mot · GP02T409 · 2001-10-05 00:00:00 — Vad gäller stomnätet finns en hel del bredband utbyggt i landet. Utvecklingen av detta går snabbt framåt, och oavsett om regeringen beslutar om uppbyggnad av ett stomnät eller inte kommer detta sannolikt att ske. Det finns till och med en möjlighet att det sker snabbare, med fler deltagande aktörer och därmed ett rikare utbud, om regeringen inte planerar detta. Parallella tekniska system kan vara bra från säkerhetssynpunkt. motsatte sig även förslaget om att stödja kommuner med pengar för uppbyggnad av lokala transport- och accessnät. Vi tror att detta i värsta fall kan få till följd att företag ställer sig och väntar på vilka områden utredningen kommer att peka ut som statligt stödberättigade istället för att satsa egna pengar. Statliga pengar riskerar att slå ut ny teknik och att hålla priserna på en högre nivå. Den teknik som gäller kommer kanske inte att vara den bästa , och vi tror att chansen är stor att priserna faller. Om infrastrukturutbyggnaden tillåts fortsätta på marknadsmässiga villkor och i full konkurrens utan statlig inblandning kommer vi senare att få se vilka brister på god infrastruktur som består och vilka behov som finns. En alldeles överhängade risk med regeringens infrastrukturprogram är att det kan göras tekniska felsatsningar. Främst på de kortare avstånden är det långt ifrån säkert att optofiberkabel är den bäst lämpade metoden för att få ett fullgott nät. Propositionen uttryckte också att utbyggnad ska ske teknikneutralt, men framforcerandet av utbyggnaden utgör i sig en risk att man satsar i fel teknik. ser vi innovationer på främst de mobila möjligheterna för nätverkskommunikation. Men också gamla lösningar kan förfinas. Kapaciteten för användande av vanlig koppartråd ökar också. Till och med TV kommer man förmodligen att kunna sända via telefonledningar. är sannolikt behovet av bredband inte särskilt stort mer än för företag. Efterfrågan och behov av en kraftig bandbredd finns inte bland så många. Väldigt många människor skulle förstås bli hjälpta av att exempelvis kunna få tillgång till fast uppkoppling i hemmet, särskilt när distansarbete och liknande ökar. Att en sådan infrastruktur byggs ut är högst önskvärt och det är också viktigt att påpeka att kostnaden för användningen är lika för hela landet. En fortsatt utbyggnad av bandbredd sker bäst genom att efterfrågan på marknaden ökar, fler tjänster blir tillgängliga och att tekniken förbättras och inte genom att staten först pressar fram utbyggnaden av infrastrukturen. Dessvärre har debatten i handlat mycket om tillgången till en uppkoppling via en kabel. Diskussionen om vilka tjänster m.m. som sedan skall finnas att tillgå i näten har nästan helt och hållet uteblivit. Om staten ska ha någon aktiv roll gällande uppbyggnad av infrastruktur på det lokala planet är det möjligen att stimulera fram ett behov och en efterfrågan av tjänsten. En stor del av de medel som regeringen föreslog i propositionen är fortfarande outnyttjade. Undersökningar visar att ännu har ytterst få om ens någon kommun ansökt om bidrag för utbyggnaden av lokala bredbandsnät. De 8,5 miljarder som regeringen satte av som stöd till bredbandsutbyggnad kommer förmodligen inte att användas. Ryggraden i regeringens storstilade IT-satsning ser ut att misslyckas totalt, vilket borde föranleda regeringen till att upphöra med stödet till utbyggnad. 10 Släpp etern fri marksänd digital-TV m.m. Analoga TV-sändningar i etern kommer snart att vara ett minne blott. finns digitala TV-sändningar via satellit och via kabel. Utbyggnad pågår fortfarande. Statliga började också en uppbyggnad av ett marksänt digital-TV-nät. Via dotterbolag hyr ut digital-TV-boxar. driver digital satellitdistribution liksom Viasat och Comhem har digitala TV-kanaler i kabelnätet. Det förekommer dessutom försöksverksamhet med distribution av digital-TV via telefonnätets koppartrådar. Fördelarna med den nya tekniken är många. En styrka är att den ger utrymme för betydligt fler kanaler och fler distributionsvägar. En annan fördel är att den digitala tekniken möjliggör interaktivitet via TV-apparaten. Marknätet för digitala TV-sändningar är ett gigantiskt fiasko. Trots att det snart har gått de första sändningstillstånden delades ut och trots betydande