mot · GP02Ju329 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju329av m.fl. (kd)Polisen i medborgarnas tjänst 1 Sammanfattning Polisens organisation har problem. Nedrustningen av rättsväsendet har lett till en utveckling som kräver politiska åtgärder. Både på landsbygd och i storstäder saknas resurser. Kommuner anlitar vaktbolag för att kunna skydda sina medborgare. Antalet poliser i är för få. fanns 16 089 poliser. Enligt beräkningar som , , gjort behövs 19 000 poliser för att klara de mål som statsmakterna ställt upp. vill intensifiera polisutbildningen så att man uppnår 19 000 poliser. anser att polisorganisationen måste ses över så att tilltron till rättsväsendet förbättras. Regeringen bör därför omgående utvärdera dagens system och se över länspolisstyrelsernas reella möjligheter att genomföra verksamhetsplanen inom de ekonomiska ramar som tilldelats. Polisen har tvingats hålla sommarstängt på flera stationer i landet. Dessutom har många stationer haft begränsade öppettider på grund av personalbrist. Detta har lett till att man på sina håll anställt vaktbolag att sköta de uppgifter som egentligen borde ligga på polisen. gör polisen saker som mer effektivt kunde skötas av andra. Till exempel sköter poliserna själva om polisbilarna, man städar sina lokaler själva och man sköter administrativa uppgifter. Arbetsmiljön inom polisen måste ses över anser . De problem som uppstår i samband med upplopp, kravaller och demonstrationer där polis hamnar i orimliga situationer och snabba bedömningar ska göras, handlar i hög grad om ett ledningsansvar. anser också att polisen behöver bättre utrustning, vapen som inte skadar så som en pistol gör men som ändå är mer effektiva än batonger. Målet för närpolisverksamheten är att det ska finnas en närpolis per tusen innevånare. finns en närpolis på 1 400 innevånare. Närpoliserna är viktiga inte minst för det brottsförebyggande arbetet. I rationaliseringsivern har man dragit in på arrestantvakter. Detta leder till att poliser kan få köra långa sträckor bara för att lämna av en arresterad, vilket gör att man inte kan delta i eventuella utryckningar under den tiden. menar att brottsligheten har blivit allt grövre, mer gränsöverskridande och svårutredd, vilket ställer nya krav på polisens arbetsmetoder och spaningsarbete. För att komma åt denna avancerade kriminalitet krävs att utredningsmetoderna blir effektivare. Det är av central betydelse för det framtida förtroendet för rättsstaten att polisen kan hävda sig gentemot såväl internationella, välorganiserade brottslingar som mot den kvalificerade brottsligheten. I , där det är tillåtet med buggning, har man haft helt annan framgång med bekämpning av kriminalitet än vad vi haft i . Såvitt vi kan se har rättssäkerheten i inte hotats av detta. anser att i likhet med ska ge möjlighet till buggning under strikt kontrollerade former för att komma åt den avancerade kriminaliteten. Regeringen bör därför lägga fram ett lagförslag med innebörden att ska tillåta buggning. har betonat vikten av att behålla den som ett skydd för medborgarna i extrema situationer. Vi har även krävt att insatsstyrkans verksamhetsområde ska utvidgas. har krävt att ska läggas under för att den verkligen ska kunna bli en nationell resurs. Styrkan måste få utökade medel för att kunna behålla sin kompetens och styrka. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 1 2 Innehållsförteckning 3 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 Polis i allmänhetens tjänst en politisk avvägning 5 5 Polisen i länen 6 6 Polisen håller sommarstängt 7 7 Arbetsmiljö, ledarskap och vapen 9 8 Sjukfrånvaro 10 9 Polisutbildning 12 10 utbildningsförslag 12 11 Närpolisreformen 12 12 Polisbesök i skolorna 13 13 Motverka vardagsbrottsligheten och öka tilltron till rättsväsendet 15 14 Det är dags att utvärdera den nya styrningen inom polisen 15 15 Periodplanering 16 16 Arresten/Häkten 17 17 Häktessituationen belyst från verkligheten 18 18 Buggning 18 19 19 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka utbildningstakten av poliser för att nå upp till 19 000 poliser . