ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sf14 · 2001-11-14 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf14av m.fl. (c)med anledning av prop. 2001/02:21 Pensionsöverföringar till Europeiska gemenskaperna Förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens förslag om pensionsöverföringar till Europeiska gemenskaperna. Överföringar till Europeiska gemenskaperna Regeringens förslag innehåller enligt mening en allvarlig brist. Beredningen av förslaget har inte skett enligt de principer som gällt för pensionsreformen. Vidare anser att likabehandlingsprincipen skall gälla för såväl anställda inom som människor som arbetar i . EU-lagstiftningen för pensioner och skatter är en särlagstiftning som gynnar dem som arbetar inom EU. För att minska den misstro som en del medborgare kan känna inför EU och dess regelsystem bör denna typ av privilegielagstiftning som regeringen föreslår inte inrättas. Enligt PPM () är det tveksamt om någon del av den allmänna pensionen skall kunna överföras till utlandets system. Att behandla skilda delar av pensionssystemet på olika sätt är inte motiverat enligt PPM. Till exempel kan inte garantipension, den kommande sjukersättningen och aktivitetsgarantin och vissa pensionsgrundande belopp behandlas på samma sätt som inkomstpension, tilläggspension och premiepensioner. Enligt regeringens förslag berörs lagstadgad allmän pension och avtalsreglerad kompletterande tjänstepension. I sker samordningen mellan pensionsrätt och tjänstepensionssystemet utan att pensionskapital förs mellan systemen. ser stora svårigheter med att föra pensionskapital mellan det svenska systemet och system i utlandet utan att dra svensk skatt från kapitalet. Pensionssystemen i och de system som finns utomlands har olika utformning. Detta innebär att det blir svårt att räkna fram överföringsbelopp. Det finns en risk att överföringsreglerna görs förmånliga för en liten grupp personer och att övriga försäkringstagare får betala förmånerna samt administrativa kostnader. Detta kan inte acceptera. eftersträvar många länder att bli medlemmar i . Unionens utvidgning leder till utökad administration samt eventuella krav på ytterligare överföringar. kan EU ha en önskan om att företräda medlemsländerna i internationella organisationer, vilket i sin tur kan leda till ökade krav på att för pensionsöverföringar utökas. innebär detta att pensionssystemen kommer att försvagas. föreslår att avslår propositionen. () () () () (c)
mot · GP02Sf15 · 2001-11-14 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf15av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:21 Pensionsöverföringar till Europeiska gemenskaperna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om administrationskostnaderna för pensionsöverföringar till Europeiska gemenskaperna. Motivering Reglerna i Europeiska gemenskapernas tjänsteföreskrifter om att överföra värdet av pensionsrättigheter är bindande och direkt tillämpliga i . Vi har därmed inget att anföra om propositionens huvudsyfte. Däremot har regeringen valt en dålig finansieringslösning. Enligt regeringens förslag vältras administrationskostnaderna för överföringen av pensionsrätterna över på pensionärskollektivet. Överföringen är en tjänst som gynnar ett i sammanhanget mycket litet antal innehavare av pensionsrätter. Då är det inte rimligt att låta hela pensionärskollektivet drabbas av kostnaden för tjänsten. Vi menar att det finns två alternativa vägar för att finansiera överföringarna. Den ena innebär att pensionsrättsinnehavarna själva står för kostnaden. Pensionsrätten reduceras i proportion till administrationskostnaden. Den andra innebär att skattebetalarkollektivet står för kostnaden. Administrationskostnaden kan ses som en kostnad bland andra vi ådragit oss på grund av EU-medlemskapet. Då kan det vara rimligt att den belastar statsbudgeten. Det mest rimliga vore dock att låta de aktuella pensionsrättsinnehavarna själva stå för kostnaden. Vi anser att regeringen bör återkomma med ett bättre förslag på finansiering av administrationskostnaderna. Gotab, 2001 () () () () ()
mot · GP02Sk12 · 2001-11-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk12av ()med anledning av prop. 2001/02:36 Skattereduktion för fackföreningsavgifter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att ingen skattereduktion skall utgå för fackföreningsavgift. Motiv för förslaget Medlemskap i fackförening är frivilligt och ej tvingande för att erhålla anställning. Således är det inte nödvändigt med medlemskap i förvärvande. Medlemskap i olika former av intresseföreningar, med vilket medlemskap i fackförening kan jämställas, berättigar ej till skattereduktion. Det finns ej anledning att ur ekonomiska aspekter särbehandla en form av föreningar framför andra föreningar. Flera remissinstanser avstyrker förslaget utifrån olika aspekter, varav en är att skattereduktionen bidrar till att göra skattesystemet mer svåröverskådligt vilket gör det svårare för den enskilde individen att själv beräkna sin skatt. En av hörnstenarna i ett av allmänheten accepterat skattesystem är att det är transparent och möjligt att överblicka. Regeringens förslag till skattereduktion för fackföreningsavgiften bidrar ej till detta.
