mot · GP02Ub456 · 2001-10-05 00:00:00 — Den av beslutade nya organisationen för forskningsfinansiering innebär tillsammans med utbildningsministerns vidgade ansvar för forskning inom samtliga departement att riksdag och regering fått instrument att lättare hantera omfördelningar av resurserna. En väl genomförd forskningspolitik bör kunna resultera i en utveckling med god balans mellan grundforskning och tillämpad forskning. Utveckling av forskning vid små och medelstora högskolor stöder tanken på utbyggnad av små och medelstora högskolor i syfte att få en bättre spridning av utbildningsmöjligheterna, främst då grundutbildning och regionalt motiverade yrkesutbildningar. Samverkan med näringsliv och den offentliga sektorns övriga verksamheter i regionen bör vara ett viktigt inslag i dessa högskolors verksamhet. Frågan om utveckling av statligt finansierad forskning vid dessa högskolor är komplicerad. Forskning vid små och medelstora högskolor bör utvecklas med stor eftertanke och omsorg om högskoleforskningens framtid. Initialfasen måste för högskolan få vara en försöksperiod med relativt stor frihet att planera och pröva olika utvecklingsmöjligheter utan att resurser binds upp och hindrar möjligheterna för andra alternativ . Ett sådant utvecklingsarbete måste utföras av högskolan själv (ofta i samverkan med andra högskolor, universitet, myndigheter och det regionala näringslivet). Vi ser redan exempel på sådan naturligt framväxande högskoleforskning och det är viktigt att denna utveckling följs och att de institutioner som dokumenterar sådan växtkraft också får ordentligt stöd. Som stöd för en utveckling av forskning vid små och medelstora högskolor har föreslagit inrättande av en särskild fond för utveckling av forskning vid små och medelstora högskolor. Utvecklingsfond för små och medelstora högskolor Små och medelstora högskolor har fasta forskningsmedel anslagna direkt i statsbudgeten. För att stimulera särskilda utvecklingsmöjligheter kunde denna finansieringsform med fördel kompletteras med möjligheter att i konkurrens mellan högskolorna söka särskilda forskningsmedel. har redan i en tidigare motion föreslagit inrättandet av en utvecklingsfond för små och medelstora högskolor. Fondens syfte skall vara att stimulera utveckling av forskning, i första hand grundforskning, av betydelse för utveckling av högskolans framtida forskning och utbildning. Anslag kan ges för en period . Som exempel på verksamheter som skall prioriteras kan nämnas: Anställning av en forskare (professor eller motsvarande) för att utveckla ett visst område, biträda vid undervisningen och bedriva forskning inom ett för högskolan intressant område. Projekt för utveckling av vissa forskningsområden i samverkan med högskolor eller universitet inom eller utom landet. Internationell utbytesverksamhet, t ex för att möjliggöra ett lärarforskarutbyte med ett utländskt universitet , som stimulans för högskolans forskning och högre utbildning. Deltagande i internationella forskningsprojekt av direkt intresse för högskolans långsiktiga utveckling i kompetenshöjande syfte. Anordnande av internationella konferenser vid högskolan inom områden av speciellt intresse för utveckling av högskolans framtida forskning. Fonden kunde lämpligen handhas av . Samordning och effektivisering av forskningsresurser I anslutning till övergripande ansvar för svensk forskning får rådet också enligt regeringens förslag ansvar för att tillgodose gränsöverskridande forskning och tvärvetenskaplig forskning. Den samverkan som redan finns mellan råd och mellan ämnesgrupper inom vissa råd skall utvecklas ytterligare. De tre ämnesråden får möjlighet att fokusera på utveckling av grundforskningen inom sina respektive områden. Den nya myndigheten för stöd till produktutveckling inom näringslivet och forskning rörande infrastruktur m m skall samla och samordna en rad olika forsknings- och utvecklingsprojekt inom verksamhetsområden. Uppbyggnaden av denna nya organisation innebär en förstärkning av grundforskningen och en rationalisering och kvalitetshöjning i den tillämpade forskningen inom dessa områden. Med initiativ från bör också forskning som är splittrad på små och relativt ineffektiva forskargrupper vid spridda institutioner kunna föras samman till kraftfullare enheter med en större internationell slagkraft och med betydligt bättre miljöer för forskarutbildning. Genom att förstärka grundforskningen via kan också skapas goda möjligheter att genom flexibilitet och konkurrens skapa nya kreativa forskningsmiljöer och avveckla forskning som tappar i kvalitet och utvecklingspotential. har också ett övergripande ansvar för att vissa forskningsområden prioriteras, bl.a. miljöforskning, och kan därigenom styra utvecklingen så att t ex miljöforskningen beaktas inom ett brett forskningsfält med samverkan mellan de tre ämnesråden. Stora samordningsvinster