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler civilanställda med bred kompetens och erfarenhet samt specialister för att avlasta polisen från administrativt arbete. begär att regeringen omgående utvärderar det nya styrsystemet inom polisen samt ser över länspolisstyrelsernas reella möjligheter att genomföra verksamhetsplanen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att analysera och utvärdera de senaste årens ökade antal avskrivningar inom polisen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta ett samarbete mellan de olika länspolismyndigheterna för att åtgärda arbetsmiljöfrågan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla polismyndigheter skall ha tillgång till arbetsmiljöhandledning och professionell hjälp för att rehabilitera och förebygga stressrelaterade arbetsskador. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tydligare riktlinjer för hantering av upploppssituationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att polisen bör få tillgång till alternativa vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en strategi bör utarbetas över hur arbetsfördelningen skall se ut så att äldre polismän inte skall behöva arbeta skiftarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att närpolisarbetet måste få mer resurser för att utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka antalet häktesplatser och påskynda genomströmningen. begär att regeringen lägger fram ett lagförslag med innebörden att i likhet med skall ge möjlighet till buggning för att komma åt den avancerade kriminaliteten. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att den organisatoriskt skall läggas under . 4 Polis i allmänhetens tjänst en politisk avvägning Problemen inom polisorganisationen är stora, både på landsbygden och i storstäderna. Nedrustningen har lett till en utveckling på och nationell nivå som kräver politiska åtgärder. Resurserna finns inte men uppgifterna måste utföras. Polisen tvingas att jobba på kredit. Planering och långsiktig strategi raseras. Detta är ingen ansvarsfull politik. Det råder ett slags undantagstillstånd när agerande av offentliga instanser inte föregås av demokratiska beslut utan tvingas fram på grund av rådande krissituationer. Enligt , , budgetunderlag fanns det 16 089 poliser vid slutet av , en minskning från föregående år med 112 poliser. Antalet civilanställda har ökat med 397 till 6 205, och det totala antalet anställda inom polisen är 22 294 personer. Enligt lämnade av de anställda (cirka 160 poliser) polisyrket . Enligt RPS prognos över personallägets utveckling beräknas antalet poliser vara cirka 16 825 inklusive nyrekryterade aspiranter och avgångar. Denna prognos är något optimistisk. Den förhållandevis höga medelåldern och pensionsavgångar framöver bidrar till att behovet av nyrekrytering är större än RPS vill medge. Det går inte att exakt ange hur många poliser som är i tjänst, hur många som är sjukskrivna eller hur många som är kommenderade till annan tjänstgöring. Först erhöll polisen redskap för systematisk uppföljning av sjukfrånvaron för hela polisen. Det är därför svårt att göra några jämförelser . Vi kan dock konstatera att poliskåren är en kår i kris. Polisväsendets budgetunderlag för 20022004 anger tydligt behovet av större utbildningsinsatser. RPS anger att antalet poliser behöver öka från cirka 16 100 till 19 000 för att klara de mål som statsmakterna ställt upp. skriver i budgetunderlaget att det är nödvändigt att tillföra polisen resurser för att sanera ekonomin, annars kan man inte anställa nya poliser eller fortsätta utbilda poliser på de utbildningsorter som finns . Enligt RPS ambitioner skulle man då uppnå en poliskår med 18 480 poliser inklusive aspiranter . Vårt förslag innebär en intensifiering av utbildningstakten för att