mot · GP02N35 · 2001-10-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N35av m.fl. (kd)med anledning av skr. 2001/02:22 En förnyad prövning av stängningen av 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energipolitikens inriktning och resultatet av det energipolitiska programmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förhindra energibrist. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en miljökonsekvensanalys och en ekonomisk analys måste göras innan beslut om stängning av fattas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att öka överföringskapaciteten till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den förnybara energiproduktionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en redovisning av naturgasens roll för energiförsörjningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den nationella politiken och energifrågorna i EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förhandlingar bör upptas med och andra exportländer så att kolkraftsproducerad el vid import till kan beläggas med miljöavgift. 2 Inledning Skrivelsen En förnyad prövning av stängningen av skall utgöra underlag för ställningstagande till om villkoren för stängning av är uppfyllda. Regeringen konstaterar att villkoren inte är uppfyllda och att villkoren för stängningen bör stå fast. En ny bedömning av huruvida villkor för en stängning kan uppfyllas skall göras 2003. Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor för att främja en god ekonomisk och social utveckling i . Den förda energipolitiken skall skapa villkor för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Programmet innehåller därför åtgärder för att stimulera användningen av förnybara energislag och en effektivare energianvändning. 3 energipolitik anser att energiförsörjning skall tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. Det är den enda kända vägen mot det ekologiskt uthålliga energisystemet. Vi vill skapa en energiförsörjning där den negativa påverkan på hälsa, klimat och miljö är så små som möjligt. Investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk och småskalig vattenkraft måste stödjas liksom den fortsatta utvecklingen av solenergi och ny teknik. De ökade koldioxidutsläppen med påföljande växthuseffekt är det enskilt största hotet mot vår livsmiljö. Energipolitiken bör inriktas på att åstadkomma breda politiska uppgörelser och långsiktigt stabila spelregler för aktörerna på elmarknaden. Utgångspunkten ska vara att genom eleffektivisering samt utveckling och infasning av förnybar elproduktion fasa ut kärnkraften och även energisystem som bygger på fossila bränslen. Målet är ett omställningsarbete som syftar till att bygga ett ekologiskt uthålligt energisystem utan drastiska prisförändringar, risk för elbrist och därmed ytterligare påfrestningar på välfärd och sysselsättning. Industri och hushåll ska garanteras säkra elleveranser till fortsatt konkurrenskraftiga och rimliga priser. vill avveckla kärnkraften. Men det måste ske i takt med att energieffektivisering samt andra, förnybara, energislag kan ersätta den elproduktion som kärnkraften ger. energipolitiska beslut ingick ett omfattande åtgärdsprogram för att stimulera en effektivare energianvändning och användning av förnybara energislag. Beslutet innebar att en reaktor vid skulle stängas före . Den andra reaktorn vid skulle enligt riksdagsmajoriteten ha stängts före under förutsättning att bortfallet av elenergi kunde kompenseras genom tillförsel av ny energi eller minskad användning av el, konvertering från el samt tillförsel av el från andra energikällor. Villkoren för stängning var inte uppfyllda, vilket regeringen konstaterade i skrivelsen 2000/01:15 Den fortsatta omställningen av energisystemet m.m. Den nu aktuella skrivelsen 2001/02:22 En förnyad prövning av stängningen av , kommer till samma slutsatser eftersom vidtagna åtgärder inte varit tillräckligt effektiva. Vi kristdemokrater är för en