mot · GP02L2 · 2001-09-21 00:00:00 — Konsekvensen kan bli att den enskilde konsumenten inte längre får tillgång till rådgivning till samma kostnad och i samma utsträckning som . En reglering kan således slå tillbaka mot konsumenten. Det bör även anmärkas att det finns allmänna principer för rådgivaransvar utvecklat i praxis. En konsument som lidit skada på grund av bevisat vårdslös rådgivning torde också kunna få saken prövad i . De aktörer som sysslar med finansiell rådgivning följer i stor utsträckning nämndens rekommendationer. Vi motsätter oss att speciellt skall verka för särskild information om etiska fonder. Vad som för tillfället anses politiskt korrekt och därmed etiskt torde svänga med opinionen, och således förändras relativt ofta. Allmän information om olika fonders innehåll torde vara tillräcklig, emedan den redan är omfattande och fungerar väl. 6.7 Säkerhetsfrågor Att skydda konsumenternas hälsa och säkerhet är ett av de övergripande målen för regeringens proposition och tillika ett prioriterat område för EU. Vi instämmer i vikten av ett väl utvecklat standardiseringsarbete. bidrar redan till detta genom sitt medlemskap i . Vad avser barns säkerhet instämmer vi i att produkter måste vara säkra att använda för barn. Det pågående standardiseringsarbetet på , samt inom EU, fungerar väl i detta avseende. Härvid vill vi särskilt påtala föräldrarnas ansvar för att tillse att de produkter som barnen använder håller en hög säkerhetsnivå. Vi välkomnar en översyn av den svenska produktsäkerhetslagstiftningen och hemställer om en utvidgning av densamma till att omfatta även tjänster som tillhandahålls i offentlig verksamhet (se avsnitt 7.6). 6.8 Konsumentforskning Regeringen presenterade i sin proposition 2000/01:3 Forskning och förnyelse ett antal prioriterade forskningsområden. Även i förevarande proposition läggs detaljerade förslag på hur forskningen skall styras i en viss riktning inom konsumentområdet. Regeringen påtalar vikten av att forskningsfinansiärer samarbetar när det gäller konsumentforskning. I vår motion Ub6 med anledning av proposition 2000/01:3 påtalade vi att riksdag och regering skall avhålla sig från att detaljstyra forskningsanslag. Detaljstyrning med krav om ökad samhällsnytta av det ena eller det andra slaget begränsar den akademiska friheten och riskerar dessutom att få motsatt verkan. Forskning är naturligtvis centralt inom ett område som konsumentpolitik, enär det genererar underlag för arbetet med att förbättra information om och till konsumenter. En fri forskning har dock alla förutsättningar att uppnå dessa mål. Statens uppgift är således inte att detaljstyra, utan att skapa förutsättningar för utveckling och bibehållande av starka och självständiga forskningsinstitutioner. 6.9 Prisinformation Det är positivt att regeringen uppmärksammat de oacceptabelt höga priserna i , jämfört med övriga EU- och . Dessvärre föreslås inga av de strukturförändringar som krävs för en ökad konkurrens och medföljande prispress. Vi återkommer till detta nedan i avsnitt 7.3. Regeringen förutskickar en översyn av prisinformationslagen. Vi instämmer i att en sådan bör göras, men då utifrån tesen att minska tidsödande och krånglig lagtillämpning. Förutom det direkta konsumentintresset bör småföretagens situation uppmärksammas i denna översyn. Man bör återinföra KO:s skyldighet att bevisa att den krävda informationen i en viss situation har särskild betydelse för konsumenterna. Vi noterar att regeringen skriver att ...svenska konsumenter kan tjäna mycket pengar på att handla vissa produkter över gränserna. Det korrekta termen torde vara spara, i den korrekta informationens intresse. Regeringen överväger att ge i uppdrag till berörda myndigheter att undersöka prisnivåerna på de produktgrupper där det kan finnas anledning att tro att det finns utrymme för prissänkningar. Det är endast i planekonomiska samhällen som det är statens uppgift att lägga sig i enskilda producenters prissättning. Regeringen borde i stället koncentrera sig på strukturförändringar i konkurrensfrämjande syfte. 