uppnå antalet 19 000 poliser . Vi anser inte att man i första hand ska öppna en fjärde polishögskola. Detta innebär stora kostnader och är en kortsiktig politik mot bakgrund av att utbildningsbehovet kommer att minska igen efter 2006. Vi vill istället använda de outnyttjade högskoleplatser som finns på högskolor i närområde och förlägga utbildningen till dessa. Vi anser också att man i stor utsträckning kan använda den enorma resurs som finns i den äldre poliskåren för att utbilda de yngre. har vi ett stort antal äldre poliser som kan arbeta i utryckningstjänst. Flera är långtidssjukskrivna på grund av fysiska skador, skador som inte skulle hindra ett antal av dessa poliser från att få ett meningsfullt uppdrag i att arbeta med undervisningen av aspiranter på polishögskolorna. Enligt uppgift från behöver polisen en anslagsökning på , det samma . Dessutom behövs ett engångsbelopp för att klara underskottet på . Enligt beräkningar som gjort är dessa resurstillskott nödvändiga men kommer ändå inte att räcka till att vända den negativa utveckling som blivit en följd av att utbildningsinsatserna legat nere så . menar att det krävs extraordinära insatser för att klara de utbildningsmål som RPS redogör för i sitt budgetunderlag. Vi har påpekat detta , och så sent som lade vi fram ett eget förslag om polisutbildning i samband med vårpropositionen då regeringen framhöll att historiens största satsning gjorts på polisen. 5 Polisen i länen Krisen inom polisen är uppenbar och har så varit . Både på landsbygd och i storstäderna saknas resurser. Länspolisstyrelsernas uppgift blir ohållbar. Resurserna räcker inte för att leva upp till målskrivningarna om att prioritera brottsbekämpning genom att utveckla det problemorienterade arbetssättet och närpolisorganisationen. Denna urholkning av rättsväsendet är ett direkt hot mot demokratin. När otryggheten breder ut sig och laglösheten firar nya triumfer tappar samhällsmedborgarna tilltron till rättssamhället och så även för politikens förmåga att påverka samhällsutvecklingen. Polisen är i grunden till för invånarna, men med dagens styrsystem fattas besluten långt bort från invånarnas vardag. Organisationen måste ses över så att medborgarinflytandet får genomslag och tilltron till rättsväsendet repareras. Detta är inte enbart ett organisationsproblem utan ett finansiellt problem. Regeringen måste därför tillsätta en utredning som utvärderar dagens system och ser över länspolisstyrelsernas reella möjligheter att genomföra verksamhetsplanen. Länspolisstyrelserna har brottats med frågan hur rationaliseringsarbetet ska kunna genomföras som verksamhetsmålen ska uppnås. Problemet för de lokala myndigheterna har varit att anpassa verksamheten och rationaliseringsarbetet efter de lokala förutsättningarna. Målen med verksamheten preciseras av och är utvecklade inom ramen för budgetprocessen, vilka då slutligen påverkas av de resurser som ställs till polisdistriktens förfogande. Det ankommer på regeringen att till landets polismyndigheter fördela medel som anvisas för polisväsendet, och detta sker via . Men om inte har tillräckligt med resurser att fördela, vilket är fallet , går det inte att leva upp till verksamhetsmålen. skriver i sitt budgetunderlag för 20022004 att de i regleringsbrevet uppsatta verksamhetsmålen och den ambitionsnivå som uttrycks i budgetpropositionen vid en samlad bedömning inte till fullo hade uppnåtts. För oss är detta uppenbart. Det som sker är att verksamheten måste anpassas efter budgeten, vilket innebär att stora delar av landet står utan polis kvälls- och och många polisstationer tvingats hålla sommarstängt. Detta kan inte vara acceptabelt. I vissa fall har en ensam polis funnits i tjänst och skall fungera som utryckningspolis. Dennes arbete anpassas efter verkligheten, och hjälp vid ett ingripande från närmaste utryckningspolis kan därför dröja eller i vissa fall längre. 