mot · GP02Sk16 · 2001-11-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk16av ()med anledning av prop. 2001/02:45 Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. Förslag till riksdagsbeslut beslutar att regeringens förslag om sänkta arbetsgivaravgifter skall gälla utan föreslagna undantag. Sänkta arbetsgivaravgifter inom stödområde A Regeringen hänvisar i sitt förslag beträffande avdrag från socialavgifter till den regionalpolitiska utredningen som kommit fram till att selektiva stöd kan ha negativa effekter. En generell nedsättning av socialavgifterna till småföretagandet inom stödområde A är därför att föredra. I denna del har jag ingen annan uppfattning än regeringen. När det gäller undantagen är jag emellertid av annan åsikt än regeringen. Jag finner det inte sannolikt att kommer att ha synpunkter på att även branscher som dem regeringen undantagit, exempelvis jordbruk och transporter, får ta del av sänkta arbetsgivaravgifter. Som regeringen så riktigt skriver i propositionen brukar inte EU protestera mot stöd som ligger under gränsen för försumbara stöd. I min hemkommun , som är den enda del av som ligger inom stödområde A, missgynnar regeringens undantag en stor del av småföretagarna. Jord- och skogsbruk samt transporter är bland de viktigaste näringarna i denna landsända. Jag tillstyrker därför regeringens förslag om sänkta arbetsgivaravgifter, men med tillägget att det skall gälla utan föreslagna undantag.
mot · GP02Sk17 · 2001-11-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk17av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:45 Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nedsättning av socialavgifter för en vidgad krets företag i stödområde A. Skäl för förslaget Proposition 2001/02:45 innehåller förslag inom flera områden, bland annat extra nedsättning av socialavgifterna i stödområde A. Detta nya stöd kommer utöver den nedsättning på som redan finns för företag i hela landet. Bägge förslagen är begränsade till ett avgiftsunderlag på . Detta nya förslag presenterades i den regionalpolitiska propositionen. I den kommittémotion från Moderata samlingspartiet som då väcktes anförs bl.a. följande: Regeringens budgetproposition innehåller ett förslag om en utvidgning av den nuvarande generella nedsättningen av socialavgifterna från av avgiftsunderlaget för företag i stödområde A. Det är egentligen propositionens enda riktiga framåtsyftande förslag. I regeringens förslag till avgiftsnedsättning ingår emellertid inte företag i sådana branscher som jordbruk, fiske och transportsektorn. Regeringen hänvisar till som motiv till denna inskränkning. Vi tycker att denna form av regionalpolitik är att föredra framför konventionell stödpolitik. Sänkta skatter och avgifter för alla företag behövs därutöver. Vi ser sänkta socialavgifter i stödområde A som ett första steg på vägen. Vi vill också att fler i stödområde A skall få nedsatta avgifter och finner det inte sannolikt att kommer att ha synpunkter på att även branscher som renskötsel, jordbruk, fiske och transportsektorn får del av de ovan nämnda sänkningarna. EU protesterar normalt inte mot stöd som ligger under gränsen för försumbara stöd. Det är också en rättvisare princip att försöka undvika undantag av den typ propositionen innehåller. I det förslag till statsbudget som Moderata samlingspartiet lämnat finns medel avsatta för att också denna utökade krets skall få del av stimulansen. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen avisera EU att man avser att föreslå nedsatta socialavgifter i stödområde A, som även omfattar sådana områden som jordbruk, fiske och transportsektorn. Regeringen bör därefter återkomma till med förslag om dessa nedsättningar av socialavgifterna. () () de () () () () () () ()
mot · GP02Sk19 · 2001-11-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk19av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:45 Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. 1 Förslag till riksdagsbeslut beslutar avslå proposition 2001/02:45 i den del som berör förmånsbeskattning av miljöanpassade bilar i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av övergripande översyn av hela systemet med vägtrafikens miljöstyrande skatter, miljöklasser och förmånsbeskattning. 