ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ju373 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju373av och ()Minimitid för personer dömda till rättspsykiatrisk vård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en minimitid för personer dömda till rättspsykiatrisk vård. Motivering har massmedia uppmärksammat ett stort antal rättsfall som påverkat allmänhetens förtroende till rättsväsendet. I dessa fall har personer som dömts för grova brott blivit utsläppta efter en . Personerna har dömts till rättspsykiatrisk vård och har efter endast några månader beviljats permission för studier och eget boende. har de sedan friskförklarats. Allmänhetens förtroende naggas i kanten av att personer som begått grova brott så snabbt kan friskförklaras och därmed slippa ytterliga straff för sitt brott. Regeringen bör undersöka möjligheten att finna en lösning på detta problem. Naturligtvis ska psykiskt sjuka inte sättas i fängelse utan de ska naturligtvis ha vård, men när det handlar om mycket grova brott kanske någon form av minsta strafftid ändå ska utdömas som personen döms till rättspsykiatrisk vård. Personen får då rättspsykiatrisk vård, och skulle personen friskförklaras tidigare än måste personen avtjäna resterande tid i fängelse. Regeringen bör återkomma till med förslag som stärker allmänhetens förtroende för rättsväsendet i detta avseende. () ()
mot · GP02Ju374 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju374av m.fl. (v)Straffpåföljden för vanvård och djurplågeri Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att straffpåföljden för vanvård av djur och djurplågeri skall skärpas. Motivering har flera brott mot djurskyddslagen behandlats av domstol, och där brotten enligt vårt menande har varit mycket grova och avskyvärda. Det har t.ex. handlat om hela djurbesättningar som utsatts för vanvård. De straffpåföljder som utdömts har dock enligt vår mening inte svarat upp mot brottets grad. En av straffpåföljderna måste vara att det för den som blivit dömd för vanvård av djur och djurplågeri skall vara mycket svårare att få hålla djur, exempelvis genom att se till så att djurhållningen inte bara går under någon annans namn men att också den dömda person i realiteten inte är den som håller djuren. I utredningen förbättrat djurskydd, SOU 2000:108, för utredaren fram att en skärpning av lagstiftningen bör övervägas då det gäller grova fall av brister inom djurhållningen. Utredaren anser att det vid skandalösa förhållanden skall övervägas om det skall bli möjligt att utdöma näringsförbud för den näringsidkare som så grovt vanskött sina djur. Andra förslag som rests är att det skall bli möjligt att döma för grov vanvård och grovt djurplågeri. Enligt vår mening bör straffpåföljden för vanvård av djur och djurplågeri skärpas. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) () ()
mot · GP02Ju375 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju375av m.fl. (v)Högmålsbrott Förslag till riksdagsbeslut beslutar att upphäva 18 kap. 2 § . Motivering Termen högmålsbrott har använts sedan medeltiden för att beteckna brott vilka innebär angrepp på statsöverhuvudet eller på statens bestånd och aktualiserades när en 16-årig pojke kastade en tårta i ansiktet på kungen. Pojken själv var inte medveten om att han skulle kunna komma att åtalas för ett högmålsbrott och därmed riskera fängelse upp till . är principen att det bedöms som allvarligare att kasta en tårta i ansiktet på statschefen än vad det är att kasta den i ansiktet på statsministern eller någon annan person. Med tanke på att statschefen numera har en representativ, symbolisk och ceremoniell funktion är denna åtskillnad ologisk. Både talmannen och statsministern har ju reell maktställning baserad på demokratiska val. Det borde därmed vara ett allvarligare angrepp mot statens bestånd att ge sig på statsministern och talmannen än kungafamiljen. Lagstiftningen var logisk när den först stiftades. Då var kungen närmast allsmäktig, och folkets företrädare hade begränsad makt och företrädde bara den välbärgade manliga delen av folket. Det var då naturligt att samma brott fick högre straffsats om det riktades mot kungen än mot någon annan. Att göra en sådan åtskillnad är dock inte rättvisande, och då lagstiftningen är föråldrad finns ingen anledning att ha den kvar. Det är vår mening att skall upphäva 18 kap. 2 § . () (v) ()