marknadsföringsinsatser från statliga har endast cirka 85 000 abonnenter anslutit sig. Situationen för är nu så dyster att man tvingas vända sig till staten för att få ekonomiskt stöd, då bolaget går med stor förlust. Vad gäller det digitala satellitnätet tenderar det dock att vara på väg att slå igenom. Det finns flera skäl till att uppbyggnaden av marksänd digital-TV har gått dåligt. En orsak är formerna för urvalet av medverkande TV-kanaler. Processen har mer kännetecknats av politiskt godtycke än av lyhördhet för vad konsumenter önskar och vad TV-producenterna kan erbjuda. En annan orsak till marknätets få användare kan vara att hushållens intresse i grunden inte är tillräckligt stort för denna distributionsform. I propositionen som låg till grund för riksdagsbeslutet om digitala TV-sändningar i marknätet (prop. 1996/97:67) poängterades att det är först när det finns tillräckliga erfarenheter som det är möjligt att ta ställning till en eventuell utbyggnad. Som en precisering av detta slog propositionen fast att en grundläggande förutsättning för en utbyggnad är givetvis att de digitala marksändningarna bedöms ha ekonomisk bärkraft. Någon sådan ekonomisk bedömning som underlag för ett riksdagsbeslut om utbyggnad finns inte . Propositionen hävdade också att teknikutvecklingen kan leda till en ändrad bedömning när det gäller var tyngdpunkten i TV-distributionen bör ligga. Den pågående utbyggnaden av bredbandsnät kan vara en sådan förändrad omständighet. En annan förändring är att teknikutvecklingen medger distribution i befintlig infrastruktur, som telenätet. Också detta talar för att det är olämpligt att nu förorda en utbyggnad av marknätet. Intresset för att använda det frekvensutrymme som marksänd digital-TV tar i anspråk till andra kommunikationstjänster har också blivit större. Mobilt Internet är en sådan möjlighet. Utan att känna till värdet av alternativanvändningen av frekvensutrymmet är det oklokt att låta digital-TV-sändningarna ta ytterligare distributionsresurser i anspråk. anser att det är viktigt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv att resurserna används där de gör störst nytta. Utbyggnaden av marksänd digital-TV har inte prövats mot marknadens efterfrågan eller vägts mot alternativ frekvensanvändning. Den statligt drivna utbyggnaden av marksänd digital-TV riskerar att hindra mer angelägna användningsområden för de tillgängliga frekvenserna. genomför nu en utbyggnad av marknätet och regeringen har beslutat att tilldela ytterligare frekvensutrymme. Detta sker trots mycket hård kritik från både Statskontoret och . Statskontoret ifrågasätter om det verkligen är en statlig uppgift att fortsätta tillhandahålla infrastruktur för marksända TV-sändningar. Man menar att det inte är säkert att marksänd digital-TV är den bästa lösningen för framtidens television. Statskontoret ifrågasätter också om tillräckligt många hushåll kommer att välja digital-TV när satellit och kabel finns som alternativ för väldigt många. framhåller klarsynt att TV-program kommer att vara tillgängliga över bredbandsnätet och befarar att marksänd digital-TV blir en parentes. instämmer i kritiken. Man kan redan konstatera att satsningen på marksänd digital-TV varit floppartad. En fortsatt utbyggnad av det digitala mark-TV-nätet bör inte ske utan att det prövas om frekvensutrymmet har större värde i något annat användningsområde. Den pågående utbyggnaden av kabel-TV och satellit-TV samt TV-tittarnas ovilja att utnyttja och dess dotterbolags tjänster talar sitt tydliga språk. Statliga roll som monopolföretag för infrastrukturen och statens TV-licensmonopol går mot sitt slut i samma takt som den analoga TV-distributionen räknas ut. Stoppa den fortsatta utbyggnaden av rikstäckande marknät. Det bör i stället ordentligt utredas hur eterfrekvenserna kan utnyttjas på mest optimala sätt. Exempelvis kan de tillgängliga frekvenserna bjudas ut på auktion där olika användare ställs mot varandra. Det finns ingen mening med att ha olika regler för olika distributionsformer för TV, till exempel via kabel eller via radiosignaler i marknätet. En utredning bör ges i uppdrag att ta fram ett nytt teknikneutralt regelverk. Stoppa den statliga politiken med att hålla skönhetstävlingar för att få tillstånd att sända TV och radio. 