mot · GP02Ju451 · 2001-10-05 00:00:00 — Efter det slut har ärkefienden kommunismen ersatts av terrorism och organiserad internationell brottslighet. Men frågan är vem man egentligen kommer åt med den utökade övervakningen. Våra privata e-brev riskeras alltså att hamna i NSA:s datorer om vi råkar nämna ett av Echelons sökord. anser mot bakgrund av detta att måste agera mot det världsomfattande avlyssningssystemet Echelon. Verksamheten utgör ett brott mot den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. bör också ta initiativ till en ny utredning för att skapa klarhet i Echelons verksamhet och i vilken utsträckning avlyssning av telefonsamtal och e-post har förekommit i . 6.6 Civil fredskår i EU? Efter har vi fått betala ett mycket högt pris för bristen på förebyggande politik och handling. Dels i form av alla de människor vars liv släckts, de hundratusentals som tvingades på flykt och svåra traumatiska upplevelser för nära en kvarts miljon barn. Men det har också kostat världssamfundet ofattbara summor. De militära insatserna, katastrofhjälpen, FN:s arbete i Kosovo samt hela återuppbyggnadsprogrammet uppgår till . Den efterföljande debatten har till stor del handlat om att måste ta ett större ansvar för konflikter i sin egen region. Det militära våldet för att tvinga fram ett stopp för folkfördrivningen i Kosovo hade, oavsett FN-mandat eller inte, varit beroende av vilja att ställa resurser till förfogande. Under det så kallade flygkriget illustrerades också ett stort militärteknologiskt gap mellan och . Slutsatserna många drar är att länder måste satsa på en militärteknologisk upprustning, ökade militärutgifter och utvecklandet av gemensamma militära strukturer i EU. delar uppfattningen om att länderna i tveklöst behöver ta ett ökat ansvar för att hantera konflikter i sin egen region. Men ett sådant ansvar leder inte med automatik till ökade militärutgifter, militärteknologisk upprustning eller skapande av ytterligare militära strukturer inom EU. Den stora bristen i säkerhetstänkandet ligger istället i den nästan totala avsaknaden av konfliktlösningskompetens och civila krigsföregripande handlingsprogram. Varje gång fredsskapande styrkor måste skickas till ett område efter krigshandlingar måste vi se det som kvittot på att vi misslyckats. Misslyckats med den förebyggande politiken. En europeisk säkerhetspolitiks viktigaste komponent är därför den aktivt förebyggande verksamheten, vari konfliktlösningsarbete ingår. En sådan politik saknas nästan helt. Ett viktigt svenskt steg borde vara att ta initiativ till en civil fredskår för krigsföregripande insatser inom . Målet ska vara en icke-militär multinationell insatsenhet tillgänglig med kort varsel och med en beredskap att utvidga gruppens storlek beroende på situationens krav. Om en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik inom EU fortsätter att utvecklas, trots välmotiverad kritik och riskerna med en sådan, bör denna fokuseras på att skapa civila föregripande instrument. har till exempel antagit ett förslag om en civil fredskår lämnat av Per och parlamentets gröna grupp. Utbildningen för personal ingående i en civil multinationell insatsenhet spänner över områden som att kunna bevaka att de mänskliga rättigheterna efterlevs, civil administration, polisiärt arbete, konfliktlösning, demokratiska valprocesser, bidra till demokratiska samhällsfunktioner, mediebevakning och kunskap i lokala kulturer och språk. 7 Terrorismbekämpning i Statsmakterna i har som mål att terrorism först och främst ska förebyggas och förhindras. Terrorismverksamhet som riktas mot personer och objekt inom samt mot svenska officiella intressen utomlands ska avslöjas. Säkerhetspolisen, , ansvarar för bekämpningen av terrorism i . Eftersom den internationella terrorismen rör sig över gränserna är i detta arbete beroende av internationellt samarbete för att få tillgång till nödvändig information. I terrorismbekämpning ingår också att motverka sådan verksamhet som inte har anknytning till , exempelvis flyktingspionage från regimer eller organisationer i andra länder som förknippas med terrorism. finns en terroristlag i . Lagen riktar sig enbart mot utländska medborgare och från början var det regeringen med hjälp av underlag från som beslutade om vilka personer och organisationer som bedömdes som terrorister. Efter stegvisa förändringar i lagen finns en lag om särskild utlänningskontroll (SFS 1991:572) där organisationskriteriet är borttaget, alltså att den misstänkte ska tillhöra en av regeringen terroriststämplad organisation. är det enbart personens beteende som bedöms. All form av verksamhet som kan hota rikets säkerhet omfattas av lagen, även spioneri och olovlig underrättelseverksamhet. 