6 Polisen håller sommarstängt har 24 polisstationer runt om i landet hållit stängt. Dessutom har många stationer haft begränsade öppettider på grund av personalbrist. Den undersökning som gjordes av visade att värst drabbat var delar av och . I exempelvis har sju polisstationer och i sex polisstationer hållit stängt. I har tio och i fem stationer haft begränsade öppettider. Även har haft svårigheter , och i har närpolisverksamheten helt upphört. De poliser som finns måste ut i utryckningsarbete med hela länet som arbetsfält. I län har tre stationer stängts, och i har polisstyrkan halverats . I flera län har ett antal polisstationer haft begränsade öppettider juni till och med augusti. Ett generellt problem för poliskåren är åldersstrukturen. Främst i glesbygderna är åldersnivån mycket hög, och det har varit svårt att få tag i ersättare då många gått i pension. har det även funnits andra problem som påverkat öppethållandet, nämligen ordförandeskap i EU. EU-kommenderingar med stora övertidsuttag som den i har medfört stora konsekvenser för den övriga verksamheten. Dagens cirka 16 000 poliser räcker inte till för att finnas överallt . Många samhällsmedborgare upplever sig utelämnade och otrygga. En del tar lagen i egna händer, och de som har råd betalar sitt skydd genom vaktbolag. Glesbygden är särskilt drabbad där det är lång väntan på polisutryckning, om det över huvud taget kommer någon polis alls. Men även storstadsområdena drabbas. är det ofta svårt att komma fram till polisen och anmäla brottet. Lyckas man med det så är ändå risken stor att brottet aldrig blir utrett. Den enda nyttan med somliga anmälningar är att de kompletterar statistiken. Verkligheten är den att klarades två av fem brott upp, . bara ett av fyra brott upp. Fördelningen av pengar till de olika polisområdena görs av under ledning av rikspolischefen. Det finns kritik från glesbygdsområdena att alltför mycket pengar går till storstadsregionerna. De mindre länspolisområdena får svårt att rekrytera poliser. Det finns t om en utbredd uppfattning bland poliskåren att det är säkrare att arbeta i än i glesbygd. Där finns polishjälp inom rimligt avstånd. skrivs många anmälningar av så fort de har registreras. Stulna cyklar, inbrott i bilar och bostäder, väskryckning, fickstölder, skadegörelse och klotter anmäls enbart för att tillfredsställa försäkringsbolagen. Vart har rättssäkerheten tagit vägen? har en brist i polisens arbete blivit uppenbar. Nya regler har medfört att polisen har större befogenheter att avskriva anmälningar. En pressad arbetssituation med ökad arbetsbelastning, färre poliser och mindre resurser kan i svåra situationer leda till att avskrivningarna används för att hålla nere ärendebalanserna. Vi anser att det aldrig får finnas ens en misstanke om att en anmälan om brott avskrivs lättvindigt. För att bevara rättssäkerheten och allmänhetens tilltro till rättssamhället samt avskräcka unga från att begå nya brott måste varje anmälan som kan utredas gå vidare till utredning. Därför är det viktigt att analysera utredningsprocessen och utifrån ett helhetsperspektiv se över utredningsrutiner, organisation och kompetensförsörjning. bör tillsammans med Riksåklagaren tillsätta en inspektionsgrupp som utvärderar och analyserar de senaste årens avskrivningar inom polisen. har inbrotten ökat med i inland. har polisen i samarbete med utlänningspolisen i , kriminalvårdsunderrättelsetjänsten och åklagarmyndigheten i beslutat om att bilda en specialstyrka på tolv poliser som ska stävja den inbrottsvåg som Västerbottensborna fasar för. Specialstyrkan ska förebygga brott genom att finnas på plats i områden som bedöms som oroliga. Problemet är att under specialstyrkans arbetsperiod får övrig polisverksamhet i länet stå tillbaka. Det behövs fler poliser inte minst i glesbygdsområdena. Två män rymde från ett av våra stängda polishus . Männen satt häktade och påkallade uppmärksamheten från en av de två vakter som fanns på häktet. Vakten gick in i häkteslokalen och