11 UMTS-licenser UMTS är en förkortning av och kallas ibland för tredje generationens mobiltelefonsystem. Tredje generationen därför att det är en uppföljare till mobilnäten NMT och GSM. GSM är det nät som nästan alla mobiltelefonoperatörer och användare använder sig av . På GSM-nätet finns operatörerna , och Europolitan. UMTS-nätet ska kunna ge oss ett system för mobilt Internet med multimedia och rörliga bilder i telefonen. Hastigheten i nätet kommer med andra ord att vara betydligt snabbare än i nuvarande GSM-nät. Systemet kräver en utbyggnad av nya nät med nya basstationer över hela landet. För GSM-nätet har man däremot utvecklat WAP-tekniken (Application Protocol) som också kopplar mobilnätet till Internet. Denna teknik har fungerat trögt på grund av att kapaciteten i GSM-nätet inte alls är lika hög. Teknisk utveckling sker dock även i GSM-nätet. kommer hastigheten att kunna tiodubblas även i GSM-nätet. Det kommer exempelvis att vara möjligt att skicka e-post, ta emot bilder från Internet och liknande som man talar i telefonen. GSM-nätet utvecklas alltså, men UMTS-nätet kommer sannolikt att få en ännu större bandbredd. gick debatten het, i liksom i övriga , om hur licenserna skulle fördelas. Debatten handlade om huruvida den skulle ske via auktioner till högstbjudande företag eller via så kallade skönhetstävlingar, där respektive regering/telemyndighet delar ut licenserna till de företag som anses lämpliga. De flesta länder valde auktionsförfarandet. Så var inte fallet i . har precis som när det gäller bredbandets infrastruktur, precis som när det gäller digital-TV, precis som när det gäller Telia-privatiseringen och precis som när det gäller det mesta av socialdemokratisk medie- och IT-politik valt vägen med statlig kontroll och planeringspolitik. Regeringen valde att låta den statliga myndigheten , , sköta om en skönhetstävling, där PTS pekade ut vilka de lyckliga aspiranterna är. av länder har man alltså valt auktionsmodellen. Ett förfarande som enligt var smidigare och dessutom skulle ha givit staten välkomna inkomster. Den brittiska regeringen fick in motsvarande . I fick man in . Beslutet om vem som skall få UMTS-licenser i är fattat och från sida kan vi bara beklaga att regeringen inte valde att fördela licenserna genom ett auktionsförfarande. En rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, , (Nya bud DS 2001:40) har givit rätt i dessa tankar. 12 har förespråkat att ska säljas ut helt och hållet. Vi framhöll, när utförsäljningen behandlades i första gången , den stora risken med att företagets värde på börsen kan påverkas negativt av det statliga ägandet: den så kallade politikerrabatten. Hanteringen av TeliaTelenor-affären talade sitt tydliga språk om vilka problem statligt ägande för med sig. menar att staten inte skall äga företag annat än i undantagsfall. Staten skall inte ha den dubbla rollen som den som sätter spelreglerna och som agerar på marknaden. Domaren kan inte vara en spelare på planen. Dessutom blir i det här fallet Telias ledning bakbunden av regering och riksdag. Det är svårt att med trovärdighet driva en aktiv företagsledning när konkurrenter och marknaden vet att man är beroende av regeringen. måste få den större rörelsefrihet som ett helt privat ägande ger, så att företaget kan göra nödvändiga strukturförändringar, ingå eventuella allianser och finansiera förändringarna på marknaden. Det statliga ägandet har en onödig, kurssänkande effekt. Den s.k. politikerrabatten sänkte kursen. behövs åtgärder som stärker . Det viktigaste steget är att fullfölja avvecklingen av det statliga ägandet. har genom ett eget initiativ beslutat att ta bort begränsningen i regeringens bemyndigande, vilket hindrat det statliga ägandet i att sjunka (2000/01:NU11). stod bakom detta beslut, men vi anser precis som tidigare att statens hela aktieinnehav i måste avvecklas så snart det är möjligt. 