2 Förändring av inkomstskattelagen Regeringen föreslår i propositionen att el- och elhybridbilar respektive bilar som drivs med alkohol eller annan gas än gasol skall få sänkt förmånsvärde. För el- och elhybridbilar föreslås att förmånsvärdet skall justeras till av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan miljöanpassad teknik. För bilar som drivs med alkohol eller med annan gas än gasol skall justering göras till av förmånsvärdet för den jämförbara bilen. För att genomföra detta föreslås en förändring av inkomstskattelagen som skall träda i kraft . De nya reglerna skall tillämpas . För el- och elhybridbilarna skall reglerna tillämpas vid taxeringar. För de bilar som drivs av etanol eller annan gas än gasol skall reglerna tillämpas vid taxeringar. Avsikten med regeringens proposition är säkert god. Miljöstyrningen vad gäller skatter och avgifter och övrigt regelverk som styr valet av fordonsbränslen och miljövänlig teknik behöver förbättras. Tyvärr slår regeringens förslag fel och leder inte till en förbättrad miljöstyrning av vägtrafiken. Förslaget innebär att ekonomiska incitament ges för el- och elhybridbilar respektive etanol- och gasbilar oavsett om dessa bilar är utrustade eller används på ett sådant sätt att skadliga utsläpp minskar. Det faktum att en bil är utrustad så att man kan välja mellan bensin och eldrift innebär inte automatiskt att de faktiska utsläppen minskar. Det hade varit mycket bättre att sänka förmånsvärdena för miljövänliga bilar i förhållande till vilka faktiska utsläpp bilarna har och inte utifrån vilken teknik som används. Det vore olyckligt om skattesystemet skulle styra mot utveckling av en specifik teknik utan att ta hänsyn till vilken teknik som är mest miljövänlig. Vi yrkar därför avslag på regeringens proposition i denna del. 3 Översyn av styrmedlen på trafikområdet Det system av skatter och regler som skall styra mot miljövänligare fordon börjar allt mer likna ett lapptäcke. När brister uppmärksammas görs nya tillägg och specialregler som inte hänger i hop med helheten. Följden har blivit ett otydligt regelverk som har stora brister, inte minst när det gäller att effektivt styra mot miljövänligare fordon och bränslen. Vi anser därför att det är angeläget att en total översyn görs av hela det system av skatter, miljöklasser och övriga regler som skall styra mot utveckling och användande av miljövänlig teknik inom vägtrafiken. () () () () () () () () (m) () () ()
mot · GP02Sk23 · 2001-11-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk23av och ()med anledning av prop. 2001/02:45 Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att noggrant bevaka de gränsdragningsproblem som uppkommer vid en differentierad mervärdesskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inom EU noggrant bevaka utvecklingen av skattebehandlingen av virtuella produkter. beslutar avslå regeringens förslag om den särskilda skattereduktionen. Mervärdesskatt på böcker och tidskrifter ställer sig positivt till förslaget om sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter och anser det vara ett stöd för ett kvalificerat utbud av böcker och tidskrifter. kan konstateras att de avgränsningsproblem som uppkommer inte är enkla och att det alltid kommer att kunna riktas invändningar mot allt slags särbehandling av vissa varor och tjänster. Regeringsförslaget kommer också att ge upphov till avgränsningsproblem. Tidningar och tidskrifter som levereras i brevlådan eller köps i kiosken kommer att ha den lägre momsen, . Om man däremot t.ex. prenumererar på en tidning eller tidskrift som levereras över nätet blir det den högre momsen, . Då räknas den som en tjänst, inte en vara. Regeringen bör därför hålla noggrann uppsikt över denna typ av avgränsnings- och konkurrensproblem. Mot bakgrund av den generellt höga skattenivå som råder i , är det vidare viktigt att regeringen inom EU bevakar den översyn av reglerna om reducerade skattesatser som kommer att ske med särskild hänsyn till virtuella produkter. Skattereduktion på förvärvsinkomster motsätter sig regeringens utformning av en särskild skattereduktion. Den bidrar till att höja marginalskatterna för dem som berörs. Regeringen tvingas nu till en komplicerad konstruktion när man vill vidga skattereduktionen till att gälla fler. Lagrådet har också riktat kritik mot förslaget. har ett bättre förslag med en generell skattereduktion för alla om . Den ger en större skattesänkning och är inte förenad med marginaleffekter. Regeringens förslag bör avslås. Övriga förslag motsätter sig inte regeringens förslag om beslut vid förenklad skattedeklaration och förslaget om utvidgade regionala avdrag från socialavgifterna. () ()
