20 mars 2001Christina ()()
mot · GO02Ub36 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub36av , ()med anledning av prop. 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att forsknings- och kompetensutvecklingsmedel bör tillförasfolkbildningen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunernas skyldighet att på ett opartiskt sätt upphandlavuxenutbildning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att folkbildningsanslaget bör uppdelas.Motiv för våra förslagVuxnas lärandePropositionen definierar tre olika former av livslångt lärande:1. Det formella lärandet organiserat inom ramen för det offentligautbildningsväsendet.2. Det icke formella lärandet inom bl.a. folkbildningen.3. Det informella lärandet.Pedagogisk-metodisk utvecklingNär regeringen anvisar medel för att pedagogiskt och metodiskt utvecklavuxnas lärande sker det med alltför stor tonvikt på det formella lärandet.Skolverket tilldelas sammanlagt för att initieraforskning och satsa på kompetensutveckling av lärare. Det vore, medtanke på folkbildningens andel av den totala vuxenutbildningen, rimligtatt en del av dessa resurser användes för forskning och utveckling även pådetta område.Kommunal vuxenutbildningPropositionens markering av kommunernas ansvar för att garantera enmångfald av utbildningsanordnare inom vuxenutbildningen borde åtföljasav en tydlig anvisning att utbildningen skall upphandlas och att i de falldär det är pedagogiskt lämpligt studiecirkelformen skall anges som villkorför anbudsgivning. Den egna komvuxverksamheten får inte ges enförmånligare ställning än andra anordnares.Att lämna anbud på av kommunen utannonserade utbildningsbehov kaninte anses stå i strid med folkbildningens frihet och pedagogiska grundsyn.Det finns ingen anledning att misstänka att uppdragsverksamheten tillåtsdominera i ett studieförbunds totala utbud.Studieförbund och folkhögskolorVi föreslår återigen att regeringen låter utreda möjligheten att överförafolkhögskolorna till utgiftsområde 16 Utbildning. De senaste årensutveckling har inneburit en allt tydligare skillnad mellan verksamheteninom folkbildningen och folkhögskolorna.Stockholm den 19 mars 2001Elisabeth ()()()()()()()()()()
mot · GO02A14 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A14av , ()med anledning av prop. 2000/01:78 Rätt att arbeta till ålderFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lönebidrag skall utges upp till ålder.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om anpassningar i socialförsäkringssystemet beträffandesjukpenning, rehabiliteringsersättning och förtidspension.Vår ståndpunktRegeringen föreslår i propositionen att arbetstagarens rätt att arbeta till 67års ålder stärks. ställer sig bakom principen i förslaget, somhar sin bakgrund i den pensionsöverenskommelse som ingicks i slutet av1990-talet.Centerpartiet menar dock att denna rätt, eller möjlighet, att arbeta till 67års ålder skall omfatta alla. Diskriminering i arbetslivet får på inget sättförekomma, inte heller från regeringens sida. Regeringens förslag leder blandannat till att funktionshindrade i praktiken undanhålls rätten att arbeta upptill67 årsålder.Regeringens proposition anför att några förändringar inte behöver görasvad gäller möjligheterna för arbetsgivare att erhålla lönebidrag för anställda.Centerpartiet delar inte denna uppfattning eftersom dessa stöd i praktiken ären förutsättning för att funktionshindrade ska ha möjlighet att ta del av rättenatt arbeta till ålder.Centerpartiet menar med denna utgångspunkt att lönebidrag som utbetalatstill arbetsgivaren för arbetskraft, innan denna har fyllt , skall utges sålänge arbetstagaren som stödet avser fortsatt finns i arbetslivet, dock somlängst till . Detta bör ges regeringen till känna.Med liknande utgångspunkt anser att rätten att arbeta till 67års ålder även bör föranleda att anpassningar görs i socialförsäkringssystemet.Anpassningar bör ske beträffande sjukpenning, rehabiliteringsersättning ochförtidspension. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 4 april 2001Margareta ()()()()()()
