ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02A350 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A350av m.fl. (mp)Diskrimineringsmålen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att diskrimineringsmål skall flyttas från Arbetsdomstolen till allmän domstol och att dess beslut skall kunna överprövas i högre rätt. Fortsatt diskriminering, ökade löneklyftor mellan män och kvinnor Lönestatistiken talar sitt tydliga språk. Löneklyftorna i ökar, och det är kvinnorna som är förlorarna. Arbetsmarknadens parter har inte klarat av att skapa en jämlik lönesättning, och de lönediskrimineringsmål som avgjorts i Arbetsdomstolen (AD) har oftast slutat i besvikelse, vilket främst beror på att AD är en domstol för arbetsmarknadens parter, där det är parternas värderingar som styr. Det som ska prövas i målen blir ett slags facit till prövningen, vilket leder till att AD legitimerar könsdiskrimineringen i stället för att motverka den. gav AD rätt i att ge manliga medicintekniker mer än kvinnliga intensivvårdssjuksköterskor trots att domstolen själv slår fast att yrkena är likvärdiga. Enligt domstolens beslut var det inte diskriminerande att ge de manliga medicinteknikerna högre lön för likvärdigt arbete, eftersom män generellt har högre lön. Män har uppenbarligen enligt AD rätt att få högre lön därför att män får högre lön. Lika lön för lika arbete har ersatts med lön efter kön och jämställdheten tagit ett enormt kliv bakåt. Flytta diskrimineringsärenden till allmän skulle komma att pröva diskrimineringsmål, det vill säga mål om påstådda brott mot mänskliga rättigheter, var inget man förutsåg när Arbetsdomstolen kom till 1928. En domstol som dömer i mål om diskriminering och mänskliga rättigheter måste stå fri från partsintressen. Dess domare ska inte vara beroende av att åtnjuta förtroende från arbetsmarknadens parter, utan måste fritt kunna granska och ifrågasätta deras agerande. Parterna ska förhandla om löner, men de ska inte ha majoritet i den domstol som ska döma i mål om diskriminering. Därför anser vi att alla diskrimineringsmål ska flyttas från AD till allmän domstol, och att besluten ska kunna överprövas i högre rätt. Vi vill att ger regeringen till känna att diskrimineringsmål ska flyttas från Arbetsdomstolen till allmän domstol och att dess beslut ska kunna överprövas i högre rätt. Gotab, 2001 () () () () () () () Per () () () () () () () () ()
mot · GP02A351 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A351av ()Aktivitetsgarantin Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om aktivitetsgarantin. Motivering För många ter sig aktivitetsgarantin som den hjälp som behövs för att man ska kunna ta sig bort från en lång arbetslöshetsperiod. De som går arbetslösa och är i någon form av åtgärd har en given samhörighet genom kontakt med sitt eget fackförbund. Detta då man besöker sin fackliga avdelning vid tid för utbetalning av a-kassan. I fallet aktivitetsgarantin så ligger det på . I stället för att träffa sina gamla arbetskamrater får man gå till för att där kvittera ut ersättningen. Kontakten mellan medlemmen och facket kan i och för sig ordnas på andra sätt. Men kontakten och signalerna för hur aktivitetsgarantin upplevs och om det finns klagomål är i och med detta svårare att få fram. som det blir svårare att få hjälp av de resurser som facken sitter på. Därför borde en bättre lösning vara att låta facken sköta om utbetalning och administration av ersättningen till dem som deltar i aktivitetsgarantin. Samhörigheten och närheten till arbetskamrater, men också till resurser för individens räkning, stärks.