mot · GP02Ju376 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju376av ()Stöd för anhöriga till nynazister till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd för avhoppade nynazister. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riktat förebyggande arbete mot den nazistiska rörelsens nyrekrytering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd för anhöriga till nynazister. Stöd för avhoppare En del unga, i synnerhet unga killar, är aktiva i den nynazistiska rörelsen. Utan att i denna motion recensera den nynazistiska rörelsen utöver att samhället med alla medel skall motverka rasistiska, nazistiska och homofobiska brott för vilka den nynazistiska rörelsen står för vill jag belysa behovet av tydliga insatser från staten. Det handlar om att de unga män och kvinnor som väljer att hoppa av den nynazistiska rörelsen skall kunna få stöd för det. Det finns projekt i landet, t.ex. Exit, som just jobbar med avhoppade personer från den nynazistiska rörelsen. Det finns dessvärre inget nationellt ansvar för att det arbetet skall fortgå. Jag menar att det ligger i statens intresse att hjälpa och stödja personer som hoppar av den nynazistisk rörelsen. Det handlar då bl.a. om att personen skall kunna komma tillbaka till ett nazistfritt samhälle och att kunna erhålla den eventuella vård och det stöd som kan behövas, då de flesta avhopparna mår mycket dåligt. Detta bör tillkännage för regeringen. Förebyggande verksamhet Den verksamhet som t.ex. Exit bedriver har ju även en viktig förebyggande effekt. Enligt min mening måste staten även här ha ett nationellt ansvar om riktat förebyggande arbete mot den nazistiska rörelsens nyrekryteringar. Detta bör tillkännage för regeringen. Anhörigas situation En annan grupp av personer som far illa och som inte erhåller stöd och hjälp från samhället i tillräcklig utsträckning är de anhöriga till nynazisterna. Det kan handla om en ensamstående förälder eller om två föräldrar, om syskon, om partner, barn osv. Detta är människor som på olika sätt blir osynliga och som har svårt att få adekvat stöd och hjälp. Det kan handla om psykiska besvär, hot och våld som aldrig anmäls på grund av att en anhörig är gärningsman och mycket mer. Här anser jag att det måste ligga i samhällets intresse att ta till vara dessa människors rätt till stöd och hjälp när de utsätts för en sådan pressande och betungande situation då en nära anhörig förklarat sig vara anhängare till den nynazistisk rörelsen. Detta bör tillkännage för regeringen.
mot · GP02Ju377 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju377av och ()Ökade resurser för övervakning av tung trafik Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka resurserna till trafikövervakning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka möjligheterna att beivra lagöverträdelser i cabotagetrafik och internationella transporter på svenskt territorium. Motivering Den nya situationen på den svenska transportmarknaden, eller snarare med integrerat i en gemensam europeisk transportmarknad, ställer nya krav på trafikövervakningen på de svenska vägarna. En gemensam marknad ställer krav på gemensamma spelregler och åtminstone jämförbara krav på efterlevnad av regler. fungerar den senare delen inte tillfredsställande i . Den gemensamma marknaden har delvis inneburit en avreglering och delvis skapat större svårigheter med att kontrollera tillstånd och laglydighet. På så vis har den också till viss del öppnat för social dumpning och ekonomisk brottslighet. Många åkerier i , även stora åkerier utan att namnge någon, bedriver en verksamhet vars karaktär ömsom är helt i enlighet med lagar och regler, ömsom befinner sig i vad som i bästa fall kan anses vara en gråzon. En ny lagstiftning med en serie bestämmelser för att försvåra bl.a. social dumpning och garantera en konkurrens på lika villkor är på väg att snabbt föras fram genom EU:s olika beslutsorgan. Det krävs dock att EU:s medlemsländer tar problemet på allvar och använder sig av de verktyg som unionen ställer till förfogande. I och har kampen mot den ekonomiska och sociala brottsligheten på vägarna givits hög prioritet. I är det tyvärr betydligt lägre. Risken att fastna i en kontroll för överlast, avsaknad av arbetstillstånd, brott mot kör- och vilotider, låtsad cabotagetrafik eller liknande är tämligen liten i vårt land. Möjligheten för trafikövervakarna att på något effektivt sätt beivra syndarna i de fall de har annan hemmaort än är än mindre. På så sätt sviker vi i på detta område de andra EU-länderna i deras arbete för ett socialt och upplåter vårt territorium för illojal konkurrens. Detta är naturligtvis inte i enlighet med intentioner. Det har alltid funnits en tämligen bred uppslutning kring målet att skall bidra till att stärka EU-samarbetets sociala dimension. På detta område innebär ett förverkligande av dessa intentioner att resurserna till trafikövervakningen måste stärkas och möjligheterna att sanktionera brott på landets vägar måste utökas. () ()