1991 upprättades en speciell insatsstyrka mot terrorism, . Den är placerad under i , vid polisoperativa avdelningens säkerhetsenhet. Styrkan består av cirka 50 poliser och har som huvuduppgift att frita eventuell gisslan. Den sätts in som sista utväg vid en skarp situation. Styrkan har särskild kompetens för skjutvapen och sprängämnen. Halva tjänstgöringstiden ägnas åt utbildning och träning. har aldrig tagits i bruk i sin helhet. Fredsrörelsens och analyser vad gällde den säkerhetspolitiska utvecklingen visade sig i stort vara riktiga. pekade på att hoten mot inte var militära utan kom från växande ekonomiska och sociala klyftor i världen, omfattande miljöförstöring, sönderrostande atomubåtar i och risken för IT-sabotage. Regeringen måste som föreslagit föreslå konkreta insatser för att minska samhällets sårbarhet. Det räcker med att angripa fyra vitala platser för eldistributionen för att helt lamslå landet i månader. Regeringen måste visa hur samhället konkret ska kunna skydda sig mot så kallat IT-sabotage, där i princip enskilda individer kan åsamka stora skador på viktiga samhällsfunktioner. Det är viktigt att understryka att inget av dessa hot kan mötas med militära medel i en militär organisation. Det är i vissa fall direkt olämpligt med militär inblandning. Regeringen måste även visa hur man tänker sig att utbildning och kompetens i till exempel miljöbrigader som föreslagit ska kunna utvecklas för att hantera nationella och internationella miljökatastrofer. 7.1 Konfliktförebyggande och nya icke-militära institutioner har utarbetat ett långsiktigt svenskt handlingsprogram för att förebygga väpnade konflikter. Det överensstämmer till stora delar med ståndpunkter. Det handlar om att främja en konfliktförebyggade kultur med långsiktig kunskapsuppbyggnad om konflikter och deras orsaker för att öka vilja och förmåga att agera förebyggande. Förmågan att identifiera strukturella riskfaktorer för att få en tidig varning är en förutsättning för konfliktförebyggande. För detta krävs att vi skapar nya, förändrade samarbetsstrukturer och instrument inom allt från FN och till andra organisationer som EU. Det är kanske inte så konstigt att det går snabbt att få fram förslag till militära aktioner. På det området finns militära institutioner, staber och militära högkvarter. Men det saknas institutioner som samlar fakta, analyserar och föreslår åtgärdsprogram som till exempel ekonomiskt stöd, stöd till demokratiska institutioner och NGO:er och konfliktlösningsarbete. Det måste finnas civila institutioner som på motsvarande vis kan föreslå och genomföra konkreta civila konfliktförebyggande åtgärder. Ett första steg för att konkretisera det tänkande som finns i regeringens handlings-program vore att i , som en del av vår försvarsbudget, skapa ett konfliktförebyggande verksamhet i kris- och konfliktområden. Utöver det förebyggande arbetet saknas också förmågan till civila föregripande insatser att använda efter det att förebyggande arbete och diplomati har misslyckats men före det att världssamfundet genom FN använder militärt våld. För Kosovos del en politik som skulle ha satts in mellan diplomatiska misslyckande och de amerikanska bombplanen. För del finns en bra grund för utbildning av vår del i en civil fredskår, bland annat genom den utbildning som bedrivs vid . Andra kunskapsresurser finns hos , Sida och olika ideella organisationer, vilka har erfarenheter av konkret arbete i extrema situationer i konfliktområden. Den forskning och utbildning som bedrivs vid universitetens avdelningar för freds- och konfliktforskning liksom den utbildning om mänskliga rättigheter och humanitär rätt som drivs av Röda korset och är naturligtvis också viktig. Det saknas dock en genomtänkt tvärsektoriell och gränsöverskridande utbildning. En sådan skulle kunna samordnas av ett internationell verksamhet i kris- och konfliktområden. 