mot · GP02So261 · 2001-10-05 00:00:00 — Liksom sjukvården är läkemedelsförsäljningen utsatt för kortsiktiga politiska beslut. Ett exempel visar vilka konsekvenserna kan bli. sa upp 400 farmaceuter med resultatet att apoteken står utan personal på många håll. Bara i är ett 40-tal tjänster obemannade med resultatet att 20 apotek hållit sommarstängt och 14 haft begränsade öppettider. Ett statligt monopol kan förvandla personalen till spelpjäser för kortsiktiga offentliga sparbeting i stället för att personalsituationen löses genom tillgång och efterfrågan. Att studenter på farmaceututbildningen är måttligt intresserade av att arbeta på vittnar om ett utbrett missnöje med som arbetsgivare. Här syns samma problem som i sjukvården, nämligen att det saknas konkurrerande arbetsgivare. Med ett fortsatt monopol är riskerna stora att farmaceuter söker sig till andra mer attraktiva läkemedelsrelaterade arbeten och att bemanningsproblem fortsätter. Återigen är det konsumenterna som drabbas av sämre service. 8.3 Egenvård kräver fler receptfria läkemedel Sjukvården och sjukvårdens möjligheter har genomgått en revolutionerande utveckling . Framstegen inom läkemedelsterapin omfattar de flesta medicinska områden. Framgångarna på egenvårdsområdet är allt annat än ett undantag. Helt nya möjligheter för egenvård och självdiagnostik finns jämfört med och utvecklingen kommer med stor sannolikhet att gå mycket snabbt den närmaste framtiden. Några exempel på denna utveckling är Zantac och Tagamet som tillhörde tidigare generationers magsårsmedel. De säljs nu i olika länder receptfritt för enklare magbesvär. AstraZeneca har också introducerat ett receptfritt alternativ till Losec. Med bättre allmänbildning, med kraftfulla nya informationsmedel, inte minst Internet, har allmänheten fått helt andra möjligheter att skaffa sig medicinsk information. Korrekt och saklig information gör egenvården både säkrare och effektivare. Möjligheterna att skaffa sig kunskaper om hur övergående symtom ska behandlas utan läkarbesök kommer att öka. Läkarbesöken bör i högre grad kunna användas för mer oklara, mer långvariga och svårartade sjukdomssymtom. En sådan utveckling har det goda med sig att sjukvården kan avlastas till förmån för de mer allvarliga och svårbotade tillstånden. En mer avancerad egenvård leder dessutom till högre livskvalitet och mindre kostnader för kroniskt sjuka patienter och långtidssjuka. Förvånande nog har sjukvårdspolitiken gått i motsatt riktning för att egenvårdens landvinningar skall kunna tas tillvara på bästa sätt. Egenvården har motarbetats av otympliga regleringar som den specialiserade vården arbetar med allt längre väntetider. Mot bakgrund av nya möjligheter på egenvårdsområdet bör recepttvånget för beprövade läkemedel vid lättdiagnostiserade sjukdomstillstånd luckras upp i enlighet med vad vi anfört ovan. 8.4 Säkerhet kräver inte monopol Att säkerhet garanteras med monopol brukar framhållas som ett argument för att inte bryta upp apoteksmonopolet. Men det är inte avvecklandet av apoteksbolaget som är ett hot mot en säker läkemedelsdistribution. Detta hot utgörs i stället av den växande och ännu i huvudsak illegala marknad för läkemedel som finns på Internet. Det är givetvis omöjligt för tullen att undersöka alla postförsändelser från utlandet. Den illegala införseln av läkemedel till har ökat . gjorde tullen 403 beslag. Det är en ökning jämfört med . Hälften av dessa beslag var dessutom narkotikaklassade läkemedel och omfattade sammanlagt 35.000 tabletter. På grund av oviljan att släppa på apoteksmonopolet och de hinder som finns mot laglig läkemedelsförsäljning på Internet, utvecklas denna marknad nu i huvudsak utan någon offentlig kontroll eller uppföljning. Det är olyckligt, eftersom försäljning av läkemedel på Internet i grund och botten är en naturlig och välkommen utveckling så länge den sker under kontrollerade och lagliga former. Att köpa läkemedel på postorder har blivit ett populärt alternativ i , sedan denna försäljningsform infördes efter en folkomröstning. Läkemedelspriserna har sjunkit och inte minst