effektiv gränsöverskridande handel med el, men får inte agera så att miljövänliga energianläggningar genom politiska beslut läggs ned för att istället göra oss beroende av import av el som producerats på ett sätt som har starkt negativa konsekvenser för miljön. Uthålligheten kräver att ekonomi, energi och miljö går hand i hand. Stängningen av har inneburit att svensk elförsörjning, miljö, ekonomi och svenskt industriklimat försämrats. Den el som ersätter bortfallet består i huvudsak av el från koleldade kraftverk i . är starkt kritiska mot regeringens handläggning av frågan om kärnkraftsavvecklingen. beslut togs utan att de ekonomiska effekterna var kända, och avsaknaden av miljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiska analyser var total. Hade fått fortsätta att producera el hade kunnat skona miljön från drygt koldioxid , dels genom att vi skulle slippa importera kolkraft, dels genom möjligheten att exportera energi. 3.1 Vår motion angående utgiftsområde 21 i budgetpropositionen I vår budgetmotion på energiområdet utvecklas vår syn på energipolitiken vidare. Bland annat behandlas de ekonomiska aspekterna på energibesparing och krav på ett styrsystem som stimulerar till produktion av förnybar energi på bekostnad av den icke förnybara energin. En miljöavgift bör införas på importerad kolkraft. De långsiktiga villkoren för den småskaliga vattenkraften måste tydliggöras. För att den gemensamma nordiska elmarknaden skall fungera fullt ut kan inte villkoren för kraftproduktion variera alltför mycket mellan länderna. är förhållandet sådant att lägger en koldioxidavgift och svavelavgift i konsumtionsledet på den vattenkrafts- och kärnkraftsel som importeras från . Dansk kolkraft kan däremot försäljas till utan motsvarande avgifter vilket ger den ett mycket förmånligt pris. Detta innebär en dansk konkurrensfördel på miljöns bekostnad, något som anser vara helt förkastligt. Regeringen bör genom förhandlingar med och andra kraftproducerande länder skapa möjlighet att ålägga importerad kolkraft en svensk miljöavgift. I övrigt hänvisas till motion 2001/02:N371 Energi, utgiftsområde 21. 4 En förändrad elmarknad Mycket har hänt sedan 1997 års energipolitiska beslut. Elmarknaden har avreglerats vilket lett till sänkta elhandelspriser. Elförbrukningen ökar och kommer så att fortsätta enligt alla tillgängliga prognoser. Den inhemska produktionskapaciteten har minskat kraftigt genom beslut om avställning och stängning av reservkraftanläggningar. Sammantaget har kapaciteten minskat med ca 2 500 MW . Stängningen av ledde till ett bortfall av ytterligare ca 600 MW. El handlas på en nordisk elbörs. Genom Polenkabeln har vi fått ökade möjligheter till export eller import av kraft från och . Inom EU fortgår arbetet med utvecklingen av en avreglerad och gemensam europeisk energimarknad, försörjningstrygghet, energieffektivisering och ökad andel el från förnybara energikällor. 5 Elbrist Samstämmiga rapporter anger att vi i och i går mot elbrist. Visserligen är vattenmagasinen välfyllda , men då vattenkraften är väderberoende kan läget vara det rakt motsatta . beräknar nettoimporten till under ett normalår, vid ett torrår bedöms importen öka till . Överföringskapaciteten från norra eller till måste förstärkas. Det saknas marginaler för att klara större oplanerade produktionsstopp i kraftanläggningar eller veckor med låga temperaturer. Blir det en kall vinter med ökad elanvändning finns inga marginaler att klara detta utan dramatiska åtgärder för användarna av el i . anser att det är en synnerligen riskabel och mycket dålig lösning att förlita sig till s.k. roterande bortkoppling av elkunder för att begränsa elanvändningen vid elbrist. För den elintensiva industrin, där energin är att betrakta som en råvara, är det nödvändigt att energiförsörjningen planeras, inte bara för dagens behov, utan för en nivå som medger att industrin kan växa och utvecklas. Ansvariga myndigheter bör på olika sätt