mot · GP02MJ338 · 2001-10-05 00:00:00 — Syftet med detta är att finna en så kostnadseffektiv lösning som möjligt när det gäller hanteringen av EU-stöden. har utredningarna inte lett till några förbättringar. har ställt krav på att samarbetet mellan aktuella myndigheter och jordbruksnäringen måste förbättras för att undvika krångliga system som försvårar för den enskilde jordbruksföretagaren. Det är dessutom angeläget att den enskilde lantbrukaren kan vända sig till en myndighet i alla ärenden som rör EU:s jordbruksstöd och det är naturligt att detta sker på regional nivå, så nära lantbrukaren som möjligt. Den nuvarande svenska tillämpningen av vad gäller småskalig vidareförädling av livsmedel innebär avsevärda svårigheter för bl.a. mindre slakterier och andra livsmedelsförädlare. En positiv utveckling inom denna bransch förutsätter att regelverket omgående förenklas. Yrkande i detta hänseende har ännu inte behandlats av varför avstår från att lägga ett nytt yrkande. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en översyn med syfte att förenkla reglerna för de företag som är aktiva inom ansvarsområde. Denna utredning, som alltså är långt ifrån den första med liknande syfte, ska redovisa förslag på regelförändringar/regelförenklingar som är statsfinansiellt neutrala. Reglerna ska således förenklas men bara förutsatt att staten inte drabbas av uteblivna inkomster. Detta är ett underligt synsätt och dessutom kortsiktigt. Förenklade regler kan förbättra möjligheterna för företagen att nå lönsamhet och på så sätt bidra med högre skatteinkomster för staten. Regler bör förenklas för de företag som är aktiva inom ansvarsområde även om det kan innebära minskade direkta statliga inkomster. Detta bör ges regeringen till känna. 14 Förstärkningar av konkurrenskraften I ekonomisk-politiska motion lägger vi konkreta och finansierade förslag för att förbättra det svenska jordbrukets konkurrenskraft från . Det innebär bl a omfattande satsningar på forskning och utveckling samt exportfrämjande åtgärder. Det innebär även att medel anslås till småskalig livsmedelsförädling. avsätter vi medel för att lyfta av jordbrukets ryggsäck. Tillsammans innebär dessa åtgärder att det svenska jordbrukets konkurrenskraft förstärks betydligt. 15 Exportfrämjande åtgärder Svenskt lantbruk producerar varor som är av en hög kvalitet. Då livsmedelsmarknaden blir alltmer internationaliserad är det viktigt att svenska lantbrukare och förädlingsföretag får möjlighet att vara med och konkurrera och få avsättning för sina produkter på andra marknader än den svenska. Olika exportfrämjande åtgärder med hjälp av statliga insatser är särskilt viktigt för de mindre producenterna som saknar de större företagens säljorganisationer, marknadsföringsmöjligheter och kapital. En medveten satsning på exportfrämjande åtgärder för olika former av nischprodukter som har sitt ursprung i de areella näringarna skulle betyda mycket för företagsamheten och sysselsättningen främst på den svenska landsbygden. En satsning på exportfrämjande åtgärder bör genomföras för både nischprodukter och andra produkter med sitt ursprung i de areella näringarna. Vad som ovan anförs om en satsning på exportfrämjande åtgärder för produkter från de areella näringarna bör ges regeringen till känna. 16 Forskning och utveckling Forskning och utveckling på livsmedelsområdet är oerhört viktigt, både vad gäller att hitta nya produkter och för att kunna hålla en hög säkerhet. möjligheter att på ett hållbart sätt utnyttja jorden och skogens resurser är beroende av en hög nivå på forskning och utveckling inom det området. Detta är ett ansvar för såväl näringen som för staten. anser, i likhet med vad som framförts i utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167), att staten måste öka anslagen till forskning och utveckling inom jordbruksnäringen och livsmedelsindustrin. Syftet är att stärka näringens konkurrenskraft genom att bland annat förstärka vidareförädlingen. Stora aktörer klarar naturligtvis