mot · GP02Ju378 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju378av m.fl. (s)Krogdiskriminering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot krogdiskriminering. Motivering drabbas många människor i av diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, kön, funktionshinder eller sexuell läggning. Diskriminering kan kort beskrivas som olika behandling av lika fall. Diskriminering är förbjudet enligt flera av FN:s konventioner om mänskliga rättigheter som har godkänt. Skyddet mot diskriminering på arbetsmarknaden är relativt väl utbyggt. Människan lever dock som bekant icke av bröd allena. Att kunna delta i det sociala umgänget och ha tillgång till en fullgod fritid är också viktigt. uppmärksammades situationen för invandrare i nattliv. Många dörrvakter släppte helt enkelt inte in mörkhyade, trots att dessa uppfyllde de formella villkoren för inträde och att svenskfödda personer i samma situation inte hade några som helst problem att ta sig in. Denna diskriminering sker ofta med krogägarens medgivande eller på direkt uppmaning från denne. Det finns ingen anledning att anta att situationen skulle se väsentligt annorlunda ut i andra delar av landet. Problemen kring krogdiskrimineringen är många. Det är ofta svårt att bevisa att diskriminering förekommer och ännu svårare att bevisa att ägaren kände till detta. Ett annat problem är att sanktionsmöjligheterna för denna typ av överträdelser är begränsade. Vi utgår ifrån att regeringen kontinuerligt följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behövas för att motverka krogdiskriminering. () () ()
mot · GP02Ju379 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju379av ()Automatisk hastighetsövervakning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör införa ägaransvar vid hastighetsöverträdelser. Motivering Automatisk hastighetsövervakning har förekommit i . Ursprungligen introducerades övervakningsformen i bl.a. och för att övervaka särskilt olycksdrabbade vägavsnitt. Med automatisk övervakning avses i allmänhet fotoregistrering av regelöverträdelser utan ingripande av polis på den plats där händelsen inträffar. I börjar automatisk hastighetsövervakning att användas av alltfler. Problemet som uppstår är dock att det är svårt att identifiera vem som brutit mot hastighetsgränsen eftersom metoden innebär att någon tydlig bild inte kan ges av föraren. I , liksom i de flesta andra europeiska länder, tillämpas föraransvar. För utfärdande av böter krävs således att föraren identifieras, vilket ofta är en tidsödande utredningsprocess i de fall då föraren inte är identisk med ägaren eller att denne inte kan identifieras med hjälp av den tagna bilden eller fotografiet. Ägaren är, enligt gällande lag, inte skyldig att uppge vem som förde fordonet vid den aktuella tidpunkten. Det finns dock exempel på länder i som i viss mån tillämpar ägaransvar. Bland dessa märks , och . I tillämpas automatisk hastighetsövervakning . Ytterst tillämpas föraransvar, men ansvaret ligger även hos ägaren. I de fall ägaren inte kan lämna upplysningar om föraren av fordonet vid det aktuella tillfället, bötfälls denne för detta, inte för trafikbrottet. Dessutom påförs ägaren prickar enligt det s.k. Prickbelastningssystemet. Ansvaret för företagsbilar vilar på företagsledaren som är personligt ansvarig för att upplysningar lämnas om föraren. I är den automatiska hastighetsövervakningen mycket omfattande. Ägaransvar tillämpas, med undantag för grova trafikbrott som avgörs av domstol. Ägaren tillfrågas om vem som har fört fordonet, och om denne inte lämnar uppgifter hålls ägaren själv som ansvarig. Ägaransvaret innebär att ägaren till det identifierade fordonet erhåller information om händelsen tillsammans med ett inbetalningskort för bötesbeloppet. För företagsbilar gäller samma regler som i , dvs. företagsledaren hålls personligen ansvarig om förarens identitet inte lämnas ut. I tillämpas också ägaransvar. Överträdelserna övervakas genom fotografering av nummerplåtar och hela bilens bakre del. För grova överträdelser krävs identifiering av föraren, och fordonets ägare är då skyldig att veta vem som kört bilen och att lämna uppgift om detta till polisen.