mot · GP02A355 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A355av och ()Försäkringsskydd för dem som arbetar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att arbetstagare erhåller ett fullgott försäkringsskydd. Motivering Det av tagna beslutet beträffande pensionsålder innebär sannolikt att ett antal personer kommer att välja att fortsätta att arbeta efter . Möjligheten att själv välja är ett beslut som ligger i tiden och varje medborgare får själv bedöma förutsättningarna för ett eventuellt fortsatt arbetsliv. Det som dock inte kan ligga på den enskilde arbetstagarens ansvar är frågan om arbetsmarknadsförsäkringar. För att man ska kunna fortsätta att arbeta fordras att de försäkringar och regler inom arbetsmarknaden som gäller för personer måste fortsätta att gälla även när man arbetar . Varje arbetstagare i vårt samhälle måste garanteras fullt försäkringsskydd och detta måste, på sedvanligt sätt, lösas antingen genom avtalslösningar eller genom lagstiftning. Eftersom beslutet är taget är det angeläget att frågan om ett fullgott försäkringsskydd på arbetsmarknaden för arbetstagare löses skyndsamt. () ()
mot · GP02A356 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A356av och ()Kommunala ungdomsprogram till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de kommunala ungdomsprogrammen. Motivering De ungdomar som deltar i KPU (kommunalt ungdomsprogram) har i de allra flesta fall genomgått gymnasiet. De är i åldern . En del av dem tänker fortsätta på högskolan men vill gärna prova på ett arbete innan de fortsätter sina studier. Ett studieuppehåll kan vara bra och nyttigt studier. bör ungdomarna ges möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden. Utöver dessa relativt studiemotiverade ungdomar kommer många ungdomar med bristfälliga gymnasiebetyg till KPU. De är studietrötta och har låg motivation till att fortsätta studera inom det traditionella utbildningssystemet. De flesta av dem har dock tagit sig igenom gymnasiet med vanlig studiefinansiering i form av studiebidrag. Vi måste hitta ett motiv för att få dem villiga att delta i KPU-verksamhet. Om ersättningen sänks kommer ungdomarna som deltar i KPU att vara berättigade till försörjningsstöd från . Arbetsmarknaden är fortfarande sådan att många ungdomar har svårt att få jobb. KPU och ungdomsgarantin är då ett bra alternativ till arbetslöshet och passivt understöd via . Både KPU och ungdomsgarantin bör naturligtvis förbättras kvalitativt. Ett område som bör kunna förbättras är utvecklandet av intressebaserat lärande. Det kan ske i olika former av teori varvad med praktik och projektarbeten. Det kan också ske i olika former av företagsförlagd utbildning. () ()
mot · GP02A357 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A357av och ()Lönediskriminering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönediskriminering. Motivering Principen om lika lön för likvärdigt arbete fastslogs av EEC redan i artikel 1957. Syftet var i första hand att förhindra en snedvridning av konkurrensen mellan länderna. Det var framför allt som drev frågan, eftersom man fruktade att de låga kvinnolönerna i en del länder skulle verka ogynnsamma för den inhemska industrin. Indirekt blev effekterna av fördraget en plattform för EU:s framtida jämställdhetsarbete. Dessutom finns likalönen klart uttalad i direktivet om lika lön för arbete av lika värde. I EU:s målsättning skulle likalönsprincipen införas i samtliga medlemsländer . Flera länder fick dock förlängd tidsfrist. Trots detta är löneskillnaderna mellan kvinnor och män stora i samtliga medlemsländer. I som av FN utsetts som världens mest jämställda land har kvinnorna av männens löner. har EU tillsammans med fackliga organisationer och arbetsgivare gjort en guide för jämställda löner. Den är kortfattad, frivillig och effektiv och ska kunna användas i alla typer av kollektivavtalsförhandlingar. Såväl av arbetsgivare, som av fackliga förhandlare och enskilda. Europafacken har dock uttryck lite skepsis. De tycker att guiden inte är tillräckligt underbyggd och kommer att bli svår att använda eftersom den inte är bindande. har snart förflutit sedan undertecknades och ännu verkar det vara långt kvar till likalönens genomförande i praktiken inom EU:s medlemsländer. är medlem i EU. Lönediskrimineringen fortsätter att vara ett av de allvarligaste jämställdhetsproblemen också på svensk arbetsmarknad. måste åtgärder sättas in för att få stopp på diskrimineringen. Regeringen måste diskutera fram effektiva lösningar för att få lönediskrimineringen mellan kvinnor och män avskaffad även i praktiken. Ett sätt kan vara att stärka () roll i lönebildningen och MI:s samarbete med JämO i dessa frågor. Men även andra påtryckningsmedel som gör att vi kommer till rätta med problemet är viktiga att hitta, både i och inom hela . () ()