6.10 konkurrensutsatta marknader Vi noterar med tillfredsställelse att regeringen uttrycker en vilja att fortsätta den pågående liberaliseringen av tjänster i allmänhetens intresse. Vi emotser en fortsatt privatisering i konkurrensfrämjande syfte. Regeringen konstaterar att civilrättsliga regler får ökad betydelse för konsumenter även inom det offentliga området (barnomsorg till exempel). Detta får, enligt regeringen, dock inte leda till att medborgarperspektivet går förlorat. Det kan synas vara en udda formulering, enär konsumenter är medborgare, och alla medborgare omfattas av civilrätten. Diskussionen om medborgares rätt att lämna synpunkter på en viss grundläggande standard leder till ökad centralisering och konsumentperspektivet går förlorat i kollektiviseringen. Den enskilde konsumenten är väl skickad att ställa krav på de produkter han eller hon vill ha, utan att man ovanifrån anlägger ett medborgarperspektiv på näringsliv och marknad. 6.11 Märkning Det finns ett antal inskränkningar i konsumenternas möjligheter att träffa ett fritt val utifrån sina egna behov och önskemål. Dessa inkluderar protektionism, onödiga märkningsregler och orimliga krav på produkters säkerhet på olika sätt. Det behövs information om olika produkters beskaffenhet för att konsumenterna skall kunna göra väl underbyggda val. Detta ställer höga krav på innehållsdeklaration, så att man vet vilka komponenter en vara innehåller. Det finns dock risk att konsumenterna missgynnas när hysterin avseende speciell etisk märkning, jämställdhetsmärkning eller andra detaljmärkningar leder till minskat utbud och ökade kostnader. När staten lagstiftar om märkning av varor fastställs en viss nivå på etik, jämställdhet, djurskydd etc. Märkning som konkurrensmedel försvinner utrymmet att bjuda ut varor baserat på att de har vissa egenskaper minskar. Konsumenter efterfrågar god produktinformation om vilka åtgärder företagen vidtar för att uppfylla efterfrågade kriterier. Detta behov tillgodoses av företagen genom att de, genom frivillig märkning av olika slag, marknadsför och säljer produkter som konsumenterna efterfrågar. Självreglering och god branschsedvänja är bättre än lagar och regler om statlig märkning. Ett bra företag sköter sin verksamhet, och medvetna konsumenter väljer de företag de vill handla med och av. 7 En moderat konsumentpolitik 7.1 Mål och inriktning Genom en mer avreglerad konsumentpolitik, med ett sunt underifrånperspektiv, ger vi tillbaka konsumenterna förtroendet och makten. Konsumenterna måste åter myndigförklaras. Den princip som skall ligga till grund för konsumentpolitiken, liksom all annan politik, är att kunden alltid har rätt. Det är den enskilda medborgaren som skall få göra sitt val, och tryggt kunna förlita sig på sin egen kunskap, sunda lagar och en lyhörd och ansvarstagande marknad som stöd. Regeringens förmyndarpolitik tar ifrån den enskilde konsumenten dennes inflytande och bestämmanderätt, och minskar således den verkliga konsumentmakten. De praktiska konsekvenserna av detta synsätt är att konsumentpolitiken i sin helhet måste decentraliseras och att konkurrensens betydelse för konsumenterna måste poängteras. 7.2 Öka konsumenternas egna kunskaper Kunskap ger trygga konsumenter som känner att de har ett verkligt inflytande över sin vardagliga konsumtion. Att ge barn och ungdomar ökade kunskaper i grundläggande konsumentkunskap och privatekonomi är den bästa konsumentsatsningen. Av de undersökningar som den konsumentpolitiska kommittén företagit framgick det att konsumentfrågorna har en otydlig roll i skolan och att den gränsöverskridande karaktären ofta medför att området inte prioriteras i undervisningen. En studie angående överskuldsättning och skuldsanering har pekat på att det finns en omedvetenhet både i samhället och bland överskuldsatta hushåll om betydelsen av hushållsplanering och budgetering. Studien visade också att skolans ansvar för dessa kunskapsområden inte är tydlig och att ämnet inte prioriteras. Skolungdomar bör därför ges möjlighet att lära sig privatekonomi på ett konkret och praktiskt sätt i . Privatekonomi bör också vara ett möjligt tillvalsämne på gymnasiet. Kunskap är makt. Konsumentvägledarnas kunskap bygger på databaser. Dessa bör öppnas för allmänheten så att informationen blir lättillgänglig. I världens IT-tätaste land är folk lika kloka och lika duktiga att ta fram information som någon vägledare. För dem som inte har dator hemma kan man ställa datorer på bibliotek, och utbilda någon att hjälpa den som är ovan att använda den nya tekniken. Man kan också ringa till växel Konsument Direkt eller något liknande. Då kan kommunerna spara in både personal och kringkostnader. 