mot · GP02Ju380 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju380av m.fl. (s)Polishögskola i till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en polishögskola i . Motivering En polishögskola förlagd till har goda geografiska förutsättningar att täcka rekryteringsbehoven av poliser i , med som storstad, som andra stad i storleksordning samt för de många små kommunerna och landsbygden. Enbart i bor det omkring 1,5 miljoner invånare. har stor erfarenhet av att samverka med arbetsgivare vad gäller planering och genomförande samt integrering av teoretisk och praktisk utbildning. Högskolan har också en stark kompetens vad gäller ett stort antal kunskapsområden som är av betydelse för utbildning av poliser, t.ex. sociologi och psykologi. Särskilt intressant är högskolans utbildning inom biblioteks- och informationsvetenskap eftersom framtida polisiär verksamhet i allt större utsträckning kommer att handla om informationssökning och informationshantering. Högskolans samverkan med den juridiska institutionen vid säkerställer kvaliteten på den juridiska delen av polisutbildningen. har fått mycket uppskattning för sin förmåga att rekrytera studenter från studieovana miljöer eller med invandrarbakgrund. Högskolans engagemang i mångfaldsfrågor och stöd till skolor i invandrartäta områden är faktorer som också har betydelse för en placering av en polisutbildning vid . Samverkan och enighet är viktiga faktorer för etablering av polisutbildning. Att en polishögskola etableras i har bl.a. stöd av i , , , kommun, och . () () ()
mot · GP02Ju382 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju382av m.fl. (s)Polisstyrelsernas inflytande Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka polisstyrelsernas möjligheter att styra hur länets polisresurser skall användas. Motivering Det är positivt att det nu genomförs stora satsningar på polisen och övriga rättsväsendet. Även i regeringens budgetförslag för tillförs resurser för att öka antalet poliser och höja kompetensen. På ett genomgripande sätt reformeras nu hela det svenska polisväsendet. Syftet är bl.a. att poliskåren ska förstärkas och föryngras, att rekryteringen av poliser till glesbygden stimuleras, att närpolisreformen fullföljs och utvecklas, att fler brott skall upp och den brottsutredande verksamheten skall stärkas, att utveckla det brottsförebyggande och brottsbekämpande arbetet, att arbetssätt och samarbetsformer utvecklas. Tryggheten i samhället skall öka och brottsligheten minska. Utgångspunkten är principen om alla människors lika värde och respekt för den enskildes integritet och värdighet. Människor i hela landet har rätt att kräva trygghet till person och egendom, hög rättssäkerhet och hög kvalitet i polisarbetet. Runtom i landet har 1990-talets besparingar på polisväsendet medfört upprepade strukturella förändringar. Bl.a. har BRÅ i en rapport påpekat att bristande resurser och svårigheter att förankra nya arbetsätt har lett till en stagnation av det förebyggande arbetet. Likaså redovisas en negativ utveckling av närpolisverksamheten. Det är därför mycket positivt med det lokala utvecklingsarbete som sker, liksom att myndigheter inom rättsväsendet har olika samarbetsprojekt och modeller för brottsutredning och kvalitetssäkring. Polisstyrelserna på länsnivå har ett avgörande ansvar för att det fortsatta reformarbetet får ett positivt genomslag. Polisstyrelserna i länen har de bästa förutsättningarna att skapa en organisation och verksamhet som är anpassad till de lokala och regionala behoven, resurserna och förutsättningarna. Enligt vår mening stärks det demokratiska inflytandet om länets invånare får ökade möjligheter att påverka och styra hur polisresurserna skall användas. () () Per () ()
mot · GP02Ju383 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju383av m.fl. (s)Förverkande av fordon Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen ser över polisens möjligheter att förverka fordon vid olovlig körning och polisens kostnader för att förvara dessa fordon. Motivering Att vissa människor har problem med att följa lagen är ingen nyhet. Frågan är bara hur lätt vi ska göra det för dem. Låt säga att en person kör bil utan körkort, då kan polisen tvinga personen ur bilen och rapportera det inträffade. Men när det gäller att ta bilen i förvar så har polisen begränsade möjligheter delvis beroende på oklara ägandeförhållanden m.m., vilket i praktiken innebär att den som olovligen kört bilen efter ganska återigen kan sätta sig i bilen och köra vidare, till fara framförallt för andra människor men också för sig själv. () () ()