mot · GP02Sk30 · 2001-11-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk30av och ()med anledning av prop. 2001/02:43 Förenklad fastighetstaxering i stället för omräkning, m.m. Förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens förslag till fastighetstaxering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vilka krav som bör ställas på fastighetstaxeringen så länge den finns kvar. Motivering I propositionen föreslås att det s.k. omräkningsförfarandet vid fastighetstaxeringen tas bort. I stället föreslås för småhus-, hyreshus- och lantbruksenheter ett system med förenklade fastighetstaxeringar mitt emellan de allmänna fastighetstaxeringarna. vill avskaffa fastighetsskatten. Med denna inriktning bör taxeringsförfarandet så länge det är aktuellt vara så enkelt som möjligt. landsmöte fastställde en strategi för fastighetsskattens avveckling och taxeringsförfarandet. Om det sistnämnda angavs under rubriken taxeringen: Det är rimligt att taxeringsvärdena, som ligger till grund för såväl beskattning som andra civilrättsliga beslut, grundar sig på faktiska marknadsvärden. Därför bör taxeringsvärdena inte i längden vara frysta, utan efter en reformering av taxeringsförfarandet bör dessa återspegla marknadsvärdet så långt det är möjligt. Stegvis bör bostadsrättsföreningar överföras till taxering efter bostadsrätternas värde, ej efter fastighetens värde. Som underlag för beskattning bör, för att undvika effekterna av snabba prisfluktuationer på bostadsmarknaden, ett rullande genomsnitt vara bas. Det är angeläget att förändra de delar i fastighetstaxeringen som leder till att enskilda fastighetsägare får orimliga taxeringsvärden eller att mycket stora värdeområden används. Efter en sådan reformering bör beskattningen återigen utgå från nya taxeringsvärden och skattesatsen kan därför kraftigt sänkas. Regeringens förslag uppfyller inte dessa kriterier och bör därför avvisas. motsätter sig däremot inte regeringens förslag om uppskov med kapitalvinstbeskattningen i vissa fall. () ()
mot · GP02So11 · 2001-11-27 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So11av m.fl. (c)med anledning av prop. 2001/02:38 Bildande av ett familjemedicinskt institut till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det familjemedicinska institutet bör få ett ytterligare direktiv som innefattar kunskapsutveckling för förebyggande åtgärder för primärvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lokalisera institutet utanför storstadsområdena. Inledning beslutade om en nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården där det ingick att ett familjemedicinskt institut skulle inrättas. ställde sig bakom handlingsplanen. är en del i arbetet att utveckla primärvården, vilket är en viktig del i handlingsplanen. Institutets uppgift skall vara kunskapsutveckling och kunskapsspridning inom primärvårdens verksamhetsområde, familjemedicinen. uppgörelse med regeringen om att föra över sammanlagt 8 miljarder till vården och omsorgen möjliggör finansieringen av institutet. tillstyrker tillkomsten av ett familjemedicinskt institut och känner sig således delaktigt i tillkomsten av institutet. Ytterligare uppgift/direktiv tillstyrker de uppgifter som institutet föreslås att få, dock med förslag på ett viktigt tillägg. Institutet bör få tydligt direktiv att även arbeta med kunskapsutveckling för förebyggande åtgärder för primärvården. Vårt förslag har stöd i betänkande SoU 2000:91 mål 15 En mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård, där vikten av förebyggande hälso- och sjukvård poängteras. anser således att det familjemedicinska institutet bör få ett ytterligare direktiv som innefattar kunskapsutveckling för förebyggande åtgärder för primärvården. Detta bör ges regeringen till känna. Utlokalisering av verksamheter har hela landets primärvård som arbetsområde och huvuddelen av informations- och kunskapsspridningen skall ske genom att utnyttja IT-teknik. Institutet blir därför relativt oberoende av lokaliseringsort. har vid ett flertal tillfällen fattat beslut om att en större del av statlig verksamhet skall lokaliseras ute i landet. Utlokalisering av statliga verksamheter bidrar till att bredda arbetsmarknaderna i de regioner som myndigheten lokaliseras till. Varje nytt arbetstillfälle genererar ytterligare arbetstillfällen. Detta gör att även utlokalisering av mindre myndigheter kan få stor regional betydelse. Regeringen skriver i sin regionalpolitiska proposition att en större del av den statliga verksamheten skall utlokaliseras. Detta är löften som upprepats vid ett flertal tillfällen utan att något egentligt resultat har kunnat identifieras. kan inte ställa sig bakom förslaget i propositionen om att det nybildade institutet självt skall besluta om lokaliseringsort, detta bör besluta om. Det familjemedicinska institutet skall lokaliseras utanför storstadsområdena. Detta bör ges regeringen till känna. Gotab, 2001 () () () () (c)