mot · GP02A358 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A358av m.fl. (s)Lönediskriminering på grund av kön Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot löneskillnader på grund av kön. Motivering För tredje gången förlorade ett mål i Arbetsdomstolen om lönediskriminering i vården. AD ansåg att i inte diskriminerat en kvinnliga IVA-sköterska. I målet jämfördes sköterskan med en mediciningenjör. hävdade i målet att de båda arbetena var likvärdiga i jämställdhetslagens mening. AD ger rätt när det gäller arbetenas likvärdighet. Det som bedömts är sådant som arbetsuppgifternas svårighetsgrad, kunskap och förmåga, ansvar, ansträngning och arbetsförhållanden. Löneskillnaden mellan de två jämförda personerna var /månad. Trots detta anser AD att sköterskan inte är lönediskriminerad. Anledningen till detta ställningstagande är att AD anser att mediciningenjören har ett högre marknadsvärde. Trots att arbetena är likvärdiga, även enligt AD, är det marknadskrafterna som avgör om det är lika lön för likvärdigt arbete som gäller. Löner sätts i avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare och är en viktig beståndsdel i det vi kallar lönebildning. Sedan ett drygt år har vi en ny myndighet som har till uppgift att verka för en väl fungerande lönebildning, (). MI har också ett särskilt jämställdhetsuppdrag. Vi vill att regeringen undersöker om det går att stärka MI:s roll i lönebildningen när det gäller osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män och MI:s samarbete med JämO i dessa frågor. Vi anser därför att mer måste göras för att komma tillrätta med löneskillnader mellan kvinnor och män. Vid prövningen av diskrimineringsmål måste det ställas högre krav på arbetsgivarens hänvisning till marknadskrafterna. Gotab, 2001 () () () () () () () () () ()
mot · GP02A359 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A359av och ()A-kasseersättning och utbetalningsansvar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordnat utbetalningsansvar. Motivering Utbetalningsansvaret för ersättning från arbetslöshetskassan ligger på de olika a-kassorna. Detsamma gäller utbetalning via Alfa-kassan, som sköter sina egna utbetalningar. Detta sker efter det att den arbetslöse sänt in sina kassakort på sedvanligt sätt. Om en arbetslös, efter en tids arbetslöshet, väljer att börja en utbildning så kommer ersättningen att utbetalas via . Uppgifterna om ersättningens storlek och annat som kan ha betydelse för utbetalningen hämtas från a-kassans handläggning av ärendet. Detta är en onödig rundgång och det bästa vore om arbetslöshetskassan helt skötte utbetalningen av ersättningen, oavsett om man studerar eller är arbetslös. A-kassan har ofta en nära och god kontakt med den arbetslöse och det behöver inte bli några fördröjningar vid övergången mellan olika ersättningar. Det ligger således både rationella vinster och vinster för den enskilda personen i detta förslag. () ()
mot · GP02A360 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A360av och ()Affärsarbetstiders inverkan på hälsa i arbetslivet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma affärers öppettider med koppling till ohälsa. Motivering I arbetslivet har stress och arbetsskador ökat. Så också inom handelsområdet. Öppettider och arbetstidsförläggning har på ett påtagligt sätt koncentrerats till obekväm arbetstid. Detta har påverkat det sociala livet för handelsanställda och det innebär en minskad gemensam tid för familjen och för vila och rekreation. Det skulle kunna gå att skapa goda arbetsförhållanden inom handelsbranschen utan att för den skull ha en reglering av affärstiderna. I de trepartssamtal som kommer att initieras utifrån föreslaget i elvapunktsprogrammet mot ohälsa bör diskussioner kunna föras om arbetstidernas inverkan på hälsan för handelsanställda. () ()
mot · GP02A361 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A361av m.fl. (s)Semesterlönegrundande frånvaro vid studier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om semesterlönegrundande frånvaro vid studier. Motivering Kraven på kunskap och kompetens blir allt större. Det som tidigare räckte för att ta sig ut på arbetsmarknaden och behålla sin plats räcker ofta inte längre. Likaså ökar kraven på oss individer som samhällsmedborgare och brukare. Samhället har också försökt möta dessa ökade kompetenskrav. Gymnasieskolan har fått ett bredare uppdrag, de kvalificerade eftergymnasiala utbildningarna har byggts ut och permanentats, har tillkommit och högskolan har expanderat starkt, bara för att nämna några exempel. Till detta kommer att studiestödet har utökats med drygt fyra miljarder genom reformeringen . På en punkt har emellertid utvecklingen gått i motsatt riktning och det gäller ändringarna i semesterlagen om semesterlönegrundande frånvaro vid studier där det har skett en inskränkning i möjligheterna i förhållande till vad som tidigare gällde (semesterlagen paragraf 17). För några kanske detta inte spelar någon avgörande roll medan det för andra, framför allt dem med små ekonomiska omständigheter, kan bli det som avgör om man väljer att studera eller inte. Det är därför viktigt att frånvaro vid studier också är semesterlönegrundande och att detta återinförs i semesterlagen. () () ()