7.3 Prioritera konkurrens som konsumentpolitisk satsning Konkurrensen på den svenska marknaden skall öka genom att nya företag etablerar sig och konkurrenshinder tas bort. Den inre marknaden skall stimuleras och EMU skall införas. Fasta spelregler och konkurrens på lika villkor är viktiga förutsättningar för att marknadsekonomin skall fungera. I marknadsekonomins natur ligger att gamla lösningar ständigt får vika för nya som är bättre ägnade att tillfredsställa konsumenternas varierande krav. Konkurrens är den bästa garantin för att konsumenter skall få så bra varor och tjänster som möjligt, till rimliga priser. Det är också av avgörande betydelse för den internationella styrkan hos svenskt näringsliv att konkurrensen upprätthålls på hemmamarknaden. Moderat konsumentpolitik syftar till att öka den konkurrensutsatta sektorn, vidga området för privat näringsverksamhet, att avveckla offentliga monopol och minska offentligt ägande i näringsverksamhet. Det krävs också systemförändringar i form av skattesänkningar och fler avregleringar för att stimulera marknaden. Med ett stort och brett utbud ges konsumenterna möjlighet att göra egna val: att välja och att välja bort. Den europeiska inre marknaden är gynnsam för svenska konsumenter eftersom den skapar ett större utbud av varor och tjänster. Införandet av EMU kommer att underlätta för konsumenterna på ett antal sätt; dels slipper man växlingsavgifter samt förluster vid förändrade växelkurser, dels ökar konkurrensen mellan detaljhandeln i olika medlemsstater, eftersom prisskillnaderna blir uppenbara då priser anges i samma valuta. Detta sätter press på de länder som har höga priser däribland . Handelsändamålet i skall tas bort för att främja konkurrensen. Etablering av detaljhandel bör styras av konsumenternas efterfrågan och företagsekonomiska överväganden, i enlighet med av kommunfullmäktige beslutade detaljplaner. Kommunen har möjlighet att underlätta etablering av detaljhandel i stadskärnan bland annat genom att främja framkomlighet och parkering. 7.4 Avreglera uppgifter är alltför omfattande och leder dessutom till splittring av verksamheten. Verkets myndighetsuppgifter bör skiljas från verkets övriga uppgifter, i syfte att effektivisera verksamheten. myndighetsfunktion bör begränsas till det rent produktkontrollerande, samt tillsyn över den konsumenträttsliga lagstiftningens efterlevnad. förlagsverksamhet med bokutgivning och publikation av , samt provtagningsverksamhet, bör privatiseras. Svenska konsumenter kan ställa krav på producenter, handlare och andra aktörer, inklusive den offentliga sektorns serviceorgan, genom att agera gemensamt. En sådan utveckling förutsätter att samverkan i organisationer tillåts byggas upp nedifrån. Ett allomfattande statligt ansvarstagande leder till passivitet och skapar en dyr och oftast otymplig byråkrati som ligger efter utvecklingen på det område den är satt att verka inom. För att konsumentsammanslutningar av olika slag skall kunna bildas, växa och ta på sig större uppgifter måste den offentliga insatsen gradvis tonas ned. Bara på detta sätt kan frivilliga och oberoende konsumentrörelser, som utgår från den enskildes behov och intressen, få fotfäste i . 7.5 Avskaffa tullar och handelshinder Frihandeln måste fungera och reformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik måste prioriteras. Tullhindren skall avskaffas, så att konsumenter inte behöver betala överpriser på grund av protektionism. En fullständig frihandel innebär också att medborgarna i de fattigaste länderna i världen kan förändra och förbättra sina livsvillkor genom att kunna exportera fritt. Den europeiska jordbrukspolitiken (CAP) skall avregleras. Systemet introducerades för att försäkra befolkning om livsmedelstillgång, då en övertro på statens roll för medborgarna florerade. CAP har dessvärre visat sig vara kontraproduktivt, genom att priserna på livsmedel för konsumenter har blivit onödigt höga. Målet måste vara att integrera den europeiska jordbrukspolitiken med världsmarknaden. Detta skulle leda till en stabilisering av världsmarknadspriset, samt lägre priser och ett mer konsumentinriktat utbud i . 