av forskning och utveckling lättare än små aktörer med begränsade ekonomiska resurser. I motion och säkra livsmedel en fråga om livskvalitet och självbestämmande föreslås att en fond för forskning och utveckling av småskalig livsmedelsproduktion och livsmedelsförädling ska inrättas. Detta för att ge den småskaliga livsmedelsproduktionen och förädlingen ökade möjligheter till forskning och utveckling. Även naturbruksskolornas fortlevnad är viktig för jordbruks- och livsmedelsindustrins framtid. vill även betona vikten av att initiativ tas för att öka EU:s insatser och medfinansiering inom jordbruks- och livsmedelsforskningen. Vid en internationell jämförelse satsas små resurser på den tillämpade forskningen inom jordbruks- och livsmedelsnäringen i . förordar en översyn av den tillämpade forskningen inom området för att göra det möjligt att bedöma vilka satsningar som bör genomföras. Bioråvaror kommer att få en allt större betydelse, både inom livsmedelsproduktion, energiframställning och som industriråvara. anser att det är av största betydelse att det satsas stora resurser på forskning och utveckling inom detta område för att utnyttja de goda förutsättningarna för produktion och vidareförädling av bioråvaror som finns i . Ambitionen måste vara att skall vara världsledande inom området. Förutsättningarna är goda för många nya arbetstillfällen. Vad som ovan anförts om en översyn och ökning av forskning och utveckling inom jordbruksnäringen och livsmedelsindustrin bör ges regeringen till känna. 17 Breddad forskning om ekologiskt lantbruk Regeringen har ökat anslagen till forskning om ekologiskt jordbruk och trädgårdsproduktion. Detta är en positiv utveckling då forskning är nödvändigt för att utveckla denna sektor. Likaledes är det en nödvändighet om målet att den ekologiskt odlade arealen ska uppgå till 2005 ska kunna nås. Detta gäller även för den ekologiska animalieproduktionen. anser att det är viktigt med en mångfald av forskningsinriktningar på detta område. påtalade vikten av att andra forskningsinstitutioner, än de statliga, som är verksamma inom området också får basanslag. vid i är ett sådant exempel. Vi menar att det finns starka skäl som talar för att nämnda forskningsinstitut får ett basanslag för sin forskning. Resurserna till forskning om ekologiskt jordbruk bör ökas för att möjliggöra detta. Vad som ovan anförs om att bredda forskningen om ekologiskt lantbruk bör ges regeringen till känna. 18 Landsbygdsförordningen I och med beslutet om EU:s långtidsbudget för perioden 20002006 slogs regelverket för stöd till mindre gynnade områden, miljöersättningsprogrammen samt andra kompletterande åtgärder samman till en landsbygdsagenda i en särskild landsbygdsförordning. Landsbygdsagendan är, till skillnad från jordbrukspolitiken, ett till stora delar frivilligt och delfinansierat program. När dessa medel fördelades länderna emellan erhöll en mycket dålig tilldelning av EU-resurser. tilldelning av EU-medel blev /år d v s av den totala budgeten. För svensk del innebär det att vi förlorar /år i utebliven EU-finansiering. Länder jämförbara med har erhållit ett väsentligt bättre utfall, till exempel /år och /år. Med hänsyn till att beslutet om fördelning är kopplat till en sjuårsbudget blir de ackumulerade effekterna avsevärda om inte särskilda åtgärder vidtas. Konsekvenserna blir att ambitionen i det svenska miljöprogrammet för jordbruket dras ned, vilket innebär minskade möjligheter att hålla landskapet öppet och därmed bevara den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. Det innebär vidare att konkurrensförhållandet för svenska bönder och den svenska landsbygden försämras ytterligare. Det är naturligtvis lätt att i efterhand peka på en rad orsaker till varför den inte förmådde att nå framgång i dessa för svensk landsbygd så viktiga förhandlingar. har i tidigare motioner redogjort för orsakerna till varför vi avstår från detta. Konstateras kan dock att skadan som drabbar svensk landsbygd med säkerhet