knuffades åt sidan och blev själv inlåst. De båda männen sparkade upp en dörr som gick in till polisens obemannade lokaler. Därefter kunde de med lätthet forcera ett fönster och ge sig ut i frihet. Detta kan inte vara godtagbart. Polisen i glesbygdsområdena måste få mer resurser. är en katastrof, sade , operativ chef på narkotikasidan och , kriminalinspektör på spaningsroteln i , i en intervju i . Många av ärenden läggs ned därför att de blivit för gamla. hinner bara utreda var 20:e anmälan. menar att en fungerande spaningsrotel borde bestå av minst åtta personer. har det funnits en spanare i tjänst. Det finns ingen chans att hinna åka på pågående rån eller kartlägga rånkretsar. Spaningsroteln har ungefär 500 ärenden , och av dessa läggs 100 ned. När det gäller spaningsverksamheten påverkar den resultaten av upptäckta narkotikabrott. Finns ingen spaning är upptäcktsrisken liten. När exempelvis gatulangningsgruppen får in ett narkotikatips finns inga spanare som kan kontrollera uppgifterna. har langningen av narkotika mer eller mindre förekommit på öppen gata i . Att polisbristen är extra stor förvärrar situationen. Sommaren är en större riskperiod då många rör sig ute. Narkotikaanvändningen bland de yngsta har också visat en tydlig ökning. har andelen ungdomar som använder narkotika mer än fördubblats. Enligt experterna har även nyfikenheten och den upplevda tillgängligheten ökat. Detta är oroväckande signaler till rättssamhället, och alla krafter måste sättas in för att stoppa utvecklingen. För det behövs poliser i samhällets tjänst. Polisen ute i länen har haft stora svårigheter att få personalsituationen att fungera . Grundläggande bestämmelser om polisens organisation finns i polislagen (1984:387). Varje län utgör ett polisdistrikt. Inom varje län finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där, (4§). För ledningen av polismyndigheten finns en polisstyrelse. Enligt polisförordningen (1998:1558) finns närmare bestämmelser om polismyndighetens organisation och uppgifter. Där framgår att polisstyrelsen särskilt ska se till att polisarbetet bedrivs i överensstämmelse med de prioriteringar och riktlinjer som riksdag och regering har lagt fast för polisverksamheten samt att polisarbetet bedrivs effektivt och uppfyller rättssäkerhetens krav. har mandat att utveckla och precisera de mål och riktlinjer som lägger fast för polisverksamheten samt förmedla detta till polisorganisationen. Länspolisstyrelsernas uppgift är att se till att statsmakternas prioriteringar får genomslag i praktiken. För att åstadkomma detta har länspolisstyrelserna de medel till förfogande som RPS bestämmer. Att polisens organisation är ohållbar tycks nu ha hunnit ifatt regeringen, och man försöker på alla sätt finna på lösningar. I skrivelsen Brott kan förebyggas! Utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet uttryckte regeringen sin oro och skrev att man tillsatt en utredning som ska se över möjligheten att bygga upp en organisation av reservpoliser bestående av bland annat jakt- och fisketillsynsmän. Detta visar på ett långtgående brainstormningsarbete inom men talar också om det desperata i situationen. invänder mot idén på en andra klassens poliser. Vi menar att det är angeläget att svensk poliskår består av välutbildade poliser. 7 Arbetsmiljö, ledarskap och vapen skriver följande i Polisens årsredovisning: Arbetsmiljön inom Polisen, särskilt den psykosociala, skiljer sig på flera punkter från övrig offentlig verksamhet. Poliser är utsatta för hot och våld och är i sin yrkesutövning skyldiga att ingripa vilket innebär att de i vissa situationer är tvungna att använda fysiskt våld. Detta i kombination med oregelbundna arbetstider ger en särskild belastning avseende den psykosociala arbetsmiljön. Ett exempel är sommarens upplopp i under . Omkring 1 000 poliser blixtinkallades när de 1 100 som fanns på plats inte räckte till. Det var poliser från hela landet, glesbygd och landsbygd, poliser