mot · GP02Ju450 · 2001-10-05 00:00:00 — För föreslagna lagar kan regeringen inhämta Lagrådets råd och synpunkter. Lagrådet kan inte bestämma en lags utformning eller bestämma att en lag inte får antas eller tillämpas. Dessutom kan en domstol som vid prövning av ett mål eller ärende finner att en lag uppenbart strider mot grundlag vägra att tillämpa den lagen. Det förhållandet att Lagrådets synpunkter varken behöver inhämtas eller beaktas i kombination med att en lags grundlagsstridighet måste vara uppenbar för att en domstol ska kunna åsidosätta densamma, medför att den rättssäkerhet som grundlagen ska trygga inte är så säker som den borde vara. kräver mot denna bakgrund att en författningsdomstol inrättas. Detta krav utvecklas i partimotion Förnyelsen av den svenska demokratin. Det svenska ombudsmannasystemet När genom författning fick sin första , var detta en världsnyhet. JO skulle vara den valda folkförsamlingens ombud för att tillse att vad hade beslutat genom lagar och författningar verkligen efterlevdes av domare och ämbetsmän. JO kompletterades 1915, efter motioner av , med en som fick samma uppgifter inom det militära. har vi fått en hel flora av ombudsmän: 1980, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 1986, 1993, 1994 och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning 1999. inkommer cirka femtusen klagomål till JO. JO konstaterar i cirka 500 fall att fel och försummelser har begåtts men åtal är sällsynta. Den ursprunglige JO, med ämbetsansvaret som vapen, var ett av de valda ombudens redskap för att tillse att statens ämbetsmän följde folkrepresentationens intentioner och behandlade medborgarna med tillbörlig respekt. Med ämbetsansvarets avskaffande minskade JO:s makt och med införandet av en rad nya ombudsmän har ombudsmannafunktionen sjunkit ned till att bli ett ämbetsverk bland andra. Ombudsmannaidén har försvagats och tunnats ut. I många fall har det dessutom blivit en effektfull åtgärd för politiker att peka på, när egentligen svårare och mera kostnadskrävande insatser varit av nöden. Ombudsmannainstitutionen bör nu tydliggöras och förenklas. Ingripanden mot statliga och kommunala ämbetsmän och myndigheter bör samordnas under . Övriga ombudsmän bör slås samman till ett ombudsmannaämbete. Hit kan då föras eventuella nya ombudsmannauppgifter. Stor återhållsamhet bör dock iakttas när det gäller att införa sådana. Med sådana åtgärder skulle de enskilda medborgarnas möjligheter öka och JO kanske återfå något av sin forna status. Det sammanslagna ombudsmannaämbetet skulle få större kraft. Det bör övervägas att utöka talerätten för organisationer som särskilt tillvaratar svaga och utsatta gruppers intressen, till exempel handikapporganisationer, , olika antirasistiska föreningar med flera. Integritet och tvångsmetoder har en grov, organiserad och i tidigare okänd brottslighet fått fäste. Det rör sig om sådant som kriminella MC-gäng, narkotikaligor och våldsverkare med nazistiska sympatier. Sådan kriminalitet kan om den får utvecklas vidare undergräva förtroendet och grunden för ett öppet och demokratiskt samhälle. Efter att regeringens förslag om buggning drogs tillbaka p.g.a. stark kritik från Lagrådet förefaller det vara svårt att utforma en lagstiftning på detta område som inte strider mot grundlagen. Säkerheten när det gäller utlämnande av foto och personuppgifter ur polisens passregister måste förbättras. kan vem som helst beställa uppgifter ur passregistret utan att den uppgifterna gäller får vetskap om detta. Minimikravet ska vara att när foto eller personuppgift utlämnas skall den som uppgifterna berör meddelas omgående. Reglerna kring så kallad kvarskrivning av hotade personer måste skärpas för att på alla sätt skydda den hotade. Till exempel måste utbildningen av de personer som handhar kvarskrivningsärenden hos lokala skattemyndigheten förbättras. Möjligheten för en chef för ett skattekontor att delegera handläggningen av kvarskrivningsärenden bör avskaffas. Människor som lever under hot och fått sin identitet och adress skyddad måste garanteras att uppgifterna inte röjs. Sker så i alla fall ska den hotade erbjudas ny adress och flyttning på statens bekostnad. Hotade personer som erhållit ett s.k. trygghetspaket ska på ett helt annat sätt än vad som är fallet få samhällets stöd. Till exempel ska polisen regelbundet följa upp utvecklingen av ett ärende där ett trygghetspaket utdelats. Effektiv och human kriminalpolitik I den politiska debatten upprepas ofta den slitna retoriken från om hårdare tag för att råda bot på brottsligheten, medan partierna på vänsterkanten stannar vid att spekulera kring kriminalitetens orsaker. Faktum