mot · GP02T245 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T245av och ()Vägskyltning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kraven på en ny vägmärkesförordning. Motivering När trafikutskottet under föregående riksdagsår behandlade ett antal motioner om vägmärken och vägskyltar anförde man att man har erfarit att redovisat en översyn av olika vägmärkesfrågor och föreslagit regeringen ändringar i vägmärkesförordningen. Förslaget har därefter remissbehandlats och en beredning av förslaget pågår inom . Utskottet anser att den pågående beredningen och regeringens ställningstagande bör avvaktas. Därför bör enligt utskottets mening inte nu vidta någon åtgärd med anledning av motionerna. Utskottet förutsätter att det pågående beredningsarbetet kan slutföras . (2000/01:TU1) Ånyo kan vi konstatera att detta beredningsarbete ännu inte är slutfört. Därför anser vi att det finns anledning att än en gång påpeka att det finns krav och önskemål om förändringar i förordningen. Landsbygdsföretagare Det gäller t.ex. alla de gårdsbutiker, bo-på-lantgård-uthyrare, lanthandlare och konsthantverkare som riktar sig till de kunder som rör sig på vägarna. För dessa små företag på landsbygden är möjligheten att visa potentiella kunder att man finns till en viktig förutsättning för att man över huvud taget skall kunna överleva. Då blir de regler som finns i väglagen en allvarlig begränsning. I förarbetena till 46 § i väglagen sägs att tillstånd bör vägras till varje anordning som bedöms ägnad att minska trafiksäkerheten. Självfallet måste det finnas regler för hur man får skylta, men de måste genomsyras av förståelse för de små företagens villkor och överlevnadsmöjligheter. Hellre än att vägra tillstånd borde och vägmyndigheterna fungera som rådgivare och t.ex. i samarbete med den berörda kommunens byggnadsnämnd och i samråd med lokala turist-, företagar- och kulturmiljöorganisationer underlätta för småföretagen att hitta bra skyltplatser. har pekat på möjligheten att har en differentierad tillämpning av reglerna för tillståndsgivninmg för skyltning i gles- och landsbygd respektive i tätorter. På en plats där det redan finns ett flertal skyltar bör skyltningen ske restriktivare än på en plats där antalet skyltar är få. Man pekar också på att lokaliseringsmärken för turistiskt intressanta mål också skall innefatta skyltning till olika slag av turistföretag, en viktig del i landsbygdens näringsliv. Vägmärket Industriområde skickade fyra ungdomar som arbetade som värdar på Verkstadsindustriers ungdomssatsning Aspect på Framtiden ett brev till generaldirektör. Man skrev bl.a.: turnerar vi runt i , och vi kommer sammanlagt att träffa 60 000 gymnasieelever. Med hjälp av en unik utställning vill vi stimulera intresset för naturvetenskap och teknik samt ge en rättvisande bild av svensk verkstadsindustri. Vi känner oss motarbetade av vägmärken som visar vägen till industriområden. Överallt där vi far fram i ser vi de tråkiga industrivägmärkena, och vi blir lika upprörda varje gång. Det känns hopplöst att arbeta mot fördomen att industrin är en smutsig och tråkig arbetsplats, och sedan se de här skyltarna som bara spär på fördomarna. Därför kräver vi att skyltarna ändras. Som ett resultat av ungdomarnas iakttagelser utlystes en tävling som gick ut på att rita ett nytt modernt vägmärke för industriområde. Tävlingen fanns i aspect på teknik och på dess webbsajt. Vinnande bidrag skulle skickas som förslag till näringsminister . Vi delar uppfattningen att det är ytterst angeläget att vägmärken utformas så att de avspeglar den verklighet som råder. Symbolvärdet i att ge industriområden en modernare vägvisning skall inte underskattas. () ()