som inte har eller har haft någon träning i stress, våld- och upploppssituationer liknande den som uppstod i . Dessutom uppgick kostnaden till 135 miljoner mot de beräknade 4550 miljoner. Tunga poster som tillkom var kostnader för övertid, traktamenten, mat, logi och utrustning. Bortsett från de ekonomiska felbedömningarna var det en omänsklig psykisk påfrestning. Visserligen har samhället rätt att ställa höga krav på polisen polisen är utsedd av oss för att skydda samhället men ibland ställer vi orimliga krav på de enskilda poliserna. anser att ett större krav måste ställas på den eller de som haft ledningsansvaret. De problem som uppstått i samband med upplopp, kravaller och demonstrationer där polis hamnat i orimliga situationer och snabba bedömningar ska göras, handlar i högre grad om ett ledningsansvar och en ledningsfråga. En av orsakerna till bristen i ledarskap kan vara att det inte funnits någon central utbildning för chefer på olika nivåer. Kunskapsöverföring mellan chefer på olika myndigheter är utvecklande och nödvändig för att möta framtidens behov. Ett exempel på polisens svåra situation är den demonstration som urartade i . fick hård kritik av RPS för sin passivitet. Till denna demonstration var polisen beordrad hög toleransnivå. Polisen hade anklagats för att ingripa för hårt vid en demonstration i . Vis av tidigare erfarenheter valde att inte ingripa vid demonstrationen på . Det är viktigt för polisens trovärdighet och för den enskilde polisens möjligheter att hantera svåra situationer att det finns tydliga riktlinjer och ett starkt ledarskap. Bättre chefsutveckling och tydliga riktlinjer från RPS om hur upplopp, demonstrationer och störningar i den allmänna ordningen ska hanteras är nödvändiga. Därutöver behövs bättre utrustning. Polisen behöver ha tillgång till en nyanserad uppsättning vapen, dvs. ett vapen som inte skadar som en pistol gör men som är mer effektivt än en batong. RPS bör hämta in information och kunskap om hur andra länder hanterat upplopp. Exempelvis i har man tagit fram en okrossbar bil som man köra in i turbulenta situationer med för att anhålla de personer som leder upploppet. Vi menar att RPS behöver se över möjligheten att låta svensk polis i högre grad använda vattenkanon. Dessutom bör regeringen fatta beslut om att påskynda utvecklingsarbetet med alternativa vapen, exempelvis elpistol och andra tänkbara alternativ till polisens tjänst. 8 Sjukfrånvaro Många inom poliskåren är långtidssjukskrivna. Polisarbetet är slitsamt, personalpolicyn är otillräcklig och rehabiliteringsinsatserna minimala. Åldersstrukturen inom polisen gör att alltfler inte kan arbeta med utryckningstjänst, och medborgaren står då utan polis. Det är viktigt att det finns kompetenta rehabiliterare som kan stötta och hjälpa de som går långtidssjukskrivna så att dessa kan återkomma i arbete. Sjukfrånvaron har ökat sedan föregående år. Den totala sjukfrånvaron var varav avsåg sjukfrånvaro än . Den sammanlagda sjukfrånvaron, inklusive sjukbidrag, motsvarar cirka 1 200 årsarbetarkrafter. Sjukfrånvaron är starkt oroande. Förklaringar till den höga sjukfrånvaron inom Polisen är hög medelålder, stress, övertid, strukturförändringar och besparingar. Det är omöjligt att i detalj redovisa andelen arbetsrelaterad sjukskrivning, men vi kan konstatera att den ökat kraftigt. I en pensionsenkät framkom att den psykosociala miljön enligt polismännen kraftigt försämrats . När en polis anställs anses han efter alla tester vara mer frisk än vad som är normalt för åldersgruppen. Fram till har polisen färre andel sjukpensioneringar än bland svensken i allmänhet, för att i åldersgrupper stiga kraftigt. I gruppen har polismän dubbelt så stor andel sjukpensionärer som män i övrigt. Det har även konstaterats att skiftarbetare har högre andel sjukpensionärer än dagtidsarbetare. anser att ett långsiktigt mål bör vara att ingen som är eller äldre ska tvingas att arbeta natt regelbundet.