mot · GP02Ju384 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju384av och ()Omhändertagandet av personer enligt LOB Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett bättre omhändertagande av personer enligt LOB. Motivering Den svenska polisen utför många olika arbetsuppgifter. Polisen har inte lyckats med att renodla verksamheten, utan lägger tid och resurser på uppgifter som egentligen skulle utföras av andra i samhället. En polisiär uppgift är att ingripa mot berusade personer, under förutsättning att det finns anledning att tro, att någon kan komma till skada. Lagstödet för polisen att ingripa mot en berusad finns i lagen om berusad person (LOB). För att ett omhändertagande ska kunna ske måste den berusade vara så berusad att han inte kan ta hand om sig själv. Ytterligare ett skäl kan vara att han är våldsam och att han därigenom kan skada andra. Kriterierna för ett omhändertagande enligt LOB är omfattande. Enkelt uttryckt ska en person vara näst intill redlöst berusad för att ett omhändertagande ska komma ifråga. I förarbeten betraktas LOB som en vårdlag. Lagstiftaren har haft för avsikt att den omhändertagne ska komma under någon form av vård. Det som sker i många polishus runt om i , utom i en del större städer, är att den omhändertagne läggs i en s k fyllecell. Innan personen kan läggas in i arrest måste ett befäl göra en bedömning av graden av berusning. Detta gjordes tidigare av vakthavande befäl. På grund av centraliseringen av polismyndigheten görs den bedömningen via telefon till ett befäl i centralorten. Visar det sig att den berusade är sjuk eller så berusad att fara för liv och hälsa föreligger ska personen föras till vårdinrättning. Behandlingen av de berusade ter sig i många avseenden upprörande. Ofta är det unga människor som omhändertas, trots att ingen under ska sättas i arrest. Det är ett primitivt sätt att vårda människor som ofta är beroende av alkohol. Någon vård kan givetvis inte ges hos polisen. I vårdhänseende föreskriver lagen att polisen endast är ålagd att tillse den omhändertagne . Om möjligheten finns att föra alla omhändertagna till en tillnyktringsenhet där utbildad sjukvårdspersonal är närvarande, skulle chanserna öka att lyckas med en rehabilitering. Större ansvar borde läggas på sjukvården och de sociala myndigheterna. Ett samarbete mellan dessa skulle innebära att åtgärder kunde sättas in . Givetvis finns det berusade som är så våldsamma att enda utvägen är arrest, men de utgör en liten andel av antalet omhändertagna. Utsatta människor ska omhändertas med bibehållen värdighet, så långt det är möjligt. Den kränkande behandling många omhändertagna personer tvingas utstå i de s.k. fyllecellerna bör upphöra. Genom att inrätta tillnyktringsenheter kan man dels mer effektivt vårda de omhändertagna, dels undvika att utsätta dem för ovärdiga förhållanden som kränker den enskilde. () ()
mot · GP02Ju385 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju385av ()Vittnesstöd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten skall finansiera ersättning och utbildning för vittnesstöd. Vittnesstöd behövs för att ge brottsoffret trygghet Genom hot och trakasserier försöker brottslingar hindra vittnen att framträda i domstolar. Därför är det viktigt att vittnen kan få stöd från samhället. finns en ideell verksamhet som anordnar vittnesstöd. Denna verksamhet är oumbärlig för att kunna säkra att rättvisan får ha sin gång och därför borde verksamheten finnas vid samtliga domstolar och ge trygghet åt de vittnen som så behöver. Vittnesstödverksamheten, som började , finns vid ett trettiotal domstolar. I de flesta fall bedrivs verksamheten ideellt och för det mesta av brottsofferjourerna. Medel till utbildningsinsatserna kan sökas ur Brottsofferfonden. Men då medel söks år så lever verksamheterna otryggt. De som fungerar som vittnesstöd arbetar nu helt ideellt. Denna verksamhet är av vitalt intresse för rättsväsendet och för brottsoffren och bör därför permanentas och organiseras genom att staten tar ansvaret för finansiering av utbildning och ersättning.