mot · GP02K284 · 2001-10-05 00:00:00 — Det är särdeles viktigt att alla nödvändiga insatser görs för att dessa grupper skall få möjlighet att bidra till vår gemensamma välfärd. Att bli förtidspensionerad är att berövas möjligheten och rätten till sociala kontakter på arbetsplatsen liksom möjligheten att finna en egen försörjning. beslöt våren att inga personer skall förtidspensioneras. Detta förbättrar dock inte situationen för dem som redan förtidspensionerats . Regeringen bör återkomma till med förslag som förbättrar möjligheten att komma tillbaka till arbetslivet för personer som blivit förtidspensionerade. Detta bör ges regeringen till känna. 9 Ung företagsamhet måste stimuleras Unga människors kreativitet måste tas tillvara. Det är bland dagens unga som framtidens företagsledare återfinns. Tyvärr upplever många ungdomar svårigheter när de skall starta företag. Det handlar i första hand om att företagande kringgärdas av ett omfattande regelverk, men också om att ungdomar har svårare att finna riskkapital på marknaden. Motsvarande problematik har många kvinnor upplevt. Detta föranledde regeringen att inrätta en modell för att stimulera kvinnligt företagande. Modellen innebar att särskilda kvinnolån inrättades i kombination med kvinnliga affärsrådgivare och resurscentrum för kvinnor i regionerna. Denna modell har visat sig lyckosam och en ökning har skett vad gäller kvinnor som startar företag. Denna modell skulle enligt utvärderingar även kunna användas för att stimulera fler ungdomar att starta företag. har i sin näringspolitiska motion (2001/02:N263) föreslagit att denna modell skall anpassas för ungas företagande. 10 Familjebildning Att bli föräldrar är för alla människor en stor händelse. Glädje kombineras med oro för hur framtiden skall bli. För unga förstagångsföräldrar är detta en än större händelse. Att bli förälder påverkar möjligheterna att forma sitt eget liv som man kanske hade tänkt sig. Samhället har därför en särskild uppgift när det gäller att stödja unga föräldrar. Runtom i landet är osäkerheten hos blivande mödrar stor på grund av att många förlossningsplatser har dragits in i syfte att spara pengar. För unga människor innebär detta en ökad osäkerhet. Inte minst beroende på att allt fler unga människor avstår från att skaffa körkort eller bil på grund av de allt högre kostnaderna. För att minska oron hos unga föräldrar är det viktigt att de får besked om var förlossningen skall äga rum före beräknad nedkomst. har i en vårdmotion (2001/02:So303) föreslagit att en förlossningsgaranti skall inrättas. Detta innebär att man 2 månader före beräknad förlossning skall ha klara besked om var man skall föda. Möjligheten att bli prövad som adoptivförälder är begränsad om du är . Undantag från denna åldersgräns kan ske om adoptionen avser eget barn, makes barn eller makes adoptivbarn eller om synnerliga skäl anses föreligga. Detta synsätt visar på en föråldrad syn på när människor är mogna att fostra ett barn. Det borde vara naturligt att samtliga myndiga personer har rätt att bli prövade som adoptivföräldrar på lika villkor. Regeringen bör ta initiativ till en ändring av lagen så att alla myndiga personer har rätt att prövas för adoption. Detta bör ges regeringen till känna. 11 Sexualitet på lika villkor Sexualitet är en viktig fråga för unga människor. Nyfikenhet på den egna kroppen och den egna sexualiteten kombineras med fördomar om andras sexualitet. har emellertid en större öppenhet för alternativa livsstilar lett till att fördomar om bland annat homosexualitet minskat. Inte minst har en ökad fokusering inom media bidragit till att många fördomar har försvunnit. Det blir allt vanligare att kända och okända människor öppet deklarerar sin homo- eller bisexualitet. I studie framkommer även att dubbelt så många ungdomar jämfört med inte anser homosexualitet vara något onormalt. Trots att allt fler inte anser homosexualitet vara något onormalt har andelen som utsätts för hot och våld beroende på sin sexuella läggning ökat. Kommittén om straffansvar för organiserad brottslighet föreslog i sitt betänkande Organiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella, m.m. (SOU 2001:88) att även hets mot homosexuella skulle vara straffbart. Detta är positivt men utelämnar ändå de grupper som har en annan sexuell läggning, exempelvis transsexuella, transvestiter och bisexuella. Regeringen bör ta initiativ till att lägga fram ett lagförslag som förbjuder hets mot homo-, trans- och bisexuella samt transvestiter. Detta bör ges regeringen till känna. har i en rapport , Ungdomar och sexualitet en presentation av aktuell svensk kunskap, konstaterat att trots