vara beredda att stödja ett system för en fungerande effektmarknad. Det behövs en långsiktig lösning och en lösning som inte stör den normala prisbildningen på elbörsen. Svenska Kraftnäts åtgärder för att stärka effektbalansen i bygger fortfarande på att industrin är beredd att stoppa produktionen vid extrem kyla. Detta är i längden ohållbart. bedömer att kommer effektbalansen att vara starkt beroende av förbrukningsbegränsningar, hög tillgänglighet i kärnkraftsproduktionen och överföringsförmågan på stamnätet samt import till Syd- och från grannländerna. Några investeringar för att väsentligt förbättra effektbalansen beräknas inte komma till stånd . blir således alltmer importberoende. Vid extrem kyla är det sannolikt att grannländerna också drabbas av stark kyla, vilket minskar deras produktionsöverskott. Det är då som de mest förorenande produktionsanläggningarna nyttjas maximalt och utsläppen ökar. Beräkningar visar att saknar vid normal elproduktion och en antagen oförändrad konsumtion. Vid torrår kan underskottet bli det dubbla. Vi är således helt beroende av import från främst , , och . Denna el är till största delen kolkraft eller kärnkraft. Svenska staten kan, genom det helägda engagemang i bl.a. , , och , bli en stor leverantör av dessa oönskade energislag till . 6 Förutsättningar för stängning av Energipolitiken kan inte ses isolerad. Den måste gå hand i hand med ekonomisk politik och miljöpolitik för att bidra till tillväxt och ett ekologiskt uthålligt . Politiska beslut måste vara långsiktiga och stabila så att kraftproducenterna kan känna trygghet i nödvändiga investeringar. skall de leda till hög effektivitet i produktionsledet och låga energipriser för konsumenter och näringsliv. Enligt näringsutskottets betänkande 2000/01:NU3 och beslut innebär villkoren för en stängning av att stängningen inte får medföra negativa effekter i fråga om energipriset, tillgången på el för industrin, effektbalansen eller miljön och klimatet. Det är därför som ständigt återkommer till kravet om att det till beslutsunderlaget skall presenteras en ekonomisk redovisning, en miljökonsekvensanalys och en samhällsekonomisk analys. 6.1 Energitillgången Samhället i stort och näringslivet ska tillförsäkras stabil tillgång till el till rimliga priser. ifrågasätter därför möjligheterna att stänga reaktorn före utgången av 2003. Ett sådant beslut måste föregås av en ännu mer omfattande utvärdering än vad som har genomförts. Självfallet ska dock anläggningar stängas om det fordras av ekonomiska eller säkerhetsmässiga skäl. 6.2 Miljökonsekvenser En grundlig miljökonsekvensanalys måste genomföras . De ökade utsläpp som blev följden av stängningen av kan inte ignoreras. Kunskap finns för att värdera miljöeffekterna av ca koldioxid, ca svaveloxider och ca kväveoxider. Därifrån kan slutsatser dras om vilka utsläppsmängder och miljökonsekvenser som kan bli resultat av stängningen av . uppskattning av det ökade utsläppet av koldioxid vid ett helstängt och ett torrår innebär en ökning om ytterligare . Detta skall relateras till att elproduktionen i förorsakade koldioxidutsläpp om sammanlagt . De ökade utsläppen måste också ställas i relation till de internationella åtaganden som har gjort, som enskild nation och som medlem i EU. Vi har ett ansvar för kommande generationer, och växthuseffekten är det största hotet mot framtida livsbetingelser på vår jord. 6.3 Ekonomiska konsekvenser Den svenska energipolitikens mål är bl.a. att trygga tillgången på el på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor för att främja en god ekonomisk och social utveckling i . Även de ekonomiska konsekvenserna för skattebetalarna, näringslivet och det övriga samhället måste därför föregå ett politiskt beslut om stängning av . 6.4 Överföringskapaciteten För att motverka elbristen i måste överföringskapaciteten byggas ut så att den kraft som finns tillgänglig i norra , och kan nyttjas. 