mot · GP02N315 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N315av Per m.fl. (m)Bättre förutsättningar för företagen 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 1 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 3 Företagsklimatet är inte bra 4 3.1.1 Riket 4 4 Problemen 5 4.1 Näringspolitiken 5 4.2 Regelkrångel 5 4.3 Rättsövergrepp 5 4.4 Offentlig sektor 5 4.5 Regionalpolitiken 5 4.6 Utbildning 6 4.7 Offentliga trygghetssystemen är uppbyggda för anställda 6 4.8 Skatter 6 4.9 Attityd 6 5 En strategi för företagande och förnyelse 6 5.1 Idéer för självförverkliganden 6 5.2 Ett attraktivt klimat 7 6 Mindre, enklare och tryggare regelsystem 7 6.1 Bättre rättssäkerhet för småföretagen 7 6.2 Mindre regelkrångel 8 7 Sundare konkurrensklimat 8 7.1 Sälj statsföretagen 8 7.2 Bättre konkurrensverktyg 9 8 Skatter på arbete och företagande 10 8.1 Höga skatter hotar företagandet 10 8.2 Kunskap skall löna sig 10 8.3 Stoppa skattediskrimineringen av företagare 10 8.4 Lägre skatter på tjänster är till god hjälp 11 8.5 Lägre energiskatter genererar mer 11 9 Vassare och nöjdare medarbetare 12 9.1 Kunskap som konkurrensmedel 12 9.2 Kontinuerlig kompetensutveckling 12 9.3 Kunskap för självkänsla och arbete 12 9.4 Modern yrkes- och lärlingsutbildning 13 9.5 Ta till vara invandrare och långtidsarbetslösa 13 9.6 En öppen och rörlig arbetsmarknad 14 9.7 Arbetstiden skall bestämmas på arbetsplatsen 14 10 Ett konkurrenskraftigare 14 10.1 Konkurrenskraftiga kommunikationer 14 10.2 Avpolitiserad energiförsörjning 15 10.3 Anslutning till EMU 15 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av bättre förutsättningar för svenskt företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre rättssäkerhet för småföretagen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mindre regelkrångel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stat, kommuner och myndigheter bara skall inrikta sig på kärnverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre konkurrensverktyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rimliga skatter för arbete och företagande.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kunskap som konkurrensmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontinuerlig kompetensutveckling.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en modern yrkes- och lärlingsutbildning.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att ta till vara invandrare och långtidsarbetslösa.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en öppen, rörlig och flexibel arbetsmarknad.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrenskraftiga kommunikationer.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avpolitiserad energiförsörjning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslutning till EMU.6 1 Yrkande 2 hänvisat till LU. 2 Yrkande 6 hänvisat till SkU. 3 Yrkandena 8, 10 och 11 hänvisade till AU. 4 Yrkande 9 hänvisat till UbU. 5 Yrkande 12 hänvisat till TU. 6 Yrkande 14 hänvisat till FiU. 3 Företagsklimatet är inte bra En färsk Temoundersökning visar att den svenska allmänheten har en väldigt låg tilltro till det svenska företagsklimatet. Bara var tredje svensk anser att klimatet är gynnsamt. Bland egenföretagarna tycker mer än varannan att det är direkt ogynnsamt, vilket måste ses som det mest allvarliga i sammanhanget. Fakta visar att det finns fog för den skeptiska inställningen till det svenska företagsklimatet. registrerades 68.528 nya företag i . har antalet snabbt minskat. var siffran 58.370 nya företag och registrerades 26.214. Prognosen är 53.000 nya företag, vilket därmed innebär att antalet nyregistrerade företag har minskat . Ett annat mycket intressant mått gäller antalet företagare. 1993 fanns det 409.300 företagare i . är siffran 408.500. Som tabellen nedan visar har antalet minskat kraftigt i flertalet av länen medan ökning bara skett i , , , och . Länsvis utveckling av antalet företagare. 