mot · GO02A15 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A15av Husmark , ()med anledning av prop. 2000/01:78 Rätt att arbeta till ålderFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om attavskaffa åldersgränserna för att erhålla läkarvårdsersättning,tandvårdsersättning och ersättning för sjukgymnastik.MotiveringMånga äldre fyller genom sin kunskap och erfarenhet en storfunktion i arbetslivet och borde få möjlighet att, om de så önskar, fortsättaatt vara verksamma också efter . Inte minst är detta angelägetinom vård och omsorg där behovet av vårdpersonal, såsom läkare,sjukgymnaster, tandläkare och tandhygienister kan förutses öka denärmaste åren. Som det är och enligt gällande lagstiftning fårläkarvårdsersättning, sjukgymnastikersättning och tandvårdsersättninginte lämnas till en läkare, sjukgymnast respektive tandläkare som vidvårdtillfället har fyllt , om inte medger annat.I proposition 2000/01:78 - Rätt att arbeta till - föreslås att 65-årsgränsen höjs till . Detta är visserligen ett litet steg i rätt riktningmeninnebär att man fortfarande bortser från många äldres kunskap, kompetensoch förmåga. Därmed tackar man också nej till insatser som skulle vara tilldirekt samhällelig nytta.Jag anser att åldersgränsen i stället bör slopas helt och hållet i lagen omläkarvårdsersättning, lagen om ersättning för sjukgymnastik och för tand-vårdsersättning i lagen om allmän försäkring. Detta bör ges regeringen tillkänna.Stockholm den 6 april 2001Cristina Husmark ()
mot · GO02Fö18 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö18av Virgin, ()med anledning av prop. 2000/01:113 Vissa ledningsfrågor inom det militära försvaret m.m.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjligheten att pröva som lokaliseringsort för detregionala kontor som föreslås lokaliserat till Gotland.MotiveringPropositionen föreslår att regionala kontor för ekonomiredovisning ochlöneadministration lokaliseras till bland annat . Förslaget ärmycket positivt för och kan till en del ersätta de arbetstillfällensom förlorats vid nedläggning av , Lv2 och skiljer sig från andra kommuner som omfattas avstrukturomvandlingen inom försvaret genom att det är två orter inomkommunen som påverkas av förändringarna. Både i centralorten och iFårösunds samhälle från har strukturomvandlingen inomFörsvarsmakten inneburit förlorade arbetstillfällen. I , som inte ärcentralort, märks förändringarna mest. Enligt regeringens skrivelse1999/2000:33 Utvecklingsprogram för kommuner med särskildaomställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inomFörsvarsmakten har förlorat 140 arbetstillfällen. Regeringen harsärskilt markerat att vid genomförandet av utvecklingsprogrammet skall mansärskilt beakta möjligheten att förlägga verksamheter till Fårösund.Proposition 2000/01:113 ställer inget krav på att de regionala kontorenlokaliseras till garnisonsorter. Det borde innebära att det är möjligt att prövaom det regionala kontor som föreslås lokaliserat till kan förläggas tillFårösund. De regionala kontoren, främst inom ekonomiredovisning ochlöneadministration, lokaliseras till fem orter i landet. Det innebär att varjekontor kommer att betjäna ett större område än den egna kommunen och attarbetet till stor del sköts på distans, något som med fördel kan bedrivas frånFårösund.Fårösund behöver kompenseras med nya arbetstillfällen, regeringen haruttalat att vid utvecklingsprogrammets genomförande skall särskilt beaktasmöjligheten att förlägga verksamheter till . Vid lokaliseringen påGotland bör prövas om det regionala kontoret kan förläggas till Fårösund.Stockholm den 4 april 2001Lilian Virgin (s)