patienter med kroniska sjukdomar och en långvarig konsumtion av läkemedel har funnit att inköp via postorder är både praktiskt och billigt. har haft planer på att starta nätförsäljning men denna beräknas gå av stapeln först i mitten av . Ett avskaffat apoteksmonopol och en ny förståelse för att kompetensregleringen bör anpassas till den nya tekniska utvecklingen skulle i hög grad effektivisera distributionen av både receptbelagda och receptfria läkemedel. Den demografiska utvecklingen med allt färre medborgare i yrkesaktiv ålder innebär att vi måste hushålla med väl utbildad arbetskraft. Detta innebär att vi måste ta till vara kunskaper på bästa sätt. Det sker inte med gårdagens monopol och orealistiska förslag att varje egenvårdsapotek ständigt ska ha en receptarie närvarande i butiken. Vad som ska krävas är att råd från farmaceutiskt utbildad personal snabbt kan inhämtas. Konsumenterna är måna om säkerheten och det är också läkemedelsbranschen, inte minst på grund av stränga krav på produktsäkerhet. 9 Långsiktigt förbättrad priskonkurrens på läkemedelsmarknaden Den svenska läkemedelsmarknaden karakteriseras av bristande priskonkurrens i flertalet delar av samtliga handelsled. Till detta finns flera orsaker: apoteksmonopolet, prisregleringen, dålig konkurrens i partihandeln o.s.v. De förslag vi redovisat ovan löser delar av problemet genom att öppna upp för konkurrerande apotek och låta egenavgifterna styra läkemedelsanvändningen mot likvärdiga generiska och parallellimporterade preparat. Förslagen lägger emellertid också långsiktigt en grund för ökad priskonkurrens i alla handelsled. Möjligheten för apoteken att konkurrera med lägre prisnivå innebär att dessa i bakomliggande led kommer att ställa krav på en effektivare partihandel och på lägre priser från producenterna. Bortsett från apoteksmonopolet så hindras en sådan utveckling i praktiken av att försäljningspriset i olika handelsled styr den subvention som företagen får från det offentliga. Att sänka priset blir därigenom ofta olönsamt, genom att subventionerna då också minskar. Vi anser att man bör pröva ett system där subventionernas beräkning både formellt och i praktiken frikopplas från preparatens verkliga handelspris, d.v.s. producenter, grossister och detaljister skall kunna sänka priset utan att den offentliga subventionen minskar. Möjligheten till priskonkurrens ger med denna modell inledningsvis kraftigt sänkta egenavgifter på många preparat och 2003. görs en anpassning av läkemedelssubventionerna till den nya prisnivå som då har växt fram, vilket kan medföra att egenavgifterna stiger till ungefär sin förutvarande nivå. 10 Ekonomiska konsekvenser Sammantaget bedömer vi att de förslag vi presenterar medför att läkemedelskostnaderna minskar med . På minskar kostnaderna ytterligare. Vad beträffar komfortläkemedel beräknar vi att våra förslag medför en besparing på vilket i stort överensstämmer med beräkningarna i SOU 2000:86. Ökad receptfrihet med påföljande lägre kostnader för läkemedelssubventionen bör långsiktigt kunna medföra minskade kostnader på . Vi bedömer dock att bara av kostnadsminskningen går att realisera . Vad beträffar minskat svinn av läkemedel delar vi den bedömning som görs i SOU 2000:86 där den långsiktiga besparingspotentialen uppskattas till . Vi bedömer att halva besparingen går att realisera . Genom ytterligare användning av generika och parallellimport torde man enligt SOU 2000:86 kunna spara redan utan våra föreslagna höjningar av egenavgifterna för preparat som har likvärdiga alternativ. Med ännu bättre incitament i egenavgiftssystemet bedömer vi den långsiktiga potentialen som större. En expeditionsavgift om kan beräknas medföra en intäktsökning om . Effektivare apoteksverksamhet genom konkurrens och nya driftsformer bör kunna minska kostnaderna med minst en miljard genom rena effektiviseringar i distributionen. Det motsvarar av den receptbelagda omsättningen. Vi räknar med en snabb anpassning från sida för att möta ny konkurrens och tror därför att av kostnadsminskningen kan realiseras . () () () () () () () () () de () ()