varit än större om inte på ett resolut och handfast sätt bidragit till att medel tillfördes miljöstödsprogrammen . påpekade tidigt de negativa effekterna av det klena svenska förhandlingsresultatet. Vi har menat att det finns all anledning att försöka reparera det dåliga svenska utfallet. Då behovet fortfarande finns avser vi att försöka verka konstruktivt för att mildra effekterna av det dåliga utfallet för svensk del. För att mildra utfallet av det klena förhandlingsresultatet gällande landsbygdsförordningen och miljöstödsprogrammen bör nationella budgetmedel tillföras. Detta bör ges regeringen till känna. 19 Lånegaranti för senarelagda arealersättningar Den jordbrukspolitiska reformen Agenda 2000 innebar att nya regler infördes för arealersättningen . Beslutet om Agenda 2000 ger möjlighet för enskilda medlemsländer att utbetala arealersättningar . Regeringen valde att utnyttja denna möjlighet, vilket för innebar en förskjutning av utbetalningar motsvarande . innebär detta en förskjutning av utbetalningar motsvarande . var starkt kritiskt till detta agerande. På grund av den statliga budgetprocessens utformning var, och är, det svårt att ändra den av regeringen inslagna hanteringsvägen. De försenade utbetalningarna betyder ekonomiska förluster för jordbruket. Från håll var vi inställda på att försöka avhjälpa den uppkomna situationen. Detta ledde senare till att den räntekompensation för senarelagda utbetalningar som föreslog vann gillande. föreslog även att staten ska gå in och garantera lösningar på eventuella likviditetsproblem som kan uppstå på grund av frågans hantering. Särskilt viktigt är detta för de lantbruk som drivs i aktiebolagsform. avslog detta förslag, men vi anser att de skäl som då förelåg fortfarande föreligger. Därför återkommer vi med yrkande i detta hänseende. En statlig lånegaranti bör utfärdas för jordbrukare som p g a försenade utbetalningar av arealersättningen får likviditetsproblem. Detta bör ges regeringen till känna. 20 Norrlandsjordbruket Norrlandsjordbruket har speciella förutsättningar. Långa avstånd och ett utsatt klimat gör att förutsättningarna ser annorlunda ut än på andra håll i och EU. Det är viktigt att särskild hänsyn tas till Norrlandsjordbrukets förutsättningar. Förslag om jord- och skogsbrukets sociala avgifter återfinns i motion med anledning av regeringens regionalpolitiska proposition. anser att det är viktigt att jordbruket i ges förutsättningar att utvecklas. Inom ramen för de merkostnadsersättningar jordbruket i har sedan anslöt sig till EU finns tre delar, varav en är en nationell finansiering. Ersättning lämnas för att skapa bättre förutsättningar för jordbruk i norra . Jordbruksproduktionen får som villkor för ersättningen inte öka i förhållande till tiden före den svenska EU-anslutningen. Den totala nationella ersättningen har klart understigit referensersättningsnivån (316,), som fastställdes i kommissionsbeslut 97/557/EG. understeg den sammanlagda nationella ersättningen denna nivå med nästan . Motsvarande siffra föregående år var . Detta tyder på att lönsamheten är fortsatt svag. En översyn av systemet med den nationella ersättningen till Norrlandsjordbruket, i syfte att låta hela ersättningsnivån komma de areella näringarna till del, bör komma till stånd. Detta bör ges regeringen till känna. 21 Beteskrav Beteskraven för djur i mjölkproduktion är en viktig kvalitetsaspekt. Konsumenterna ska veta att de djur som använts i mjölkproduktionen har haft möjlighet att bete sig på ett naturligt sätt. Däremot gäller det att på olika sätt arbeta för att stödja de lantbrukare som bor så till att beteskraven kan vara svåra att följa. Exempelvis genom att reglerna kan utformas efter de förutsättningar som råder i olika delar av landet. uppfattning är att detta bör kunna ske inom ramen för kraven om betesdrift. Det bör således inte råda något motsatsförhållande mellan beteskraven och möjligheterna till utformning efter de lokala förhållandena. Vad som ovan anförs om möjligheterna till utformning av beteskraven efter de lokala förhållandena bör ges regeringen till känna. 