kan också erhållas genom rätt utnyttjande av svensk forsknings samverkan med internationell forskning t ex via EU-projekt eller forskningssamverkan direkt med forskningsinstitutioner i andra länder. En viktig part för samordning av forskningsresurser till gagn för svensk industri och produktion inom areella näringar är de . Deras plats i forskningsorganisationen skall ses över. Industriforskningsinstituten är en mycket heterogen grupp forskningsinstitut med mycket olika bakgrund, storlek och forskningsstandard. Regeringens arbete att i samverkan med instituten finna goda verksamhetsformer och framtida uppgifter för industriforskningsinstituten i den svenska forskningsorganisationen är viktigt. Ett första steg tas i den proposition som regeringen i samverkan med och nu lämnat till (FoU och samverkan i innovationssystemet, 2001/02:2) och i vilken en organisatorisk stomme för arbetet presenteras. Ansvaret för utvecklingsarbetet läggs på IRECO och och särskilda medel för dessa verksamheter har anslagits i årets budget. Propositionen innebär i huvudsak att statens ansvar för utvecklingen fastlagts. Det faktiska innehållet i utvecklingen av denna del av svensk forskning är alltså ännu ej behandlat och det är angeläget att utvecklingen följs och utvärderas och att förslag rörande de forskningspolitiska riktlinjerna återkommer till för nya ställningstaganden. Stärk sektorsforskningen inom miljöskydd, miljövänlig produktion och varuhantering samt miljöbetingade hälsorisker De miljöproblem som det moderna samhället står inför kräver stora forskningsinsatser . Satsningarna på forskning inom miljöskydd, miljövänlig produktion och varuhantering samt miljöbetingade hälsorisker är välkomna och viktiga för en god samhällsutveckling. Innevarande mandatperiod kan noteras en tydlig förstärkning av miljöforskning inte minst genom kraftsamling och inrättande av ett särskilt forskningsråd för Miljö, areella näringar och samhällsplanering med som huvudansvarigt samt förstärkningar av olika punktinsatser inom miljöforskning och forskning inom ekologiskt jordbruk. vill i detta sammanhang peka på framtida behov av statligt engagemang vad gäller stöd till utveckling av miljöanpassade produkter inom industrin. Genom inrättande av den nya bl a för utvecklingsinsatser för svenskt näringsliv har vi fått en naturlig huvudman för en verksamhet med denna inriktning. föreslår att regeringen tillsätter en arbetsgrupp med uppgift att planera för ett institut med inriktning på forskning och utveckling av miljöanpassad teknik och produkter. Ett sådant miljöteknikinstitut kan bildas i samverkan mellan Kungl. Tekniska högskolan, , och ett eller flera universitet. Verksamhetens samordning med företagens intressen skall ske genom medverkan av och företag eller branschorganisationer. föreslås få ansvaret för ledning av planeringsarbetet som bör ske i samarbete mellan deltagande parter och för miljö, areella näringar och samhällsplanering. Den organisatoriska strukturen kan med fördel i relevanta delar utformas som VTT i , dvs. med laboratorie- och verkstadsresurser disponibla vid institutet, vilket skulle täcka ett stort behov hos mindre företag som ej själva kan hålla sådana resurser. Möjligheterna till samordning med existerande laboratorier vid KTH eller någon universitetsinstitution skall utnyttjas. (Sådan verksamhet i mindre skala har startats på eget initiativ av KTH.) Det miljötekniska institutet kan utöver forskning och utveckling av miljöanpassad teknik också fungera som referensorgan för övriga utvecklingsinstitut och produktutvecklande företag. I kraft av sin kompetens kan institutet ha en rådgivande funktion vid extern produktutveckling så att man på ett tidigt stadium i utvecklingsarbetet kan upptäcka miljömässiga nackdelar med en produkt och välja alternativ som är mer miljöanpassade. Genom att miljöanpassade produkter kommer att ha ett konkurrensförsteg så bör detta vid sidan av de positiva effekterna på miljön också generera konkurrensfördelar för svensk industri. Verksamheten kan finansieras genom medel från tre parter från staten via enskilt anslag i statsbudgeten direkt till institutet, från forskningsråd, stiftelser och fonder genom anslag efter ansökan från institutet och från deltagande företag genom kostnadsersättning till institutet. plats i den internationella forskningen Svensk forskning är i förhållande till landets storlek väl representerad i den internationella forskningen inom en rad olika vetenskaper. Denna position är viktig att bevaka och förstärka. har en omfattande samverkan med andra forskargrupper i framför allt europeiska länder och , men också med länder från samtliga andra världsdelar. Deltagande i EU:s forskningsprojekt har varit framgångsrikt så till vida som svensk forskning fått avsevärda forskningsanslag via EU. Styrningen av det svenska engagemanget i utländska projekt kan bli