1993 2001 Förändring i % 3.1.1 Riket län län län län 4 093 756 132 108 185 162 92 132 50 69 543 149 696 113 131 102 130 133 109 74 128 100 4 085 1 - 0,19 37,56 10,09 - 18,73 - 4,61 - 22,62 - 8,82 - 30,70 - 36,29 - 7,16 - 9,72 9,02 - 2,82 4,86 - 10,37 2,25 - 25,04 - 9,45 - 7,14 - 17,42 - 23,35 - 7,49 (Källa: SCB) 4 Problemen De bakomliggande anledningarna till att det är så svårt att starta och driva företag i går att finna inom en rad olika områden: 4.1 Näringspolitiken Den näringspolitik som den socialdemokratiska regeringen för är inriktad på ett stöd- och bidragstänkande som var omodernt redan när det infördes. 4.2 Regelkrångel Reglernas mängd och komplexitet samt myndigheternas sätt att tillämpa dem påverkar möjligheten att starta företag, utveckla produkter och reagera på marknadsförändringar. Det är därför viktigt med färre, enklare och stabilare regler. 4.3 Rättsövergrepp Ett välfärdssamhälle värt namnet måste också vara ett rättssamhälle som garanterar sina medborgare skydd mot kränkningar. Det borde vara självklart att all felaktig myndighetsverksamhet skall föranleda ett rimligt skadestånd till drabbade medborgare. Så sker inte alltid och påfallande ofta är det skattefrågor och fall inom miljöområdet som ligger bakom. 4.4 Offentlig sektor Den stora offentliga sektorn är en anledning till att det svenska nyföretagandet i allmänhet, och bland kvinnor i synnerhet, är alldeles för lågt. Många kvinnor arbetar inom offentlig sektor med verksamheter som stat, landsting och kommuner har monopol på, varför möjligheterna att starta eget är mycket små. 4.5 Regionalpolitiken Detaljerad statlig styrning av medlen för regionalpolitisk utveckling hindrar snarare än stimulerar kreativa idéer på lokalplanet. 4.6 Utbildning I råder det brist på flera sorters kompetenser. Många av de företag som går i konkurs skulle sannolikt haft en bättre utveckling med större tillgång till kompetens och erfarenhet. 4.7 Offentliga trygghetssystemen är uppbyggda för anställda För många av dem som väljer att bli företagare är osäkerheten stor om vilket skydd han eller hon får vid sjukdom eller skada. Ingen företagare kan känna sig trygg utan omfattande privata försäkringar. 4.8 Skatter Den höga svenska skattenivån motverkar tillväxten. Den medför att företag, arbete och kunskap flyttar till länder där skatteklimatet är gynnsammare. 4.9 Attityd Hos myndigheter och politiker på olika nivåer märks alltför ofta en företagarfientlig attityd, vilket försvårar och hämmar företagandet. 5 En strategi för företagande och förnyelse 5.1 Idéer för självförverkliganden behöver en strategi för tillväxt. Företagaren utgör själva grunden för denna strategi. Man kan säga att behöver företagaren mer än företagaren behöver . Det innebär att politiken måste sträva efter att ge alla människor trygghet, frihet och utvecklingspotential. Den nya strategin berör skatterna och företagandet, arbetsmarknaden, skolan, den högre utbildningen och forskningen, kulturen, sjukvården, rättsväsendet m.m. En politik som kan lösgöra enskilda människors skaparkraft är en oavvislig del av en samlad politik som kan lyfta vårt lands välstånd och trygghet. Den strategi för kreativitet och företagsamhet som vi förordar utgår från en tilltro till den enskilda människans förmåga och från att i allt högre utsträckning är en del av en global gemenskap. Globaliseringen innebär att ekonomierna länkas samman. Detsamma gäller också för viktiga delar av politiken. Universitet och skolor liksom lagarna utsätts för internationell konkurrens och jämförs vid företagsetableringar. Framgång kräver ett företagarklimat i världsklass, forskning och utbildning i världsklass, kreativa miljöer i världsklass och en ekonomisk politik i världsklass. Målet för tillväxtpolitik måste vara att få fram produkter, system och metoder som med god konkurrenskraft orkar bära höga löner. Det blir inte höga löner bara för att är utan för att företag och medarbetare är duktiga och förändringsbenägna