är att den allra hårdaste kriminalpolitiken varken avskräcker eller förhindrar människor från att begå och återfalla i kriminalitet. Att enbart nöja sig med att finna kriminalitetens orsaker är ett svek mot både förövare och brottsoffer. Vi menar att det handlar om en helomvändning i samhällets attityd. Det allmänna måste reagerar snabbt, sätta gränser och tydligt markera när dessa gränser passeras. Målet måste vara att bekämpa brottsligheten lika hårt som dess orsaker. Kampen mot brottsligheten börjar därför i skolan. föreslår i sina skolmotioner en rad åtgärder för att komma till rätta med mobbning, skolk och andra beteenden som kan utvecklas till kriminalitet. Kriminalvården måste präglas av fasthet, snabbhet och humanitet. Alla är lika inför lagen, men i påföljdsfrågan gör sig även andra intressen gällande. Påföljden skall både vara avskräckande och verka återanpassande. Alla påföljder bör därför innefatta både ett avskräckande och ett rehabiliterande moment, även om avvägningen mellan inslagen kan variera. På mer än hälften av kriminalvårdens anstalter finns medlemmar i kriminella gäng. Tendensen, enligt , är att högerextrema gäng ökar men s.k. mc-gäng minskar. Möjligheten att splittra gängbildningar och övervaka kommunikationer måste vara omfattande för att motverka att fängelserna blir ett laglöst land, präglat av hot, våld och mord mot både interner och personal. Straffsystemet skall bygga på klarhet och förutsägbarhet. När straffvärden av en gärning inte utesluter annan påföljd än fängelse, är det viktigt att domstolen har ett brett spektrum av alternativa påföljder att välja bland. På det sättet får domstolen möjlighet att döma ut en påföljd som i det enskilda fallet bedöms kunna bli effektiv. Samhällstjänst, elektronisk övervakning, och kontraktsvård bör utformas som självständiga straff. Genom att satsa mer på frivård kan antalet fängelsestraff minskas. En skyddstillsyn eller annan frivårdande straffpåföljd bör normalt förenas med böter. Det bör också kunna förenas med krav på vård eller arbete. Narkotikasituationen på landets fängelser betecknas av många inom kriminalvården som krisartad. Antalet grava missbrukare på fängelserna har ökat kraftigt bland dem som dömts till kortare straff. Narkotikakontrollen på anstalterna måste skärpas, t.ex. genom narkotikahundar på varje anstalt. Återfallsförbrytare i kriminalitet är ett misslyckande för kriminalvården, men tyvärr alltför vanligt. Om vi skall lyckas med målet att minska brottsligheten är det därför helt nödvändigt att lägga stor kraft på återfallsförbrytarna. Vid straffets början ska en detaljerad behandlingsplan med tydliga målsättningar fastställas. Efter avslutat straff bör en minst lika av professionell handledning och utbildning vidta utanför anstalten. Frivilliga organisationer som t.ex. Kriminellas rätt i samhället, , har visat hur viktigt det är att mucken från anstalten förbereds. De har bl.a. arbetat med att slussa ut frigivna till ett normalt liv utan droger och kriminell verksamhet. Om den enda kontakten utanför murarna varit kriminella personer, är risken överhängande att frigivningen leder till att nya brott begås. Därför är samarbetet med , arbetsförmedlingen och andra berörda myndigheter avgörande för den frisläpptes framtid. Brottslingar som upprepade tillfällen återfaller i brottslighet ska successivt och systematiskt avtjäna allt längre straff. Möjligheten till bötesomvandling skall utökas. Personer som saknar möjlighet att betala utdömda böter ska i ökad omfattning få böterna omvandlade till fängelse. Unga lagöverträdare Myndigheterna måste reagera snabbt och bestämt då ungdomar begår brott. För unga lagöverträdare kan fängelse bli inkörsporten till livslång kriminalitet. Därför skall de endast i undantagsfall dömas till fängelse. De bör som regel tas om hand inom . Mål som berör unga måste prioriteras och handläggas mycket snabbt, därför finns det skäl att ha jourdomstolar som handlägger ungdomsmål. För svåra fall skall särskilda ungdomshem inrättas, som både innebär effektivt frihetsberövande och behandling. Förhållandena för de psykiskt störda intagna bör förbättras. Livstidsstraffet Alla fängelsestraff skall vara tidsbestämda av domstol. Det är inte humant och försvårar återanpassningen till samhället att låsa in individer . Livstidsstraffet bör därför omvandlas till ett tidsbestämt straff exempelvis som i . I avvaktan på att livstidsstraffet avskaffas bör nådeinstitutet överföras från regeringen till . Varje möjlig misstanke om att nådeärenden påverkas av politiska hänsyn måste undvikas. Kvinnor i kriminalvården av dem som verkställer straff i fängelse är kvinnor. Huvudparten