mot · GP02T14 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T14av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att realbehandla och tidigarelägga utbyggnaden av de felande delar av väg- och järnvägsnätet, i , som skall länka samman övriga delar av med kontinenten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de nationella och regionala vägarna och järnvägarna i tillförs en större andel av landets samlade infrastrukturmedel så att denna andel står i rimligare proportion till det i landskapet utförda trafikarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genom sin regionala plan för transportinfrastruktur (RTI-planen) kan bidra med värdefullt underlag för att få ett samlat grepp över infrastrukturutbyggnaderna i sydligaste landskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sjöfartens avgifter skall vara konkurrensneutrala jämfört med andra transportslag. Motivering geografiska läge längst i söder på den skandinaviska halvön och närheten till de stora marknaderna på kontinenten gör att mycket stora delar av den svenska exporten och importen går via skånska hamnar. I väntas en dynamisk utveckling genom den europeiska integrationen. Potentialen för vidgad handel med länderna i är stor och påverkas av kommande utvidgning av EU med nya medlemsländer. Fasta förbindelser över Stora Bält, och på troligen Fehmarn Bält ger nya möjligheter till samverkan och effektiva transportlösningar. De stora förväntningarna på effekten av den fasta förbindelsen över och utvecklingen av verkar i samma riktning. roll i och ett utökat samarbete med länderna runt södra skapar nya förutsättningar. Det ställer stora krav på ett väl fungerande transportsystem. Det är också av stor betydelse för förbindelser med övriga . Transportsystemet är en av de viktigaste faktorerna för en god utveckling. Det är avgörande för var man kan bo, arbeta, studera och hur lätt det är att få vardagslivet att fungera. Möjligheten att transportera varor och att resa inom landet och dess regioner samt till och från omvärlden är avgörande för hur och kan ta till vara de nya förutsättningarna. Hamnarna i erbjuder och kommer tillsammans med framgent att erbjuda näringslivet alternativa vägar för gods som skall till och från olika destinationer i . Öppningen mot de östra delarna talar för fortsatt ökande handelsutbyte, godstransportvolymer och därmed fler färjeleder österut. Med nya satsningar som t.ex. aviserade förbindelse mellan och för vidare omlastning till Norrlandssjöfart kan betydande miljövinster uppnås. Nytänkande inom transportområdet måste underlättas. Det blir därför allt viktigare att anslutande infrastruktur fungerar väl snabbt, säkert och effektivt. Utrikeshandeln omfattar ca 100 miljoner godston till ett värde av . Via färjelederna transporteras varor till ett värde av av den totala utrikeshandeln. Transportmässigt sett går av godsmängden på fartyg och färjor. De skånska hamnarna har här stor betydelse, inte minst och som är i storlek andra och tredje hamn i godston räknat. Hamnarna i , , och utgör även de var och en för sig viktiga länkar för det sjöfraktade godset. Godsmängden har ökat, ökar och fortsätter enligt prognoserna att öka. Utvecklingspotentialen för hamnarna i bedöms som stor. Betydande investeringar pågår och kommer att göras. I har genomförts en investering på 300 miljoner och en gemensam organisation har skapats för hamnarna i och . Genom kommer att transporteras en stor godsmängd via hamnarna och , varvid färje- och järnvägstransporter konkurrerar med varandra. Det är då viktigt att konkurrensneutralitet råder mellan olika transportsätt. Sjöfarten i och södra ges genom statliga avgifter sämre konkurrensvillkor. Staten ger järnvägstrafiken över fördelar som sjöfarten i denna del av missgynnas genom avgifter. Vi anser det inte rimligt att staten på detta sätt genom en snedvriden avgiftspolitik ger sjöfarten sämre konkurrensförutsättningar än andra transportslag, speciellt som sjöfarten får anses vara minst miljöstörande med hänsyn till fraktad godsmängd. Regeringen har försening äntligen presenterat sin infrastrukturpolitik. och utvecklings- och tillväxtfientliga inställning har därmed bidragit till att en rad viktiga projekt senarelagts, vilket är mer än beklagligt. Vad är det då som föreslås? ges möjligheten att ta upp lån för att kunna sätta igång några sådana försenade projekt. Regeringen förlänger emellertid planeringshorisonten. Den nya perioden blir 20042015, istället för som 10. Osäkerheten blir än större om och när angelägna vägutbyggnader kan komma till stånd. Många projekt kommer ånyo att skjutas . Behovet av omfattande förstärkning av infrastrukturen i vårt sydligaste landskap kan inte nog understrykas. Sjuttio (70) procent av vårt lands exportgods och ungefär lika mycket av importgodset passerar . fortsatta utveckling och en långsiktig lösning för godsstråken genom är en nationell angelägenhet. Värdefullt är att både och finns med i propositionen. Det är dock betydelsefullt att påbörjade järnvägsprojekt längs och fullföljs och beslut om ett yttre godsspår tas. Diskussioner om måste fullföljas eftersom den medför störningar av skilda slag. Dessutom vill vi understryka att inte löser alla problem med järnvägstransporterna i , allra minst för godstransporterna. Utbyggnaden av de felande delar av det väg- och järnvägsnät som så effektivt som möjligt skall länka samman övriga delar av med kontinenten måste realbehandlas och enligt vår mening tidigareläggas. är genom sitt läge det viktiga transitområde som övriga är beroende av. Detta förhållande understryker vikten av de nationella vägarna E 4 HelsingborgStockholm, E 6:ans sträckning TrelleborgMalmöHelsingborgGöteborg och vidare mot , E 22 TrelleborgMalmöKristianstad och vidare mot och men även E 65-delen YstadMalmö. Dessa viktiga stråk måste i sin helhet ges en sådan standard att de svarar mot inte bara nuvarande utan även kommande transportbehov. Regeringens saktfärdighet vad avser resurstilldelning för vägsatsningar har inneburit att flera angelägna vägutbyggnader har fått senareläggas. Vi anser att alternativ finansiering, exempelvis PPP (Public and Private Partnership), är en metod att finansiera nyinvesteringar i vägar av som bör kunna genomföras vid vissa större och angelägna projekt. För vissa projekt kan finansiering genom vägavgifter komma ifråga. I infrastrukturpropositionen aviserar regeringen en möjlighet för att ta upp lån och på det sättet starta sådana objekt. Det skulle för del innebära att del av vid och del av vid skulle kunna påbörjas. Däremot inte den del av /E 22 VellingeTrelleborg som också finns med i den gällande nationella planen. På denna E 6:ans sydligaste sträckning går en stor del av export och import till och från hamn. Vår uppfattning är att regeringen måste skynda på tillåtlighetsprövning enligt så att också detta projekt kan förverkligas . Som framhållits ovan är en mycket stor mängd av transporterna gränsöverskridande och valet av transportsätt och transportvägar inte begränsat enbart till ett land. För del är det uppenbart att ett ingående samarbete med (Kongevejen vid ), (SassnitzStralsund och A 20-sträckningen i väster till i öster), (vägsträckningar mot och ) och de baltiska länderna är av yttersta vikt. Visst samarbete har redan kommit igång, men det behöver intensifieras. Det är uppenbart att mycket av trafikarbetet utförs i . Därför måste också tillförseln av medel för utbyggnaden och förstärkningen av både nationella och regionala stråk till vägar och järnvägar i stå i rimligare proportion till mängden utfört trafikarbete än vad som är fallet . Vi anser att det behövs ett samlat grepp över infrastrukturutbyggnaderna. I arbetet med analysen inför detta kan genom sin regionala plan för transportinfrastruktur (RTI-planen) bidra med värdefullt underlag. () () () () () () () () () () ()