mot · GP02A362 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A362av m.fl. (s)Krontalstaket för lönebidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av krontalstaket för lönebidrag. Motivering Lönebidrag är en effektiv åtgärd för att ge personer med arbetsrelaterade funktionshinder en möjlighet till arbete i näringsliv, offentlig sektor eller hos allmännyttiga organisationer. har klyftan mellan fastställt krontalstak och den reella löneutvecklingen ökat. Detta har inneburit att lönebidragets ekonomiska incitament för anställningar inom framför allt det allmännyttiga organisationslivet försvagats. Nuvarande krontalstak om innebär att löneutveckling i likhet med övriga arbetsmarknaden belastar framför allt organisationslivet mycket hårt. I reala siffror kan lönebidraget sägas ha tappat av sitt värde sedan den senaste justeringen. Om målet av arbetskraften i arbete skall nås behöver de funktionshindrade som på grund av handikapp står utanför arbetslivet få en rimlig chans att finna, få och behålla ett jobb. Lönebidraget har visat sig vara en bra form för att anställa personer med funktionshinder och är därmed en viktig jämlikhets- och rättvisefråga. Det är därför angeläget att göra en översyn av krontalstaket. () () () () ()
mot · GP02A363 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A363av m.fl. (s)A-kasseförsäkringen och studieuppehåll Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av anpassning av regelverket vad gäller studieuppehåll. Motivering Arbetslöshetsförsäkringen är omgärdad av ett omfattande regelverk. Det är givetvis tillkommet för att alla som söker ersättning ska bedömas lika, oavsett var bedömningen görs. Det finns dock en regel som känns otidsenlig. Det gäller när den arbetslöse som avslutat studier söker ersättning från a-kassan och sedan åter vill börja studera. Om han tidigare haft a-kasseersättning så måste studieuppehållet omfatta för att ersättning på nytt ska kunna utgå. Detta är till nackdel för den arbetslöse som vill planera att studera istället för att vara fortsatt arbetslös. Risken är då att den arbetslöse anser sig vara tvungen att avstå från sina studier och istället uppbära fortsatt ersättning från a-kassan. Detta kan även hämma utbildningsamordnaren, som alltid måste se till att varje studieuppehåll är . Det är dags att förändra regelverket i denna fråga så att det blir mer anpassat till dagens samhälle och till de former och det kursutbud som finns . Flexibilitet är ett mycket använt ord i dagens arbets- och utbildningsliv och det måste gälla även inom regelverket för arbetslöshetskassan. () () ()
mot · GP02A364 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A364av m.fl. (s)Försäkran om att inte återuppta studier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelverket inom arbetslöshetsförsäkringen vad avser försäkran om att inte återuppta studier. Motivering Det ställs allt större krav på kunskap och kompetens i vårt samhälle. Det som förr räckte både för att ta sig in på arbetsmarknaden och för att behålla sitt arbete är ofta inte längre tillräckligt. För den som blir arbetslös är utbildning och kompetensutveckling en möjlighet till ett nytt arbete. Den socialdemokratiska regeringen har därför satsat stort på utbildning. Det gäller alla nivåer, inte minst inom högskolan där den eftergymnasiala utbildningen och inneburit en ny chans för många arbetslösa. Om en studerande, efter avslutade studier, återgår till arbetslöshet är regeln inom arbetslöshetsförsäkringen att man måste skriva på en försäkran att man avslutat sina studier för att kunna erhålla ersättning från a-kassan. Detta gäller såväl hel- som deltidsstudier. I och med att man skrivit på försäkran om att studierna är avslutade riskerar man återbetalningsskyldighet av ersättning om man av arbetslöshet åter vill börja studera. Detta får till följd för den arbetslöse att man måste avstå från studieaktivitet, trots att vi annars alltid uppmanar till aktivitet . Det gäller alltså inte att man avser att studera med ersättning från arbetslöshetskassa utan att man önskar studera med sedvanligt studiestöd. Dessa månader av onödig arbetslöshet istället för önskade studier kan öka risken för att man minskar sitt självförtroende och sin självkänsla. Denna del av regelverket för arbetslöshetsförsäkringen bör därför ses över för att inte i onödan bidra till inaktivitet . () () ()
mot · GP02A365 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A365av ()Tillfälliga anställningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs vad gäller lagarna på arbetsmarknaden vid tillfälliga anställningar. Motivering De tillfälliga anställningarna ökade kraftigt under lågkonjunkturen och lever i hög grad kvar i högkonjunkturen. Gällande lagar och avtal har inte förhindrat att människor ofrivilligt hamnar i den onda cirkeln med vikariat som avlöses av nästa tillfälliga anställning. Eller att många, företrädesvis kvinnor, sitter fastlåsta vid telefonen och väntar på att arbetsgivaren ska ringa och erbjuda ännu ett kortjobb i eller dagar. Denna situation innebär en stor otrygghet som yttrar sig bland annat i ett minskat barnafödande bland de unga på arbetsmarknaden. Enligt kan närmare en fjärdedel av nedgången i barnafödandet bero på att unga i allt högre grad har tillfälliga jobb. Även önskan att skaffa sitt första barn är betydligt lägre bland dem som har vikariat än bland dem som har ett fast jobb. För att komma tillrätta med detta förhållande så måste vi förbättra lagarna så att människor ska kunna känna trygghet i sin arbetssituation.