6.5 Resultatet av det energipolitiska programmet Omställningsprogrammet består av dels åtgärder som ska ge resultat på kort sikt, dels åtgärder som har en mer långsiktig effekt. De kortsiktiga åtgärderna har som mål att kompensera för det energibortfall som uppstår när kärnkraftverken stängs. De utvärderingar som gjorts pekar entydigt på att det mål som satts för ny elproduktion och reducerad elanvändning inte kommer att uppnås. Tvärtom bedömer att det kommer att bli en ökning i den allmänna elförbrukningen och att man har svårt att förutsäga vilka effekter åtgärderna för att minska de årshögsta förbrukningsnivåerna kommer att få. 6.6 Förnybar energiproduktion anser att det behövs kraftfulla insatser för att utveckla de förnybara energikällorna. Det gäller vindkraft, biobränslebaserad elproduktion, småskalig vattenkraft och solenergi. Det låga elpriset gör att de förnybara energislagen inte kan konkurrera utan stöd. Det behövs därför ett nytt skatte- och bonussystem som premierar förnybar energiproduktion. I skrivelsen (skr. 2000/01:15), vilken fortsatt ligger som grund för omställningen av energisystemet, framgår regeringens avsikt att göra särskilda insatser för vindkraft inför den fortsatta omställningen. Vi vet att vindkraften har sina klara begränsningar, och även om stora satsningar sker kommer vindkraft endast att kunna svara för en marginell andel av landets elbehov. Regeringens bedömning av potentialen för biobränslebaserad elproduktion tycks vara något underskattande. Visserligen leder dagens elpris till att investeringar och produktion hålls tillbaka, men kapacitet finns för ökad produktion, och nyttjandegraden kan påverkas av ett nytt, relevant styrsystem. 7 Brister i regeringens tidigare redovisning Skrivelsen (skr. 2000/01:15), som förutom att utgöra underlag för beslut om villkoren för stängning av även redovisar regeringens planer för den fortsatta omställningen av energisystemet, innehåller många svagheter. Förutom vad som ovan nämnts om behovet av miljökonsekvensanalyser och ekonomiska konsekvensanalyser vill vi särskilt peka på följande tre brister: 7.1 Naturgas I skrivelsen saknas regeringens bedömning av naturgasens roll i det framtida energisystemet. Dagens naturgasnät spelar en icke oväsentlig roll, särskilt som det finns just i som hotas av elbrist kommande vinter. I regeringens framtidsbedömningar borde naturgasen, på nuvarande eller utökad användningsnivå, finnas med. 7.2 Energifrågorna i EU Den svenska energipolitiken kan inte ses isolerad från omvärlden. Vårt medlemskap i innebär att det som beslutas på gemensam nivå får effekter på den svenska energipolitiken. Det gäller en handlingsplan för att bekämpa klimatförändringarna, handel med utsläppsrättigheter, direktiv om elektricitet från förnybara energikällor samt en handlingsplan för ökad energieffektivitet. anser att det pågående arbetet i EU borde inkluderas i vår energipolitik. Vi anser också att regeringen borde engagera sig mer aktivt i det gemensamma arbetet för miniminivåer beträffande miljöstyrande skatter och avgifter samt i det viktiga arbetet med definitioner av begrepp inom energisektorn. Avgörande är bland annat hur avfall och torv definieras. är ett föregångsland, men om vi inte kan få förståelse för våra åtgärder kommer det att leda till konkurrensbegränsningar för vårt näringsliv och begränsningar för utvecklingen av hela energisektorn. 7.3 Den europeiska och globala elmarknaden Samarbetet för att skapa en allt större elmarknad i utvecklas snabbt. Regler för gränsöverskridande handel och handel med tredje land håller på att utformas. Den så kallade elringen runt står snart klar, ett sammanknutet transportnät för el som länkats samman till ett band runt hela . Även om ligger i periferin kommer vi snart att, om vi vill, aktivt kunna delta i den internationella elhandeln. Det snäva svenska perspektivet kan inte längre vara den enda utgångspunkten för vår fortsatta energipolitik. () () () () () () () Per () () () () () () ()