mot · GP02So5 · 2001-11-01 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So5av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:33 Schengenintyg 1 Förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens proposition 2001/02:33 Schengenintyg. 2 bör avslå regeringens förslag Regeringen föreslår att skall få utfärda intyg på grundval av läkares ordination av preparat som klassas som narkotiska i inreselandet, och att beslut skall få överklagas till . är ett privaträttsligt företag och bör därför icke ha myndighetsuppgifter. Vi anser därför att bör avslå regeringens förslag. Vill regeringen av praktiska skäl decentralisera verksamheten för att underlätta för patienterna finns ett enkelt sätt, nämligen att rekommendera att läkarna som de förskriver läkemedel som omfattas av Schengenreglerna också utfärdar Schengenintyg. Arbetet förenklas om denna typ av läkemedel är utmärkta i med till exempel ett S. () () () () () () () () ()
mot · GP02So9 · 2001-11-27 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So9av ()med anledning av prop. 2001/02:38 Bildande av ett familjemedicinskt institut till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det familjemedicinska institutets placering. Motivering Regeringen har i sin proposition om ett familjemedicinskt institut fört ett resonemang om institutets placering. Där anförs bl.a. vikten av närheten, geografiskt, till organisationer och myndigheter med likartade uppgifter. I resonemanget understryks vikten av den fysiska närheten med motiveringen att den främjar samverkan. Utifrån det resonemanget framförs som ett alternativ. Jag anser att det utifrån den utveckling av kommunikationshjälpmedel som finns inte kan anses vara befogat att av samverkansskäl föreslå som placering för institutet. I propositionen föreslås det att organisationen själv ska välja placeringen. Jag anser ändå att det finns argument som talar för att institutet ska rekommenderas en placering utanför storstadsregionerna. I det här sammanhanget vill jag särskilt anföra som en lämplig placeringsort. Där finns bra kommunikationer och ett välutvecklat arbete med vårdfrågor. Detta gäller inte enbart i utan även den forsknings- och utbildningsverksamhet som finns vid högskolan och forskningsråd. i har i samverkan med medicinska fakulteten i startat ett centrum för klinisk forskning där vårdvetenskap och medicinsk vetenskap kombineras på ett unikt sätt. Dessutom kommer vårdhögskoleutbildningen i , som är lokaliserad till , knytas till forskarskola för omvårdnadsvetenskap, särskilt för distriktssköterskor. Det finns även ett utvecklingsprojekt för att utveckla ett centrum för utveckling av IT-pedagogik med inriktning mot att kombinera IT-pedagogik och vårdvetenskap. Jag ser därför att mot den bakgrunden tillsammans med etableringar inom Faluns profilområde Liv, hälsa och idrott skulle en placering av det familjemedicinska institutet i få en central ställning med mycket goda möjligheter att delta i ett närliggande och utvecklande forskningsområde. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GP02Ub13 · 2001-11-07 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub13av och ()med anledning av prop. 2001/02:35 Fristående skolor Förslag till riksdagsbeslut avslår proposition 2001/02:35 Fristående skolor i dess helhet. Motivering Regeringen föreslår i sin proposition om fristående skolor en mängd försämringar för de fristående skolorna. Även om vissa av förslagen enbart innebär klarlägganden och skulle kunna accepteras, är huvuddragen helt oacceptabla, och propositionen bör därför avslås i sin helhet. Ett av de mera uppseendeväckande förslagen gäller utvärdering av fristående skolor. Där föreslår regeringen att fristående skolor som har rätt till bidrag bör vara skyldiga att lämna sina kvalitetsredovisningar till den kommun där skolan är belägen. Skälen för regeringens förslag är att en statlig kontroll skulle strida mot den grundläggande tanken på decentralisering av ansvaret för skolan. Det må vara att kommunerna har fått ansvaret för grund- och gymnasieskolan och att skolans verksamhet på lokal nivå följs upp och utvärderas. Detta utesluter inte att man kan ompröva vilken instans som skall ha ansvaret för att utvärdera skolornas verksamhet. Det är närmast stötande att kommunerna själva skall utvärdera sin egen verksamhet, oavsett vilka beslut som har fattats av riksdag och regering. Ännu orimligare blir det om den kommunala skolorganisationen skall utvärdera även friskolornas verksamhet. Det vore som om ICA skulle vara skyldigt att lämna sina kvalitetsredovisningar till . Det enda rimliga vore givetvis att såväl den kommunala skolans som de fria skolornas verksamhet utvärderades av ett fristående organ. Inga hinder hade, enligt vår mening, förelegat för regeringen att föreslå en sådan lösning i stället för den nu valda. () ()