22 Skärgårdsjordbruk Det svenska skärgårdsjordbruket är en viktig förutsättning för att få levande skärgårdar. brottas jordbruket i skärgården med bristande lönsamhet vilket försämrar möjligheterna till att bibehålla ett öppet landskap, biologisk mångfald och sysselsättning i skärgården. De specifika förutsättningar som jordbruket i skärgården har får inte leda till en utarmning av denna näringsgren. Vi anser att det är angeläget att speciellt se över situationen för skärgårdsjordbruket och komma med förslag som kan förbättra konkurrenskraften. Således bör en särskild utredning med syfte att ge förslag på hur konkurrenskraften för skärgårdsjordbruket kan förbättras tillsättas så fort som möjligt. Yrkande i detta hänseende återfinns i motion om skärgården. Mer om skärgårdspolitik återfinns i motion om skärgården. 23 Infrastruktur En god infrastruktur är en grundförutsättning för företagande och boende i alla delar av landet. Jordbruket är precis som alla andra företag beroende av en väl fungerande infrastruktur för sin fortlevnad. Dålig vägstandard hotar framkomligheten för transporter till och från de svenska jordbruksföretagen. som regeringen tillsammans med och inte avsatt de resurser som behövts för att ta igen det eftersatta underhållet kommer oroväckande tankar kring enskilda vägar. I utredningen eller allmän väg (SOU 2001:67) föreslås att (totalt då skulle omvandlas från enskilda till statliga) statliga vägar ska omvandlas till enskilda vägar. En sådan överföring kan bli förödande för berörda bygder, företag och människor. En vettigare förändring kunde vara att staten behåller ägandet men i ökad utsträckning köper skötselansvaret från närliggande enskilda vägföreningar/vägsamfälligheter. Vår uppfattning är att tankarna i SOU 2001:67 på att omvandla statliga vägar till enskilda bör avvisas. Vad som anförs om att avvisa tankarna på att omvandla statliga vägar till enskilda bör ges regeringen till känna. Det eftersatta underhållet av det statliga svenska vägnätet uppgår enligt uppgifter från till . Till det kan läggas de kommunala och enskilda vägarnas eftersläpande underhållsbehov. Eftersläpningen skapar olägenheter för människor och företag. Jord- och skogsbruket blir som näringar hårt drabbade av det eftersatta underhållet. Eftersläpningarna måste tas igen och anslagsnivåerna till drift, underhåll, tjälsäkring och rekonstruktion måste vara sådana att eftersläpningar inte tillåts uppstå. Att ta igen det eftersatta underhållet är tyvärr inte gjort över . menar mot bakgrund av detta att det behövs en 10-årsplan för att ta igen det eftersatta underhållet av det statliga vägnätet. En sådan plan måste utarbetas och påbörjas . Vad som ovan anförs om en 10-årsplan för att ta igen det eftersatta underhållet av det statliga vägnätet bör ges regeringen till känna. Vi anser att det är utomordentligt viktigt att det enskilda vägnätet tillförsäkras de resurser som behövs för att ta igen eftersatt underhåll och för att framöver hålla en god standard. Anslagen till de enskilda vägarna måste höjas. Detta bör ges regeringen till känna. De enskilda vägarna är otroligt viktiga för fast- och fritidsboende, turister, företag och hela näringsgrenar. Den svenska skogsindustrin är tillsammans med lantbruksnäringen och i viss mån turismen starkt beroende av ett väl fungerande nät av enskilda vägar. Dessa näringsgrenar är på sina håll i landet mycket dominerande varför ett eftersatt underhåll av det enskilda vägnätet kan få mycket stora negativa regionala och sociala effekter. IT får en allt viktigare roll för det svenska jordbruket. Möjligheter att få uppdaterade väderprognoser som man kan beställa maskiner, utsäden och reservdelar via Internet har ökat markant . Likaså ökar möjligheterna för små livsmedelsproducenter att sälja sina varor via Internet. Att ha en snabb och säker uppkoppling är därför oerhört viktigt. är det lätt att konstatera