13 Strålning från mobiltelefoner presenterades rapporten and Health i , skriven av en kommitté on Mobile Phones utsedd av den brittiska regeringen. Kommittén förordar bland annat att information om olika telefoners strålningsgrad görs tillgänglig för konsumenterna, att minderårigas mobiltelefonanvändande begränsas av försiktighetsskäl samt att mobiltelefonbranschen undviker marknadsföring av mobiltelefoner gentemot barn. Det är framsynta och välkomna förslag som borde vara än mer relevanta i ett mobiltelefontätt land som . I händer dock mycket litet på detta område. , , hävdar att telefonerna är ofarliga eftersom strålningen ligger under de rekommendationsnivåer som industrin själv varit med och tagit fram. Detta är en mycket naiv inställning. Larmrapporter om att radiostrålning från mobiltelefoner kan orsaka nervskador, cellförändringar och cancer har duggat tätt . Men resultaten är omtvistade och det finns lika många forskningsrapporter som tyder på att telefonerna är ofarliga. Vi har helt enkelt för lite kunskap för att veta någonting säkert om mobiltelefonernas hälsorisker . Lika lite som det är bevisat att telefonerna är farliga kan vi hävda att de är ofarliga men de resultat som presenterats ger definitivt anledning till eftertanke. Exponeringen skiljer stort mellan olika telefonmodeller, men mätningarna kontrolleras inte av några myndigheter eller oberoende forskningsinstitut och tillverkarna vill inte redovisa sina mätvärden. Det borde vara naturligt för mobiltelefontillverkarna att ge konsumenterna själva möjlighet att bedöma vilka faktorer man vill väga in när man skaffar mobiltelefon. Att hemlighålla uppgifter som strålningsvärden tyder på en förmyndarmentalitet som inte hör hemma i ett modernt samhälle. Vill inte tillverkarna offentliggöra uppgifterna frivilligt får man allvarligt överväga att lagstifta i frågan. Försök har visat att det finns en koppling mellan strålning från mobiltelefoner och biologiska effekter. Bland annat tyder resultaten på att balansen mellan viktiga joner och enzymer i cellerna kan rubbas och att elektromagnetiska fält underlättar bildandet av s.k. fria radikaler kraftfulla oxidanter som kan förstöra cellernas funktioner. Undersökningar, som bland annat genomförts i , visar att mobiltelefonanvändare känner av huvudvärk, koncentrationssvårigheter, sömnrubbningar och trötthet som de förknippar med användningen av mobiltelefoner. Exponeringen misstänks också påverka minnet, arvsmassan och ge förändrat blodtryck. Sambandet med tumörer är omdebatterat. Ett forskarlag från har rapporterat om fördubblad cancerfrekvens hos cancerkänsliga möss som utsatts för radiostrålning av samma typ som från mobiltelefoner, en undersökning som avvisats som irrelevant av mobilteleindustrin. Vi vet att starka mikrovågor är farliga. Det vi inte vet ännu är om långtidseffekter av svag radiostrålning kan påverka hälsan. Det som framför allt ger anledning till eftertanke är att dagens mobiltelefonantenner hålls så nära huvudet och att en så stor andel av befolkningen är utsatt för exponeringen. Det gör att även hälsoeffekter som drabbar en mycket liten del av befolkningen skulle kunna få stor betydelse för folkhälsan. Dessutom kan effekter som höjd cancerrisk ge genomslag först exponering. Lägg härtill att själva användningen av mobiltelefoner har ändrats dramatiskt . Från korta affärsmeddelanden till långa samtal med familj, vänner och konferenssamtal som kan vara . Dessutom har användarnas snittålder sänkts dramatiskt . Det är inte alls ovanligt att tonåringar förfogar över en egen mobiltelefon och använder den till i stort sett alla sina privatsamtal. Användandet ökar såväl i omfattning som frekvens och går allt längre ned i åldrarna. Den mobila strålningen kan mycket väl komma att bli alltmer vanligt förekommande omkring oss genom mobil kommunikation i luften och i hemmet. Runt hörnet kommer blåtandssystemet, som kan göra att datorer kan kommunicera med en skrivare utan någon sladd, eller telefoner som kan tala med kylskåp i hemmet. Det mikrovågsbaserade systemet på 2,45 GHz, samma frekvens som mikrovågsugnar har, kommer att gå genom stål och betong. Med den nya tekniken kommer vi alla att gå runt i en mikrovågsmiljö. Den hälsoeffekt som blir resultatet kan inte negligeras utan måste uppmärksammas. anser att man nu måste aktualisera och ifrågasätta nu gällande gränsvärden och klargöra om de behöver skärpas. Ett gränsvärde är inget utan måste revideras i takt med att kunskaperna ökar och sammanhangen förändras. En tillsynsmyndighet måste också utses för kontroll av strålningsvärdena. Regeringen måste ställa krav på att telefontillverkarna offentliggör uppgifter om produkternas strålning. () () ()