7.6 Produktsäkerhet även för offentliga tjänster har länge drivit frågan om att utvidga produktsäkerhetslagen. Redan vid behandlingen i 1988/89 framhöll vi att lagen också måste omfatta varor och tjänster som erbjuds i offentlig verksamhet. Stegvis har vår inställning fått ett allt bredare stöd. har i samband med tidigare behandlingar dock inte varit berett att ställa sig bakom vårt förslag om att utvidga produktsäkerheten i denna riktning. är inne i en period av omfattande strukturomvandling. gränsdragningar mellan offentlig och privat verksamhet suddas ut allt mer. I allt större utsträckning erbjuds medborgarna ett utbud av tjänster från privat och offentlig verksamhet inom samma verksamhetsområde. Tjänstesektorn är på stark frammarsch och anses av många vara en förutsättning för att vi skall ta oss ur den besvärliga arbetsmarknadssituation som befinner sig i. För konsumenterna innebär nuvarande lagstiftning påtagliga nackdelar beträffande möjligheterna att överblicka regelverken. Dessutom föreligger risken att vissa tjänster faller utanför produktsäkerhetsskyddet. Den stora fördelen med att utvidga produktsäkerhetslagen till att omfatta även tjänster som erbjuds i offentlig verksamhet är att lagstiftningen därigenom bättre skulle kunna fungera som en garanti och därmed förstärka konsumentskyddet. Produktsäkerhetslagstiftningens nuvarande utformning är inte konkurrensneutral. Enligt vår mening är detta klart otillfredsställande eftersom det innebär en risk för att likartade verksamheter kan utsättas för olika slags kontroll beroende på vem som är huvudman för verksamheten. Med vårt förslag skulle risken för att denna situation uppstår elimineras. Efter det att behandlat produktsäkerhetsutredningens ställningstaganden och regeringens förslag har en hel del hänt. Inom ramen för den Europeiska unionen pågår ett omfattande arbete inom det konsumentpolitiska området. Regeringen anser att skall vara ett föregångsland i detta arbete. Mot denna bakgrund anser vi att det är befogat att på nytt väcka frågan om en utvidgning av produktsäkerhetslagen till att omfatta även varor och tjänster som tillhandahålls i offentlig verksamhet. 7.7 Låt märkning av varor vara frivillig Märkning av varor (etisk märkning, jämställdhetsmärkning, miljömärkning etc.) skall vara frivillig. Märkning av varor bör tillåtas vara ett konkurrensverktyg snarare än ett statligt kontrollmedel. Som tidigare anförts medför lagstadgad märkning merkostnader för konsumenterna, som effekterna är svårkontrollerade på mikronivå. övervakar sin tillverkning och informerar sina presumtiva kunder om förfaringssätt. The är ett utmärkt exempel på företag där djurskydd och miljöhänsyn är en del av själva affärskonceptet. Medvetna konsumenter väljer bäst själva vilka företag som producerar sina varor på ett sätt som passar deras intressen och val. 7.8 En genomtänkt modell för tvistlösning Modeller för lösning av konsumenttvister utom rätta skall stimuleras. Regeringen har försökt införa större möjligheter till processföring i framför allt konsumenttvister. Vi menar att en bättre modell vore att anamma de moderna principerna för utomrättslig lösning av konsumenttvister, så kallad alternative dispute resolution (ADR). Kommissionen uppmuntrar framväxten av modeller för utomrättslig tvistlösning, därför att sådana instrument är lättillgängliga för konsumenter, visar goda resultat och saknar många av de nackdelar domstolsprocesser har. har också antagit ett betänkande avseende utomrättslig reglering av konsumenttvister. Kommissionen rekommenderar att ADR skall ha en självständig, oberoende ställning, samt ge samma service till konsumenter som till näringsidkare. Förfarande och resultat skall vara offentliga. Förfarandet skall också vara effektivt, inte fordra juridiskt ombud, vara utan kostnad eller ges till mycket rimliga kostnader, samt vara snabbt. Förfarandet skall endast vara bindande för parterna om parterna innan förfarandets början informerats om att så är fallet. Förfarandet får inte vara en följd av en avtalsklausul som påbjuder utomrättslig tvistlösning med preklusion av rätten att föra anspråket till domstol. Parterna skall, om de vill, få representeras av ombud. Vi ställer oss bakom inrättandet av ett nätverk för utomrättslig, gränsöverskridande tvistlösning. Konsumenterna får härigenom stor egenmakt att lösa problem utan att behöva gå till domstol. () (m) () () () () de () ()