samt har hög teknikförmåga och god kunskap. Det kräver bland annat förändringar av traditionella monopol och offentliga verksamheter, tillvaratagande av initiativkraften hos enskilda människor och uppmuntrande av anpassningsförmåga och företagaranda. måste bli ett land som människor och företag vill bo och verka i. Det behövs ett klimat som attraherar och lockar människor att utnyttja sina möjligheter för egen och gemensam . skall vara ett samhälle som uppmuntrar initiativ och skapande. I det följande presenterar vi några av de konkreta åtgärder som krävs för att uppnå detta. 5.2 Ett attraktivt klimat har en stark ställning inom vissa områden, framför allt inom IT. Det finns flera skäl till detta, men framför allt beror det på den tidiga avregleringen av telemarknaden tillsammans med utvecklingen på mobiltelefoniområdet. Men mycket måste bli bättre. Politiska förändringar inom närings-, arbetsmarknads-, utbildnings-, skatte-, kultur- och infrastrukturområdena lägger en god grund för ett attraktivare och konkurrenskraftigare . Men detta räcker inte. Även annat måste fungera. Fritiden måste vara meningsfull, bostadssituationen måste vara tillfredsställande, sjukvården, äldreomsorgen och barnomsorgen måste fungera. Man måste känna sig trygg i hemmet och på gator och torg. 6 Mindre, enklare och tryggare regelsystem 6.1 Bättre rättssäkerhet för småföretagen Ett välfärdssamhälle värt namnet måste också vara ett rättssamhälle som garanterar sina medborgare skydd mot kränkningar. Det borde vara självklart att all felaktig myndighetsverksamhet skall föranleda ett rimligt skadestånd till drabbade medborgare. Så sker inte alltid . Två bevis för detta är de uppmärksammade fallen med och . Fallen är dock inte unika men hur många ytterligare fall som förekommit är oklart då inte alla utsatta orkar ta drabbningar av de slag som och gjort. Påfallande ofta är det skattefrågor och fall inom miljöområdet som ligger bakom att småföretagare hamnar i orimliga situationer och drabbas av straffavgifter och annat. Med anledning av de brister i systemet som uppenbarligen föreligger vill vi ställa tre anständighetskrav: Skydda företagare och andra människor mot rättsövergrepp av detta slag. Skapa en situation där staten bättre än tar sitt skadeståndsansvar vid rättsövergrepp. Medverka till att förlikningsförhandlingar och skiljedomsförfarande snabbt inleds mellan staten och drabbade företagare. 6.2 Mindre regelkrångel Reglernas mängd och komplexitet samt myndigheternas sätt att tillämpa dem påverkar möjligheten att starta företag, utveckla produkter och reagera på marknadsförändringar. Regelverket är därmed en viktig strukturfaktor med betydelse för näringslivets utveckling och ekonomiska tillväxt. Det är därför viktigt med färre, enklare och stabilare regler. Det arbete för bättre och enklare regler som inleddes av den borgerliga regeringen 19911994 måste drivas vidare. Småföretagsdelegationens förslag bör genomföras skyndsamt. Dessutom bör regelförenklingsarbetet bedrivas systematiskt på alla nivåer. Vi anser att samtliga befintliga regler som berör företagare skall granskas i syfte att förenkla och minska regelmassan. Erfarenheter från länder som tar regelförenklingsarbetet på allvar, såsom och , visar att det krävs politiskt stöd från allra högsta nivå om arbetet skall bli framgångsrikt. Arbetet med regelförenklingar bör därför ges en hög politisk prioritet och företagarna själva bör få påverka arbetet genom samråd. Vi vill att alla nya förslag från regeringen som påverkar företagens villkor skall föregås av en noggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger ut föreskrifter skall omfattas av kravet att göra en konsekvensanalys. F-skattsedeln har blivit företagandets skattemässiga grund. Utan F-skattsedel är det svårt eller omöjligt att bedriva näringsverksamhet. Därför måste utgångspunkten vara att alla som begär F-skattsedel skall tilldelas sådan, om det inte framstår som uppenbart att det angivna företagssyftet är oseriöst. 