mot · GP02Fi292 · 2001-10-05 00:00:00 — Detta är för hela 7,2 respektive lägre än de belopp som regeringen räknade med i budgetpropositionen . Regeringen fortsätter därmed att avlägsna sig från den budgetdisciplin som den sagt sig värna om. Tanken med budgeteringsmarginalen var att den enbart skulle vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar, samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. Men ska alltså enligt regeringen budgeteringsmarginalen även omfatta utrymmen för framtida reformer på budgetens utgiftssida. Detta står i bjärt kontrast mot de principuttalanden som gjordes budgetproposition: Den [budgeteringsmarginalen] ingår alltså inte i saldoberäkningar och liknande och kan inte heller tas i anspråk för nya utgifter utan att finansieringen garanteras i särskild ordning. Farhågor att budgeteringsmarginalen skulle försvaga budgetdisciplinen är alltså ogrundade. 1996/97:1.) Regeringen har budgeterat med en snäv marginal och de kommande två åren. Ursprungligen var dessa marginaler mer tilltagna, men genom beslutade utgiftsökningar har de successivt minskat. Detta har tvingat regeringen till de panikartade åtgärder för att klara utgiftstaket huvudsakligen drabbade biståndet och senare arealbidragen inom jordbrukssektorn. Även i årets budgetproposition tricksas det ordentligt med utgiftstaket. Vissa utgifter tidigareläggs till 2001 och andra senareläggs till 2003. Infrastruktursatsningarna läggs helt sonika utanför utgiftstaket genom att de hänvisas till lån hos . Som av en händelse har regeringen missat att redovisa just dessa lån på vardera (de saknas i budgetpropositionens tabell 4.8, sid 97, volym 1). Allt detta visar tydligt att regeringen inte har en tillfredsställande kontroll över statsutgifterna. menar att detta är en helt felaktig användning av budgeteringsmarginalen som strider mot alla de intentioner regeringen själv angivit i tidigare propositioner. Budgeteringsmarginalen ska enbart vara en buffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar samt den osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit. föreslår därför en utökning av budgeteringsmarginalen med 335,1 respektive . föreslår vi en ökning med . 11.4 Utgiftstak för staten I de ovanstående tre avsnitten har vi redogjort för våra förslag till fördelning av medel per utgiftsområde för samt en preliminär fördelning till 2004. Dessutom att vi står bakom det regeringen föreslår vad gäller ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, samt vår syn på budgeteringsmarginalen. förslag till nettoförändring av utgiftsområden (exklusive statsskuldräntorna) och budgeteringsmarginalen gör att utgiftstaket för bör vara lägre än vad regeringen föreslagit, lägre och lägre för . Det statliga utgiftstaket bör därmed fastställas till , och . 11.5 Utgiftstak för den offentliga sektorn Utgiftstaket för den offentliga sektorn består av summan av det statliga utgiftstaket och den beräknade kommunala utgiftsnivån med avdrag för interna transaktioner mellan stat och kommun. Kombinationen av förslag till lägre utgiftstak för staten men ett större utrymme för kommunsektorn ger en nettoförändring av det offentliga utgiftstaket med , och . De interna transaktionerna mellan stat och kommun antas netto vara oförändrade i förhållande till regeringens förslag. förslag till utgiftstak för den offentliga sektorn redovisas på total nivå i tabell 11.2. Tabell 11.2 Utgiftstak för den offentliga sektorn Miljarder kronor 2002 2003 2004 Staten inklusive ålderspensionssystemet 798 825 854 Kommunsektorn 530 549 568 Interna transaktioner -181 -179 -183 Summa offentlig sektor 1148 1194 1239 Andel av BNP 51,50,50,Regeringens utgiftstak, andel av BNP 51,51,51,Gotab, 2001 () () () () () () () () () [1] Se till exempel Ds 1992:25 Fattigdomsfällor, Ds 1997:73 Lönar sig arbete?, Per (1999) En effektivare välfärdspolitik. [2] Statsskulden påverkas också av faktorer som inte ingår i det finansiella sparandet (t.ex. utförsäljningsinkomster och valutakursförändringar), men här avses den långsiktiga effekten på statsskulden av att staten har balans mellan inkomster och utgifter.