att en ökning av preventivmedelsanvändningen har skett har andelen fall av klamydia ökat . Denna ökning är oroväckande med tanke på de konsekvenser som klamydia kan leda till. Vid en internationell jämförelse har mycket få tonårsgraviditeter. Men som antalet tonårsgraviditeter ytterligare minskat något , väljer allt fler unga flickor att avbryta sin graviditet med abort. I de yngsta åldersgrupperna har aborterna ökat . stod ungdomar i åldern med för av alla aborter i landet. Högst är frekvensen av aborter i åldersgruppen , som står för av aborterna. Tillgången till preventivmedel och kostnaden för dessa har stor betydelse för antalet oönskade graviditeter, särskilt bland ungdomar. Studier visar att de landsting som infört subventionerade preventivmedel också kunnat notera en tydlig minskning av tonårsaborterna. Denna subvention har inriktat sig på p-piller vilket i sig är positivt och har lett till att antalet tonårsaborter minskat. Däremot skyddar som bekant p-piller inte mot könssjukdomar eller hiv/aids. Den ökning av antalet könssjukdomar som kan noteras i statistiken bör motverkas genom att även förbättra möjligheterna för unga pojkar att använda kondom, som är det enda preventivmedel som även skyddar mot könssjukdomar. För att förbättra tillgången till kondomer för både flickor och pojkar bör även kondomer vara föremål för en subvention, exempelvis genom försäljning eller utdelning via kommunernas ungdomsmottagningar. Regeringen bör tillsammans med undersöka möjligheterna att införa subventionerade preventivmedel för både flickor och pojkar i samtliga landsting och regioner. Detta bör ges regeringen till känna. Folkhälsoinsititutets studie visar även att skolans betydelse som kunskapskälla i frågor som rör sexualitet och samlevnad har minskat. Vidare är den undervisning som sker i skolan av mycket varierande kvalitet både inom och mellan skolor. I kombination med att man konstaterat att det finns brister i skolans sexual- och samlevnadsundervisning ökar konsumtionen av pornografi bland såväl pojkar som flickor. kan även konstatera att det finns ett samband mellan konsumtion av pornografi och viljan att pröva nya sexuella handlingar. Det är viktigt att en allsidig upplysning kommer sexuellt aktiva ungdomar till del i kontrast till den ensidiga bild som en stor del av dagens pornografi förmedlar. Skolan har även en uppgift att förstärka kunskaperna om olika kulturers syn på sexualitet och samlevnad. Den skillnad som den kulturella bakgrunden innebär leder ofta till att fördomar skapas. Även funktionshindrades möjligheter att få en adekvat undervisning inom detta område måste förbättras. bör få ett förstärkt uppdrag att undersöka möjligheten att tillsammans med kommunernas ungdomsmottagningar förbättra sexualundervisningen i skolan. Detta bör ges regeringen till känna. Alla måste få ha rätt till sin egen sexualitet och till sin egen kropp. Inom vissa kulturer har traditioner och i vissa fall även okunskap lett till ingrepp på såväl unga pojkar som flickor som leder till att de berövas möjligheten till ett fungerande och hälsosamt sexliv. Framförallt har detta drabbat många unga kvinnor som kommer från andra kulturer. Kvinnlig omskärelse påverkar möjligheterna till ett framtida normalt sexliv. Unga kvinnor från dessa kulturer har ofta väldigt lite stöd från samhället i dessa frågor, dels beroende på att det inte finns en omfattande kunskap i frågan men också beroende på att de inte har någon att vända sig till. Även i detta arbete bör undersöka möjligheterna att tillsammans med de kommunala ungdomsmottagningarna förbättra stödet till ungdomar från andra kulturer som riskerar könsstympning. Detta bör ges regeringen till känna. Vidare framgår av att det finns behov av ytterligare studier inom området ungdom och sexualitet. pekar särskilt ut behovet av studier i de områden som behandlar ungdom och sexualitet i det nya mångkulturellt präglade , hur ungdomar präglas av sexuellt färgade budskap och av pornografi, sexuella övergrepp, sexuellt språkbruk och sexuella trakasserier. Samtliga dessa studier måste behandla såväl pojkar som flickor och göra det möjligt att göra jämförelser mellan olika tidsperioder. Vad som ovan anförts om behovet av ytterligare studier kring ungdom och sexualitet bör ges regeringen till känna. 