7 Sundare konkurrensklimat 7.1 Sälj statsföretagen Hela den svenska ekonomin måste fungera i konkurrens. Ökad konkurrens uppnås bland annat genom att statligt ägande i näringslivet avvecklas. Staten skall inte, med skattepengar som grund, snedvrida konkurrensen och därmed inverka hämmande på verksamheter som skulle må bättre av en större frihet. För att bland annat främja arbetsmiljöerna, förbättra konkurrensen, öka allmänhetens aktieägande och ge de statligt ägda företagen förbättrade möjligheter på den internationella marknaden föreslår vi att ett 30-tal av de statligt ägda bolagen privatiseras i ett inledande skede. En riktigt genomförd privatisering av de statliga företagen skall renodla statens roll som lagstiftare och normgivare stärka de privatiserade företagen sprida intresset för sparande i aktier till nya grupper och bredda riskkapitalmarknaden ge staten inkomster som kan användas till andra mer angelägna ändamål. En rad myndigheter bedriver konkurrensutsatt verksamhet, vilket leder till att konkurrenssituationen på marknaden påverkas. Vi föreslår att denna typ av konkurrenssnedvridning avvecklas. Vidare bör staten för varje bolag där statlig ägarinblandning föreligger omgående motivera varför så är fallet. De företag vars koppling till staten inte kan motiveras skall privatiseras. Den stora offentliga sektorn är en anledning till att det svenska nyföretagandet i allmänhet, och bland kvinnor i synnerhet, är alldeles för lågt. Många kvinnor arbetar inom offentlig sektor med verksamheter som stat, landsting och kommuner har monopol på, varför möjligheterna att starta eget är mycket små. Detta kan förändras genom att stat, kommuner och landsting inriktar sig på sin kärnverksamhet och i större utsträckning konkurrensutsätts och knoppar av verksamheter. 7.2 Bättre konkurrensverktyg bör ges en starkare ställning. Dess möjlighet att ingripa med hjälp av konkurrenslagen måste förbättras. Men också kommunallagen bör ses över och reglerna för vad som är tillåten respektive otillåten verksamhet preciseras. Därmed underlättas rättsliga prövningar. Stat, kommun och landsting skall inrikta sig på kärnverksamheterna, inte ägna sig åt affärsverksamhet. Vi föreslår att offentliga verksamheter konkurrensutsätts. Offentliga monopol motverkar inte bara en förbättrad kvalitet på de tjänster som erbjuds utan förvägrar även de anställda, varav merparten kvinnor, möjligheten att välja arbetsgivare. All förvaltningsverksamhet, som inte är myndighetsutövning, skall utsättas för konkurrens. En lagstadgad rätt för privata entreprenörer att utmana offentlig näringsverksamhet bör införas. Kravet på konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning bör skärpas genom en lag som stadgar att offentlig näringsverksamhet skall redovisas skild från annan verksamhet. Möjligheterna att överklaga offentlig näringsverksamhet bör dessutom förbättras. Lagen om offentlig upphandling bör kompletteras med en regel om att all offentlig näringsverksamhet måste grundas på formella beslut av stat, kommun eller landsting. 8 Skatter på arbete och företagande 8.1 Höga skatter hotar företagandet Nya företag startade kring nya affärsidéer har ofta svårt att växa sig stora i . I stället köps företagen ofta upp av utländska investerare, som kan räkna hem affären betydligt lättare än svenska intressenter beroende på olika skattenivåer. På detta sätt drivs ägandet av svenska företag ut ur landet. Höga skatter motverkar därmed tillväxten. De medför att företag, arbete och kunskap flyttar till länder där skatteklimatet är gynnsammare. Alla skatter, oavsett utformning, höjer dessutom de svenska priserna. Att omfördela skattetrycket, antingen det sker genom så kallad skatteväxling eller genom skatteomläggningar, löser inte de problem lider av. För att råda bot på dem måste det totala skattetrycket sänkas. 