att regeringens IT-politik är ett fiasko. Alla delar av landet kommer inte att få bredband och främst är det landsbygden som drabbas. arbetar för att alla delar av landet ska få del av den nya tekniken. krav om en digital allemansrätt är mycket viktigt för landets alla jordbruksföretag. Yrkande i detta hänseende återfinns i motion om IT. 24 Djurskydd God djuromsorg är ett viktigt etiskt ställningstagande. För är det självklart att djur ska behandlas väl och skyddas från lidande. Likaledes är djurskyddet viktigt för en god livsmedelskvalitet. Sammantaget kan det konstateras att en god djuromsorg är viktig för trovärdigheten hos lantbruksnäringen. Konsumenterna ska veta att djuren inte utsatts för onödigt lidande och slakt. 25 Djurskyddslagstiftningen Människan har genom sin unika ställning ett särskilt ansvar för att djuren behandlas väl. har ett väl utvecklat djurskydd och en stark djurskyddslag. Den svenska djurskyddslagen ger ett starkare skydd för djuren än de flesta andra länders lagstiftning. Djurskyddslagstiftningen måste dock ständigt debatteras för att om så behövs förbättra den. Att lagen inte alltid efterlevs är mycket olyckligt och ger upphov till lidande hos djuren som seriösa lantbrukare med god djurhållning drabbas av eventuella förtroendekriser hos konsumenterna. I syfte att kartlägga hur djurskyddslagen fungerar i praktiken bör en utredning tillsättas. När denna utredning är gjord är det lättare att ta ställning till om djurskyddslagen behöver skärpas eller om det räcker med att se till att den efterlevs. Vad som ovan anförs om en översyn av tillämpningen av djurskyddslagen bör ges regeringen till känna. De strängare svenska reglerna innebär kostnader för det svenska jordbruket, t ex för större utrymmen i djurstallar. Dessa kostnader är dock motiverade ur djurskyddssynpunkt. Då en god djuromsorg inte endast är en fråga för är det viktigt att arbeta för ett gott djurskydd även i andra länder. Detta är viktigt ur ett etiskt perspektiv samt ur konkurrenssynpunkt. Den absoluta ambitionen måste vara att skärpa EU:s djurskyddslagar efter svensk förebild. Detta bör ges regeringen till känna. 26 Djurtransporter Intimt förknippat med en god djuromsorg är transporterna av levande djur. Människor upprörs, helt berättigat, när djur behandlas illa i form av långa, plågsamma och grymma djurtransporter. Vi anser att det är djupt beklagligt att EU:s transportdirektiv inte följs, speciellt som de regler som finns inte på något sätt är för långtgående. kräver att är pådrivande för en skärpning av EU:s transportdirektiv så att djur inte lider skada vid transporter. Detta kan gälla allt ifrån transporttider till hur transporterna ska gå till. Utgångspunkten måste vara att transportera kött, inte levande djur. Vad som anförs om att skärpa EU:s transportdirektiv bör ges regeringen till känna. Utöver att skärpa transportdirektiven måste EU:s stöd och subventioner till transporter av slaktdjur upphöra eftersom stödsystemet starkt bidrar till många och långa djurtransporter. Regeringen bör inom EU verka för att subventioner till transporter av slaktdjur upphör. Vad som anförs om att slopa EU:s stöd och subventioner av transporter av slaktdjur bör ges regeringen till känna. 27 Mobila slakterier I en nyligen avslutad utredning kring mobila slakterier har konstaterats att det inte går att få lönsamhet i den sortens slakt. Det kan starkt ifrågasättas. Trots det går det att avstå från att göra nödvändiga förändringar av lagstiftningen. Det finns många lantbrukare som gärna ser att möjligheten till slakt på gården via mobila slakterier verkligen blir verklighet. Vi menar att det finns flera fördelar med mobila slakterier. Det leder inte till transporter av levande djur och det minskar stressen för djuren. Mot bakgrund av detta menar vi att regelverket ska förenklas och utformas så att denna slaktform underlättas oavsett om verksamheten från utredningshåll bedöms som lönsam eller ej. Vad som ovan anförs om att förenkla regelverket för mobila slakterier bör ges regeringen till känna. 