12 Ungas hälsa 12.1 Fysisk ohälsa Ungdomars hälsa har försämrats på områden som övervikt, fetma och allergiska besvär. Detta är oroväckande tendenser som kan få långtgående konsekvenser . Skolans ansvar inom detta område är stort då ungdomar spenderar största delen av sin vakna tid där. Viktigt inom skolan är att man inte minskar tiden för och möjligheterna till rörelse. Den traditionella skolgymnastiken är kanske inte alltid den bästa lösningen för alla ungdomar. Variationen och flexibiliteten inom detta område måste öka så att gymnastiken passar fler. Skolgymnastiken skall locka fler unga att börja motionera, inte att få fler att avstå. Möjligheter för unga att komma i kontakt med idrott måste utökas. Viktigt i detta arbete är att man inte värderar vissa idrotter högre än andra. 12.2 Psykisk ohälsa Allt fler unga utsätts för stress vilket leder till sömnproblem och huvudvärk. Dessa problem kan ses som banala, men kan i längden leda till långvarig psykisk ohälsa. En stor del av pressen kan härledas till en dålig arbetsmiljö i skolan med mobbning och trakasserier, men även de ideal som råder i samhället leder till en ökad press på dagens ungdomar. Överallt blir vi överösta med affischer, reklam och filmer som berättar för oss hur vi skall se ut. En bild av idealkvinnans och idealmannens utseende målas upp. De som producerar reklammaterial tänker inte på att den idealbild de använder sällan stämmer med verkligheten. Retuscherade bilder, korrigerat ljus och professionella sminkörer som lagt sin hand vid modellerna bidrar till en falsk verklighetsbild. Med dessa bilder och ideal formas ungdomarna till vuxna individer. Reklam kan verka oskuldsfull, men den är en bidragande orsak till att av alla flickor har ätstörningar och att lider av anorexi. Dessutom har var femte sjuåring bantat. Megarexi, när man tränar så mycket att det blir skadligt och att ett sjukligt behov av att träna utvecklas, är vanligast bland pojkar. Bulimi är ytterligare en form av ätstörning som drabbar många unga. Detta är en ny folksjukdom som växer fram och där unga i allmänhet, och flickor i synnerhet, är de värst drabbade. Det är viktigt att man redan i tidig skolålder börjar arbeta med unga människors självbilder för att stärka deras självförtroende. I grunden beror dessa sjukdomar inte bara på reklamen utan problemen ligger djupare. Reklam och kroppsexploatering blir däremot en utlösande faktor. I strävan efter att nå ökade framgångar viker tyvärr en del kvinnliga förebilder ut sig. Hos unga tjejer skapar detta en bild och ett ideal som säger att du ska vara ett snyggt objekt för att nå framgång. Den hjälp som unga flickor och pojkar kan få för att komma till rätta med sin ätstörning är begränsad. Kunskapen om hur ätstörningar skall behandlas är knapphändig och samlad till vissa sjukhus i landet. Väntetiderna för behandling är långa, inte sällan . flickor och pojkar väntar på hjälp svälter de sig själva till döds. Detta är inte acceptabelt. Regeringen bör tillsammans med utforma en plan för hur en ökad kunskap kring ätstörningar och kortare väntetider till adekvat vård skall åstadkommas. Detta bör ges regeringen till känna. 13 En trygg närmiljö Många ungdomar upplever otrygghet i sin närmiljö. I antologin och ungdomars välfärd (SOU 2001:55) redovisas statistik om hur barn och ungdomar uppfattar sin boendemiljö. Statistiken visar att av barn och ungdomar känner sig otrygga i miljön i närheten av hemmet. Störst andel otrygga finns bland de barn och ungdomar som bor i lägenheter som ägs av allmännyttan, och tryggast är de som bor i villa. Den otryggaste situationen är enligt statistiken vägen till och från skolan. Detta visar att barn och ungdomar i allmänhet bör ges möjlighet att påverka samhällsplaneringen i större utsträckning . Inte minst för att underlätta möjligheterna för funktionshindrade barn och ungdomar att röra sig ute på egen hand. Vad som ovan anförts om barns och ungdomars medverkan i samhällsplaneringen bör ges regeringen till känna. Att ungdomar kan känna trygghet i sin närmiljö och kommun är en viktig demokratisk rättighet som inte får ifrågasättas. Tyvärr har det under senare åt förekommit en debatt i några kommuner som velat inrätta utegångsförbud för ungdomar . Orsaken till detta är enligt kommunen att förekomsten av ungdomsgäng leder till skadegörelse eller att man inte kunnat garantera att dessa miljöer är trygga. Istället för att ta itu med problematiken väljer dessa kommuner att på ett negativt sätt särbehandla ungdomar genom att förbjuda dem att vistas i dessa offentliga miljöer under vissa klockslag. De kommuner som vill införa denna typ av restriktioner bör istället koncentrera sig på att ge ungdomar möjligheter att skapa sina egna miljöer där de kan vistas utan att behöva känna sig otrygga. Att införa utegångsförbud för alla ungdomar under en viss ålder vid vissa klockslag är ett stort ingrepp i deras rörelsefrihet och drabbar även de ungdomar som inte medverkar i skadegörelse. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som förhindrar kommuner att införa utegångsförbud för ungdomar. Detta bör ges regeringen till känna. 14 Bostaden en grund för trygghet Många ungdomar upplever även en otrygghet när det gäller det första egna boendet. Detta gäller inte minst ungdomar i storstäderna som har svårigheter att hitta ett eget boende i sin hembygd. Ett ständigt letande efter en bostad, med ständiga andra-, tredje- och fjärdehandskontrakt, inverkar avsevärt på ungdomars möjlighet till självbestämmande och livskvalitet. Uppskruvade prisnivåer på bostadsrätter i storstadsregionerna omöjliggör för ungdomar från normalinkomsttagarfamiljer att köpa sig en egen bostadsrätt. Allt mer utbredd blir den svarta marknaden för förstahandskontrakt där ungdomar olagligt måste betala stora summor för att erhålla ett hyreskontrakt. Det motsatta förhållandet kan sägas gälla i mindre kommuner med stort överskott på bostäder. Den av staten inrättade Bostadsdelegationen som hjälper kommuner som har höga kostnader för tomma lägenheter ställer krav på att bostadsbeståndet skall anpassas. Detta innebär att kommuner som är i behov av ekonomiskt stöd från Bostadsdelegationen är tvungna att riva en del av sitt bostadsbestånd för att ta del av detta stöd. Det som rivs är det äldre bostadsbeståndet, där hyrorna är lägre, vilket leder till att ungdomar inte har möjlighet till ett första billigt boende. Ungdomar som skall börja studera har ingen tillgång till bostad på studieorten. Detta leder till en stor osäkerhet och bidrar även till att den sociala snedrekryteringen inte kan bromsas. För den student som inte vet att man har tillgång till boende på studieorten krävs stort mod för att våga ta steget och börja studera, särskilt om man kommer från ett studieovant hem. Ingen student kan prestera goda resultat med en osäker boendesituation. Exemplen på ungdomars utsatta boendesituation kan göras många fler. Sammantaget finns det anledning för regeringen att tillsätta en utredning för att se över ungdomars möjligheter att erhålla en bostad. Detta bör ges regeringen till känna. 14.1 Åldersdiskriminering Det finns brister i dagens samhälle vad gäller allas våra lika rättigheter och skyldigheter. bli människor diskriminerade i vårt samhälle. Det kan handla om att kvinnor får olika lön för ett likvärdigt arbete beroende på sitt kön. Personer med utländsk bakgrund blir inte kallade till anställningsintervju när de har utländska efternamn, och därigenom begränsas även möjligheterna till att försörja sig själv. Det är de vanligaste typerna av diskriminering på arbetsmarknaden och kring detta finns det en lagstiftning. Men även utanför arbetsmarknaden förekommer diskriminering. Ofta riktad mot invandrare, som utsätts för olikabehandling just för att de är invandrare. Lagstiftningen har tydligt lyft upp frågan om diskriminering på grund av kön, etnisk bakgrund, funktionshinder eller sexuell läggning. Genom detta skall dessa grupper ges lika möjligheter på framförallt den svenska arbetsmarknaden. När det gäller ålder finns det däremot ingen lagstiftning som garanterar framförallt ungdomars rätt till lika behandling på objektiv grund. Många ungdomar blir utsatta för olikabehandling . Det handlar om att de på grund av sin ålder inte ges samma rättigheter som andra i vårt samhälle. Exempel på detta kan vara att man som ung blir utestängd från affärer under vissa klockslag. Det är naturligt att det finns åldersgränser, som bygger på en objektiv bedömning, i vårt samhälle. Dessa skall också respekteras. Däremot skall det inte accepteras att enskilda näringsidkare kan sätta upp egna åldersgränser baserade på subjektiva bedömningar. Att frågan inte uppmärksammats mer beror på att det är just ungdomar som blivit drabbade av denna diskriminering. Och det är mer vanligt förekommande än många tror, mycket beroende på att det alltid har varit så. Det vanligaste exemplet är åldersgränser inom restaurangnäringen. Den lägsta gräns som finns för servering av alkohol är och ska behållas. Däremot är det är inte ovanligt att åldersgränsen på restauranger och krogar under kvällstid kan variera , ofta även differentierad mellan kvinnor och män. Ingen reagerar över detta. Om det däremot hade varit en åldersgräns som påtalat att ingen hade varit välkommen in på serveringen hade många höjt sina röster och krävt en lagändring. Kränkningen är inte mindre bara för att man är ung. Den är lika stor för alla som utsätts för ett diskriminerande bemötande oavsett orsaken till detta. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag om förbud mot åldersdiskriminering. Detta bör ges regeringen till känna. Gotab, 2001 () () () () () () ()