mot · GP02A366 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A366av ()Diskriminering vid föräldraskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av jämställdhetsförhållanden på arbetsmarknaden och reglerna i samband med föräldraförsäkringen. Motivering I har vi arbetat och lagstiftat för att öka jämställdheten mellan könen. Tanken är och har varit att vi oavsett kön ska bli behandlade på samma sätt i samhället. Inom arbetslivet har arbetet varit mer intensivt än på många andra områden. Anledningarna till detta är naturligtvis flera och resultatet är skiftande. Vad man kan konstatera är att vi är långt ifrån målet och att mycket är kvar att göra. Jag vill då ta upp ett område där utvecklingen verkar gå åt fel håll. handlade av anmälningarna till JämO om diskriminering vid föräldraskap. Det är svårt att säga vad ökningarna i antalet anmälningar beror på. Det är rimligt att tro att fallen har blivit fler, men att det också delvis beror på att uppmärksamheten på problemen skärpts. JämO:s lista över ärenden under förra verksamhetsåret är ingen rolig läsning. Det handlar om uppsägningar, omplaceringar och uteblivna löneökningar. Det är svårt att bevisa att just mammalediga kvinnor lönediskrimineras, men det är ett känt faktum att det ofta inte blir några löneökningar när de är hemma. Och sedan blir det svårt att komma ifatt. Ett annat exempel är de fall när det sker omorganisationer under föräldraledighet med uppsägningar som följd. Enligt uppgift betalas då uppsägningslönen av föräldraförsäkringen och så slipper företagen den kostnaden. Detta var enligt min mening inte avsikten när beslutet om föräldraförsäkringen togs.
mot · GP02A369 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A369av ()till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Lägg ned () skapades 1995 genom en sammanslagning av Arbetsmiljöcentrum, och Arbetsmiljöfonden. ALI:s uppgifter är enligt SFS 1995:864 att bedriva och främja forskning och utbildning samt utvecklingsprojekt som rör arbetsliv, arbetsmiljö och relationerna på arbetsmarknaden. är ALI:s verksamhet föremål för omfattande kritik såväl internt som externt, och kritiken handlar framför allt om att organisationen är svåröverskådlig och tungrodd samt att är överbyråkratiserat eftersom nästan var tredje anställd sysslar med annat än huvuduppgiften, d v s forskning. Ett allt oftare använt mått på forskningseffektivitet och produktivitet är antalet publikationer som tagits fram. Om man tar t ex en medicinsk fakultet vid ett större svenskt universitet och delar dess anslag med antalet publikationer i internationella tidskrifter får man fram att varje publikation kostar ca , inklusive utbildningsanslaget för fakultetens grundutbildningsuppgifter. Priset per publikation hos uppgick till om man räknar in även enklare stencilrapporter. Siffrorna avser 1999. En jämförelse mellan och dess danska motsvarighet visar att i klarar man av att producera 3,4 publikationer per anställd medan endast förmår producera 0,4 publikationer per anställd. Jämförelsen avser 1999. arbetar med en analys av situation vid . Resultaten av ALI:s verksamhet är väl kända varför jag föreslår att läggs ned, att dess forsknings- och utvecklingsanslag överförs till lämpliga universitet och högskolor och att övrig verksamhet som anses behövlig överförs till andra befintliga myndigheter.
mot · GP02A370 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A370av och ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om verksamhet. Motivering Vid utvärderingar av så har det framkommit bl.a. att måluppfyllnaden när det gäller vilka individer som har behov av samhällssubventionerad anställning är otillfredsställande. är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd som skall användas i sista hand när andra åtgärder har provats av den arbetshandikappade. övergripande uppgift är att ge arbetshandikappade och funktionshindrade möjlighet till meningsfulla arbeten, egen försörjning samt arbetsträning för att komma in på den ordinarie arbetsmarknaden. På grund av att ägarens förväntningar på att verksamheten i skall bedrivas med successivt ökad effektivitet och bättre resursnyttjande, kan det vara svårt i många fall att uppfylla de arbetsmarknadspolitiska kraven. Vilket medför att de som verksamhet i begynnelsen var avsedd för riskerar att helt utestängas från arbetsmarknaden och istället få förtida pension. Gotab, 2001 () ()