8.2 Kunskap skall löna sig Goda kunskaper blir allt viktigare på arbetsmarknaden. I kunskapsintensiva yrken är arbetskraften i allt högre grad rörlig över nationsgränser. Det kan gälla forskare och ingenjörer, likaväl som datatekniker och sjuksköterskor. En viktig anledning att flytta från är att lönen efter skatt är högre i andra länder. Den förlängda värnskatten är en skatt som fungerar som en skatt på kunskap och kompetens. Vi föreslår att den avskaffas . Den statliga inkomstskatten bör successivt avvecklas och i ett första skede skall gränsen höjas som skatten sänks till . I många företag, inte minst bland de nyare, är kunskapsinnehållet betydande och personalen extremt lättrörlig. För att underlätta för företag inom kunskapsintensiva branscher att behålla sin personal utges ofta olika typer av optioner. Det är därför viktigt att såväl skattetrycket i sin helhet som beskattningen av optioner sänks till nivåer som är konkurrenskraftiga i förhållande till andra länder. Det bör övervägas att beskatta personaloptioner som inkomst av kapital. Vi föreslår också att royaltyinkomster av patenterade uppfinningar beskattas som kapital i stället för som inkomst. 8.3 Stoppa skattediskrimineringen av företagare Den samlade beskattningen av företag, företagare och riskkapital är för hög i . Den svenska skatten på ägande, d.v.s. skatten på bolagsvinster, förmögenhet, reavinster och utdelningar är högst i världen. Förmögenhetsskatten bör avskaffas. Vi vill också avskaffa dubbelbeskattningen på aktier. Det ökar tillgången på riskapital och stimulerar nytänkande och entreprenörskap. Fåmansbolagen diskrimineras i svensk skattelagstiftning. Ett stort antal regler, som medför att personer som äger och driver sådana företag måste betala högre skatt än andra, har införts. Denna särlagstiftning måste avvecklas. Dessutom vill vi införa en möjlighet att göra riskkapitalavdrag för riskfyllda investeringar. Det stimulerar tillkomsten av nya företag inom nya expansiva verksamheter. De krångliga så kallade 3:12-reglerna tvingar företagare att ta ut en del av sin vinst som högbeskattad arbetsinkomst. Reglerna missgynnar därmed aktivt ägande i småföretag till fördel för passivt kapitalägande samt missgynnar högavkastande och riskfyllt företagande till förmån för lågavkastande och relativt riskfritt företagande. Det råder en bred samstämmighet om att dessa regler måste ändras. Regeringen har begravt frågan om 3:12-reglernas avskaffande i en utredning, och på grund av denna senfärdighet finns det risk för att det kan dröja åtskilliga år innan reglerna ändras. Det är nu hög tid att dessa småföretagarfientliga regler avskaffas. De nya skatteinbetalningsrutinerna har inneburit vissa förenklingar, men vad gäller straffavgiften vid för sent inlämnad deklaration samt tidpunkt för då deklaration och betalning anses ha kommit skattemyndigheten tillhanda har reglerna försämrats vilket särskilt missgynnar småföretag. Skattetillägget är orimligt och drabbar också det småföretagare hårt. 8.4 Lägre skatter på tjänster är till god hjälp Behovet att få hjälp med hemnära tjänster är stort. Det gäller såväl reparation och underhåll av bostaden som hjälp med att sköta hushållet. Vi har tillsammans med , utvecklat ett förslag om skattereduktion för ersättning av hushållstjänster som utförs i hemmet. Reduktionen skall vara av betald arbetskostnad och maximeras till per hushåll och år. För underhåll och reparation av egna bostäder bör motsvarande skattereduktion införas. Genom dessa förändringar försvinner en del av de hinder som finns för tjänstesektorns utveckling. Jämställdheten stärks och nya arbetstillfällen tillkommer. 8.5 Lägre energiskatter genererar mer Energi är en viktig produktionsfaktor då en stor del av svenskt näringsliv har sådan struktur att energiinnehållet är högt i produkterna. Under en följd av år har beskattningen av energi på olika sätt höjts och har en total energibeskattning som är mycket hög i ett internationellt perspektiv. Den särskilda energiskatten på elektricitet producerad i kärnkraftverk är från den synpunkten irrationell. bör de produktionsskatter som inte är kopplade till miljöbelastning tas bort. I den mån energiskatter tas ut bör de belasta konsumenter, medan miljöskatter bör tas ut i producentledet. Dessutom bör bensin- och dieselskatten sänkas. 