av de dömda avtjänar straff för rattfylleri, tillgrepps-, narkotika- och förmögenhetsbrott. Kvinnor inom kriminalvården är speciellt utsatta. Alla kvinnliga interner skall ha möjlighet att avtjäna sitt straff på speciella kvinnoanstalter. Merparten av de kvinnliga intagna är arbetslösa när strafftiden påbörjas. Det är därför angeläget att fängelsetiden används till en meningsfull och yrkesinriktad utbildning. Många intagna på fängelser är också föräldrar. På svenska fängelser finns också små barn med sina mödrar. Barnets kontakt med modern och fadern är viktig för barnets utveckling och föräldrarnas möjlighet till rehabilitering. Barns möjligheter att skapa och upprätthålla ett gott förhållande till föräldrarna under anstaltsvistelsen måste på alla sätt underlättas. Besöksrum och besökslägenheter måste anpassas till barns behov. Avskaffa dödsstraffet Dödsstraffet är avskaffat i alla EU:s medlemsländer och även i ansökarländerna. Men bör aktivt arbeta för att dödsstraffet avskaffas i alla stater över hela världen. Dödsstraffet strider mot de mänskliga fri- och rättigheterna och kan inte accepteras i en rättsstat. bör uppmärksamma frågan i såväl bilaterala kontakter som inom internationella forum. Bekämpa det politiska våldet Demokratin bygger på samtalets metod. De människor som istället försöker ändra samhället med våld och hot utgör ett hot mot både enskilda individer och samhället i stort. Vi liberaler är mycket bekymrade över de senaste årens utveckling när det gäller brott med rasistiska, nazistiska och antisemitiska förtecken, som skördat flera människoliv i vårt land. Vi kan heller aldrig acceptera att människor skräms till tystnad. Toppmötet i under i visar att det politiska våldet har sina rötter både i den extrema högern och den yttersta vänstern. När demonstranter missbrukar demonstrations- och yttrandefriheten på det sätt som skedde i är det inte bara ett angrepp mot dem som drabbades av vandaliseringen, utan det är också en attack mot demokratin. Många demonstranter hade täckt sina ansikten så att de i efterhand inte kunde identifieras. Frågan om förbud mot att maskera sig i samband med deltagande i demonstrationer har rests. Det finns argument både för och emot. Å ena sidan riskerar en sådan lagstiftning inkräkta på den grundlagsskyddade demonstrationsfriheten, vilket vore olyckligt. Å andra sidan är det uppenbart att möjligheten att demonstrera med mask har många negativa sidor. Det är värdefullt att regeringen tillsatt en utredning som bl.a. ska se över frågan om maskeringsförbud. är det viktigt att påpeka att arrangörer av demonstration har ett ansvar för att deltagarna uppträder öppet. liberalerna har kraftfullt fördömt dessa gatans terrorister. En av liberalismens främsta historiska förtjänster är att dess anhängare konsekvent och orädda alltid tagit avstånd från politiskt våld, oavsett om det burit en vänster- eller högeretikett. Vi menar att det är alla demokraters uppgift att reagera kraftfullt när den extrema högern och den yttersta vänstern gör gemensam sak. Det politiska våldet i världen Terrorattackerna mot skakade världen. De genomfördes med en precision och råhet som saknar motstycke i historien. Konsekvenserna är inte möjliga att överblicka men det måste vara viktigt för att i detta läge söka samarbete inom EU och FN och sluta upp i den globala kampen mot terrorism. ställer upp bakom regeringens förda linje i denna fråga. efter katastrofens fullbordande inleddes debatten kring terrordådens orsaker och hur världen kommer att förändras. Vi måste anpassa vårt försvar, vår underrättelsetjänst och utveckla vår civila beredskap, tillsammans med övriga EU-länder för att kunna möta nya hot. Mot bakgrund av det som hänt finns också anledning att se över de svenska lagar som berör terrorism. Lagen (1990:217) om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m. behöver därför ses över. Kampen för den öppna, fria, demokratiska värld vi liberaler eftersträvar når vi genom att outtröttligt försvara demokratin i ord och handling. Händelserna i innebar att en mängd principer när det gäller rätten att demonstrera och att delta i opinionsyttringar ställdes mot andra principer om effektivitet i brottsbekämpningen. Omfattande kritik har framkommit mot framför allt polisens insatser vid och vid demonstrationen på . För att gå till botten med eventuella fel som kan ha begåtts av polisen som myndighet finns behov av en samlad utredning av polisens insatser i . Den bör inte ske inom ramen för den utredning regeringen redan tillsatt under förre statsministern ledning. En sådan utredning tjänar mest syftet att garantera ett fortsatt förtroende för polisen. () ()