mot · GO02Ju18 · 2001-04-04 00:00:00 — Ju18 FÃ¶rslag till riksdagsbeslut begÃ¤r hos regeringen fÃ¶rslag om en lagreglering av Ã¶verprÃ¶vningsfÃ¶rfarandet inom Ã¥klagarvÃ¤sendet i enlighet med vad som anfÃ¶rs i motionen. Propositionens fÃ¶rslag Regeringen fÃ¶reslÃ¥r i propositionen ett antal Ã¤ndringar i 7 kap. rÃ¤ttegÃ¥ngsbalken. Ãndringarna sammanhÃ¤nger i huvudsak med den Ã¤ndrade i landet. Ãrendet har beretts av riksÃ¥klagaren. ÃverprÃ¶vning av Ã¥klagarbeslut Systemet med Ã¶verprÃ¶vningar Ã¤r en viktig del av Ã¥klagarvÃ¤sendets interna kontroll av kvaliteten och riktigheten i Ã¥klagarbeslut. Dessutom Ã¤r det en vÃ¤sentlig rÃ¤ttssÃ¤kerhetsgaranti fÃ¶r enskilda medborgare. Ett Ã¶verprÃ¶vningsÃ¤rende kan aktualiseras pÃ¥ olika sÃ¤tt. Det vanligaste Ã¤r att en brottsmisstÃ¤nkt, en tilltalad eller en mÃ¥lsÃ¤gande begÃ¤r att en lÃ¤gre Ã¥klagares beslut skall Ã¶verprÃ¶vas av en hÃ¶gre Ã¥klagare. FÃ¶rfarandet Ã¤r dock inte fÃ¶rfattningsreglerat utan har utvecklats i praxis. NÃ¤r riksÃ¥klagarens promemoria remissbehandlades ansÃ¥g bland andra JO, JK, tingsrÃ¤tt och att det inte vore orimligt att lagreglera den i praxis utvecklade Ã¶verprÃ¶vningsrÃ¤tten. Jag delar dessa remissinstansers uppfattning och anser att det vore naturligt att utvecklad praxis nu fÃ¶rs in i lagstiftningen pÃ¥ detta omrÃ¥de. Av rÃ¤ttssÃ¤kerhetsskÃ¤l och fÃ¶r att bidra till fÃ¶rtroendet fÃ¶r Ã¥klagarvÃ¤sendet Ã¤r det lÃ¤mpligt att det av regleringen uttryckligen framgÃ¥r att den enskilde har en mÃ¶jlighet att fÃ¥ ett Ã¥klagarbeslut prÃ¶vat pÃ¥ nytt av en annan och hÃ¶gre Ã¥klagare. Jag anser att denna Ã¶verprÃ¶vningsrÃ¤tt har en vidare betydelse Ã¤n att blott och bart tjÃ¤na som ett instrument fÃ¶r internkontroll inom Ã¥klagarvÃ¤sendet. bÃ¶r dÃ¤rfÃ¶r hos regeringen begÃ¤ra fÃ¶rslag om en lagreglering av Ã¶verprÃ¶vningsfÃ¶rfarandet inom Ã¥klagarvÃ¤sendet. Gotab, 2001 de ()
mot · GO02Ju20 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju20av , ()med anledning av prop. 2000/01:108 Åtgärder mot inställda huvudförhandlingar i brottmål vid tingsrätterna m.m.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen avslår förslaget till nya forumregler.Regeringens förslagI kapitel 5.6 Vissa forumregler begär regeringen rätt att föreskriva att ettärende om företagsrekonstruktion, skuldsanering eller felparkering skallhandläggas av en annan tingsrätt än den tingsrätt som enligt de nugällande reglerna är behörig, om de båda tingsrätterna har sina domkretsarinom samma län.MotiveringI och med den pågående förändringen av tingsrättsorganisationen harvissa tidigare självständiga tingsrätter blivit inlemmade i en domkrets därden dömande verksamheten behålls och utgör kansliort.Detta är en mycket bra lösning som ger utrymme för samverkan mellandomstolarna. Det som oroar personal vid kansliorterna är att man befarar attdessa tingsrätter skulle kunna utgöra en uppsamling av enklare mål såsomparkeringsböter eller att mål av ensidig karaktär samlas upp och överförs tillkansliorterna. Arbetsuppgifterna på dessa tingsrätter skulle då inte blistimulerande eller utvecklande utan mer av rutinarbete. önskarinte en sådan utveckling av de nu bildade kansliorterna utan ser ett samarbetemed fördelning av arbetsuppgifter på ett annat, för personalen, utvecklandesätt. Ges regeringen rätt att frångå nu gällande ordning om överflyttning avvissa mål kan den av personalen befarade utvecklingen ske.Åtskilliga remissinstanser menar dessutom att förslaget präglas avmyndighetsperspektivet och att medborgarperspektivet kommer i skymundanliksom kostnader som kan uppstå för parterna även vid resor inom ett ochsamma län.Remisskritiken har visserligen övertygat regeringen att inte gå så långtsom att införa möjlighet för en behörig tingsrätt att flytta över de föreslagnamålen till en annan tingsrätt i samma län utan har stannat vid att ge sig självrätten att kunna fördela dessa mål. Eftersom möjligheten för det ursprungligaförslaget ändå finns avstyrker vi denna del i regeringens proposition.Stockholm den 28 mars 2001Kia ()Per ()()()