9 Vassare och nöjdare medarbetare 9.1 Kunskap som konkurrensmedel Kunskap har blivit ett allt viktigare konkurrensmedel. Vårt land måste utveckla ett utbildningssystem av högsta klass. skall vara en attraktiv allianspartner inom utbildning och forskning. Förändringar behöver genomföras som sammantaget kan bidra till att göra till en nation som andra länder vill knyta ytterligare band med, i form av ökat studentutbyte, utbyte av forskarstuderande samt internationellt forskningssamarbete inom olika forskningsfält. Bioteknik, medicin och informationsteknik tillhör de forskningsområden som bör prioriteras, men även humaniora och samhällsvetenskap behövs. Den nya tvärvetenskapliga forskningen kräver goda kunskaper i de klassiska ämnena, för att skapa en plattform från vilken nya framsteg kan göras. Ny kunskap kan utvecklas i mötet mellan olika ämnen. 9.2 Kontinuerlig kompetensutveckling Det offentligas respektive den enskildes ansvar för finansiering av utbildning behöver tydliggöras. För att åstadkomma en kontinuerlig kunskaps- och kompetensutveckling under en individs samlade tid i aktivt arbetsliv behöver nya, individuella finansieringsmöjligheter skapas. Vi förordar införande av individuella kompetens/utbildningskonton. Utformning av system som syftar till att stimulera vidareututbildning och individuell förkovran skall bygga på frivillighet och avtal. Det är den enskilde individens situation som skall sättas i centrum. Det bör överlåtas till den enskilde att enskilt eller med andra likasinnade komma överens med arbetsgivarna om eventuell medfinansiering och när utbildningen skall äga rum m.m. Det andra kan sköta bättre än staten skall staten låta bli att ta hand om. 9.3 Kunskap för självkänsla och arbete Den traditionella statliga arbetsmarknadspolitiken har genom sin ineffektivitet kommit till vägs ände. En omfattande omläggning av arbetsmarknadspolitiken är nödvändig. Alla som kan och vill arbeta måste också kunna göra det. Det lokala ansvaret för de arbetslösas situation behöver förstärkas. Fokus bör ligga på vad den arbetslöse är bra på och vad hon eller han vill och kan åstadkomma, i stället för på konstlade kurser och program som alltför sällan leder till arbete. Det bör prövas om en arbetsgaranti skulle kunna stimulera inblandade parter att effektivare ordna arbete åt de arbetslösa. Inget arbete skall ses som för okvalificerat, även om det erbjudna arbetet inte motsvarar den arbetslöses främsta önskemål. 9.4 Modern yrkes- och lärlingsutbildning Arbetslösa skall ha möjligheter att få utbildning av hög kvalitet. Bristen på kvalificerad arbetskraft är uppenbar inom många yrken och branscher. Många av dagens yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar leder inte till önskat resultat. Det är bättre att lägga mera kraft på en modern yrkesutbildning och lärlingsutbildning av hög kvalitet. Bra utbildad arbetskraft motverkar flaskhalsar. Vi föreslår ett ökat antal studieplatser inom den eftergymnasiala kvalificerade yrkesutbildningen. Vidare föreslår vi införandet av en rörlig och företagsinriktad lärlingsutbildning. Huvudman för utbildningen kan vara en eller fristående skola eller ett utbildningsföretag. Utbildningen skall utformas lokalt och ges sin egen profil i samverkan med det lokala näringslivet. Utbildningen skall ge gymnasiekompetens i svenska, matematik och förekommande karaktärsämnen. 9.5 Ta till vara invandrare och långtidsarbetslösa Det växande utanförskapet och tudelningen på den svenska arbetsmarknaden måste brytas. Framför allt har invandrare, äldre långtidsarbetslösa och deltidsarbetslösa svårt att erhålla ordinarie arbeten på heltid.