effektivare, särskilt vad gäller möjligheterna att disponera EU-medel så att de på ett bra sätt kompletterar helheten i svensk forskningspolitik. har i den nya organisationen ett speciellt uppdrag att bevaka svensk forsknings deltagande i internationella sammanhang, vilket bör kunna ytterligare förstärka kvaliteten i det internationella arbetet. är emellertid fortfarande inte ett land dit internationellt framstående forskare söker sig, med undantag för några få speciella vetenskapsgrenar. Inrättande av ett svenskt forskningscentrum med rätt profil skulle kunna placera tydligare på den internationella kartan. har skisserat på ett sådant förslag med arbetsnamnet . Huvuduppgiften för centret skulle vara att samla vetenskapsmän inom frontforskningen inom områden som är under stark utveckling till kortare och längre symposier för diskussion och uppsummering med tonvikt på analys av den framtida utvecklingen. Ett genomgående tema för arbetet vid centret skulle vara att analysera effekterna av de nya forskningsrönen på möjligheterna till utveckling av ett socialt och ekologiskt långsiktigt hållbart samhälle. Centret skulle utformas så att det blev ett av världens större, ledande forskningscentra, med möjlighet att ta emot forskargrupper för symposier men också lämpat för grupper av forskare som gemensamt penetrerar något för framtidsutvecklingen angeläget problem. Verksamheten skulle knytas till vetenskapsområden där har egen forskning av hög kvalitet. Ett sådant centrum skulle gagna såväl den nya kunskapens användning för en positiv utveckling av samhället i ett globalt perspektiv som den inhemska forskningen och samhällsutvecklingen och bidra till ett ökat intresse från utländska forskare att arbeta i . Speciellt ansvar för information om utvecklingen inom vissa vetenskapsgrenar Forskning genererar kontinuerligt ny kunskap. I takt med att den nya kunskapen sprids påverkas människors attityder och uppfattningar om olika förhållanden i samhället. Normalt tar det mycket från det att kunskapen genereras inom en vetenskap tills den blivit allmänt känd och accepterad i samhället. går utvecklingen inom en vetenskap mycket snabbt och nya praktiska tillämpningar kan snabbt genereras. I många fall kan dylika innovationer ha såväl tekniska som sociala, ekologiska och etiska konsekvenser och vara av central betydelse för samhället. Forskare specialiserade inom enskilda kunskapsområden kan ofta ha svårt att bedöma vilka olika tillämpningar, och därmed sammanhängande konsekvenser, en ny kunskap kan eller bör få. Tillämpningarna har ofta effekter som ligger långt utanför upphovsmännens kompetensområde och kan dessutom innebära krav på etiska ställningstaganden. Det är därför viktigt att i vissa fall aktivt påskynda spridningen av ny kunskap i samhället. En bred information och diskussion är viktig för att kunskapen och dess tillämpningar skall kunna rätt bedömas ur olika perspektiv. Information till allmänheten är en förutsättning för att demokratin skall fungera. Med eftersläpningar i informationen föreligger risk för att vetenskapliga landvinningar omsätts i för samhället genomgripande tillämpningar över huvudet på medborgarna och kan leda till en utveckling som medborgarna ej önskar. föreslår att tillsammans med får i uppdrag att inventera vilka forskningsrön som kan förväntas ha stora samhällskonsekvenser samt att organisera och genomföra uppdraget att med olika metoder informera allmänheten och stimulera diskussioner enligt de riktlinjer som angivits i motionen. Det är därvid viktigt att informationen om ett visst kunskapsområde kompletteras med andra discipliners bedömningar av den aktuella utvecklingen. Ett aktuellt exempel på ett forskningsområde som bör få detta aktiva stöd vid informationsspridningen till allmänheten är forskningen kring gener och dess tillämpningar inom genteknik och bioteknik. Kunskapsutvecklingen inom genforskning och genteknik har varit stark och berör själva grundvalen för samhällets existens; villkoren för utveckling av liv på jorden. Forskningen inom detta område kan därför ha konsekvenser som är fundamentala och livsavgörande i vidaste bemärkelse. Dess användning måste ställas i relation till hur den naturliga selektionen fungerat under evolutionen och vilka avvikelser från det naturliga urvalet den nya teknikens användning innebär samt vilka risker olika tillämpningar kan föra med sig i detta och andra perspektiv. Ökade kunskaper om ärftliga egenskaper för också med sig sociala konsekvenser med etiska ställningstaganden för både den enskilde och samhället. Ett brett informationsprojekt kring genetik, genteknik och bioteknik och dess möjliga tillämpningar vore ett utmärkt pilotprojekt. Erfarenheterna från arbete kan utgöra en bra grund för ett större projekt inom området. tillsammans med bör vara väl skickat att genomföra ett sådant projekt. Gotab, 2001 () () () ()