8 Terrorismbekämpning kontra individens integritet Demokratin går innerst inne ut på att alla, varenda människa, ska våga säga precis vad hon eller han tycker och tänker, och att man ska våga säga det frimodigt och öppet och att man aldrig någonsin ska bli nedtryckt eller förtryckt för det man säger. Det är grunden för hela demokratin. Kriminologen presenterar i sin bok effektivitet och integritet en rad viktiga problem. Går det att uppnå en effektiv kontroll av brottsligheten och ändå förbli ett anständigt samhälle? Det är den frågan, konflikten mellan effektiv brottsbekämpning och medborgerliga fri- och rättigheter, som vi brottas med när det gäller att hitta effektiva lösningar för att bekämpa terrorism. Visst ska brottslighet, i synnerhet grov sådan, bekämpas. Frågan är till vilket pris. Hur långt är det rimligt att kränka medborgarnas personliga integritet för att hålla brottsligheten på en acceptabel nivå? De flesta anser nog att det är i sin ordning att utsätta personer som begått brottsliga handlingar för någon form av ingrepp. Men hur är det med polisverksamhet som huvudsakligen handlar om kontroll och övervakning av personer som inte ens är misstänkta för brott? Är det acceptabelt att vi alla övervakas för att ett fåtal ska förhindras att begå brott? I vårt alltmer internationaliserade samhälle finns det en stark tendens till expansion mot att övervaka och kontrollera inte enbart konkret misstänkta brottslingar utan även folk i allmänhet. Det kan gälla allt ifrån buggning, kameraövervakning, globala satellitstyrda övervakningssystem och nytt underrättelsestyrt polisarbete till nya dataregister. Men i ett demokratiskt samhälle går det inte att tillgripa vilka metoder som helst för att kontrollera oönskade beteenden. I demokratiska statsskick är medborgarna garanterade vissa friheter. Men vilken tyngd har dessa lagskyddade fri- och rättigheter i förhållande till statsmakten när de ställs mot behovet av en effektiv brottsbekämpning? ställer sig i grunden positivt till de möjligheter för brottsbekämpning som ny teknik skapar. En effektiv brottsbekämpning och allmänhetens skydd får inte eftersättas. Men vi anser också att den personliga integriteten måste skyddas. Registrering av människor hos polisen ska ske först när dom är avkunnad och den anklagade har dömts som skyldig. Kameraövervakning på offentliga platser ska inte kunna ske utan tillstånd eller synlig information om vad som sker. Alla registrerade ska i princip ha rätt att ta del av samtliga registeruppgifter om sig själva, även till exempel . Beslut om undantag ska användas restriktivt av domstol; endast om det behövs för att skydda brottsutredning eller nationella säkerhetsintressen. anser att åsiktsregistrering inte får förekomma. Ingen får övervakas eller anhållas enbart på grund av politisk-demokratisk verksamhet. Alla ska ha rätt till åsikts- och yttrandefrihet, om det inte direkt utgör en fara för samhället och det demokratiska statsskicket. Straffsatsen ska inte kunna påverkas av gärningsmannens politiska övertygelse, så länge den inte direkt utgör en fara för samhället och det demokratiska statsskicket. 8.1 Kontrollsamhället är här och utvidgas med en rasande fart på grund av den tekniska utvecklingen. har tagit beslut om ett antal utvidgade tvångsmöjligheter för polisen, och fler nya förslag kommer att behandlas. Den personliga integriteten måste skyddas. Registrering av personer bör omgärdas med en stor restriktivitet. Det är viktigt att insynen i registreringsverksamheten är omfattande och att en parlamentarisk kontroll fortlöpande ser över denna typ av verksamhet. begär en samlad analys där konsekvenser för enskildas integritet och samhällets utveckling på grund av dessa förslag belyses. I en sådan analys bör även följderna av det internationella samarbetet utvärderas, det gäller då framför allt samarbetet mellan och federala polis, FBI, om hemlig teleavlyssning. () () () () Per () ()