28 Behåll djurskyddstillsynen på nivå Att flytta djurskyddstillsynen från kommunerna till den statliga länsstyrelsenivån vore olyckligt. menar att denna centralisering vore en försämring, varför vi anser att ansvaret för djurskyddstillsynen även framgent bör ligga hos kommunerna. Att flytta ansvaret från kommunerna skulle innebära att samordningen mellan den allmänna miljötillsynen och djurskyddstillsynen skulle brytas. Den så viktiga lokal- och personkännedomen skulle förloras som byråkratin skulle öka, vilket skulle öka kostnaderna. är det sociala problem som ligger bakom hos de bönder som brister i sin djuromsorg. Fullföljandet av det kommunala ansvaret för sociala problem skulle försämras med detta förslag genom att ytterligare en myndighetsnivå skulle blandas in. Djurskyddstillsynen ska finnas kvar hos kommunerna. Vad som ovan anförts om att bibehålla djurskyddstillsynen på nivå bör ges regeringen till känna. 29 Bekämpning av smittsamma djursjukdomar Att bekämpa smittsamma djursjukdomar är viktigt ur flera synvinklar. Djuren ska inte lida. Det finns ekonomiska aspekter och i slutändan är det en fråga om förtroende för hela näringen. Inte minst det senaste årets utveckling med utbrott av mul- och klövsjuka i och samt många fall av BSE i vår omvärld visar hur viktigt detta arbete är. 1999 beslutade om en ny epizootilag samt en särskild lag om zoonoser. tillstyrkte denna lagstiftning. Vi var kritiska till att ersättningen för produktionsbortfall vid epizootiutbrott reducerades till . För vissa sjukdomar, bland annat gruppen (transmissibel spongiform encefalopati) samt mul- och klövsjuka, är dock ersättningen för produktionsbortfall . Regeringen meddelar i föreskrifter vilka särskilt allvarliga epizootiska sjukdomar som berättigar till full ersättning för produktionsbortfall. Minskningen av ersättningen för produktionsbortfall innebär en risk för att icke-seriösa lantbrukare försöker dölja sjuklighet hos djur. anser att det är mer korrekt att utforma ersättningsreglerna så att förebyggande arbete stimuleras. Ersättningsnivåerna bör kopplas till om djurägaren har anslutit sig till ett kontrollprogram eller inte. Ersättning för produktionsbortfall bör utgå till för besättningar som är anslutna till kontrollprogram som drabbats av epizootiutbrott. Ersättning för produktionsbortfall bör utgå för besättningar som inte är anslutna till kontrollprogram. Detta skulle på ett tydligt sätt premiera förebyggande arbete och på så sätt vara bra ur allas synvinkel. Vad som ovan anförs om förändringar av ersättningarna för produktionsbortfall vid epizootiutbrott bör ges regeringen till känna. 30 Social dimension i lantbruket Lantbruksyrket innebär både frihet och ofrihet. Denna paradox har sin naturliga förklaring. som djur måste skötas finns det också möjligheter att styra sin arbetstid, något som många upplever som en frihet. Att arbeta med djur och bruka jorden är något som många uppskattar och för många kan detta vara en drivkraft för att fortsätta med lantbruk trots bristande lönsamhet. Att vara lantbrukare kan vara ett ensamt jobb. När allt fler lantbruk läggs ned förstärks denna ensamhet då färre lantbrukare finns i närområdet. Denna sociala dimension på nedläggningarna av svenska lantbruk är ofta bortglömd. Men den är lika fullt viktig. Sociala kontakter i arbetslivet uppmuntras i många yrken och är kanske allra viktigast för de som har yrken med stor del ensamarbete. Olika former av social kontakt måste uppmuntras för att minska ensamheten hos lantbrukarna i arbetslivet. Mötesplatser måste skapas. har vi fått en debatt om utbrändhet och dess orsaker. För lantbrukets del kan stressen i samband med exempelvis vår- och höstbruk vara betydande. I kombination med ekonomisk press vid bristande lönsamhet och pressen att fylla i de otaliga blanketterna rätt för att inte mista de ersättningar man har rätt till kan detta leda till en oerhörd stress. Detta är en grogrund för utbrändhet.