mot · GP02L9 · 2001-09-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L9av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2000/01:135 Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005 Sammanfattning förordar att det första målet för konsumentpolitiken ska fortsätta vara att stärka konsumenternas ställning. De nya mål som regeringen föreslår innebär att konsumentens ställning som den ene aktören på marknaden blir otydlig. måste byta perspektiv i jordbruksfrågorna från producentintresse till konsumentintresse och ta täten i den omvandling av jordbruket som är på gång i . Ett sätt kan vara att flytta över jordbruksfrågorna till ett konsumentdepartement. Det är inte producenternas utan konsumenternas, miljöns och den globala solidaritetens bästa som ska sättas främst i blickfånget när en ny jordbrukspolitik diskuteras. Konsumenten har rätt till säker mat och korrekt information. EU behöver ett gemensamt regelverk för kontroll av livsmedel. Därför behövs en europeisk livsmedelsmyndighet som kan utöva effektiv kontroll av kontrollanterna ett Matens FBI. Konsumentmakten i den offentligt styrda tjänstesektorn måste stärkas. gäller inte samma konsumenträtt och konsumentmakt för utbildning, barnomsorg och äldreomsorg som för t ex livsmedel, kläder och resor. Men valfriheten och möjligheten att hävda sin rätt gentemot den offentliga producenten är sannerligen inte mindre viktig. Ett tydligt kontrakt för innehåll och kvalitet i offentligt producerad tjänsteverksamhet där man som enskild brukare har rätt att hävda vissa utlovade villkor är ett sätt att tillse att den enskilde även för skattesubventionerad men avgiftsbelagd tjänsteverksamhet har en viss ställning som konsument. Som konsument bör man exempelvis ha rätt att reklamera kommunala tjänster som hemtjänst, färdtjänst och barnomsorg om konsumenten inte får det han eller hon betalar för. Även kvalitetskontrollen måste förstärkas och valmöjligheterna förbättras i den offentliga tjänsteverksamheten. Konsumentköplagen och konsumenttjänstlagen bör utvidgas att så långt möjligt även omfatta offentligt finansierade och offentligt styrda verksamheter. Ett utredningsarbete kring detta bör därför inledas. Friheten och vardagsmakten för barnfamiljerna måste öka. Vi vill skapa möjlighet för fler barnfamiljer att lyftas från beroendet av bostadsbidrag och sänka marginaleffekterna. Det glömda konsumenters ställning måste stärkas. Konsumentvägledningen ska anstränga sig särskilt att finna arbetssätt som når ut till ekonomiskt svaga grupper. Skuldsatta arbetslösa bör ges särskilt stöd att komma ur sin situation. Konkurrensen inom bl a livsmedelssektorn måste stärkas. Den totala prisnivån är i betydligt högre än i övriga . övervakning är viktig och behöver ges ökade medel för sin verksamhet. Planprocesser och nybyggnadsregler måste ses över. ska gå med i . Ett medlemskap i valutaunionen innebär lägre priser för svenska konsumenter. Innehållsförteckning Sammanfattning 47 Innehållsförteckning 49 Förslag till riksdagsbeslut 50 Konsumentmakt är vardagsmakt 50 Brister måste rättas till 51 Viljan lyser med sin frånvaro 52 Internationaliseringen skapar nya förutsättningar 53 Starkare harmonisering av konsumentregler inom EU 53 Momsfri, global e-handel 54 Sätt konsumentintresset i förgrunden särskilt inom jordbrukspolitiken 54 Konsumenten har rätt till säker mat och korrekt information 55 Åtgärder för ökad prispress 56 Euron pressar priserna 57 Stärk konkurrensen 57 Barnfamiljerna och fattigdomsfällan 58 Stärk konsumentmakten över offentligt producerade tjänster 59 Tydliga spelregler för den offentliga sektorn 59 Det glömda konsumenter 60 Konsumentvägledning för ekonomiskt svaga grupper 61 Skuldsatta arbetslösa 61 Konsumenterna på boendets marknad 62 Se över myndighetsorganisationen 62 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om målen för konsumentpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kraftfullt verka för att befintliga och nya konsumentregler i EU blir enkla och tydligt utformade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en starkare harmonisering av de konsumenträttsliga reglerna inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på korrekt information och system för kontroll av märkningen inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att syftet med den särskilda utredaren, vars uppgift är att se över prisinformationslagen, skall vara att ta bort klåfingriga detaljregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkt kvalitetskontroll och bättre valmöjligheter inom den offentliga tjänsteverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av konsumentköplagen och konsumenttjänstlagen för att möjliggöra att en utvidgning av lagarna så långt möjligt även skall omfatta offentligt finansierade och offentligt styrda verksamheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fördjupad diskussion mellan och angående återbetalning av skulder för långvarigt arbetslösa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av myndighetsorganisation. Konsumentmakt är vardagsmakt Marknadsekonomi är det enda ekonomiska system som är förenligt med personlig frihet och ett liberalt samhällssystem. Konsumenter är inte något annat än individer som är aktörer på marknaden. Konsumentpolitiken är därför en viktig del av den ekonomiska politiken. En väl fungerande marknad är den bästa förutsättningen för att tillgodose konsumenternas önskemål om bra produkter till låga priser med god service. Att vårda marknaden är därför den bästa konsumentpolitiska insatsen. Fritt in- och utträde, fri prisbildning och fri konkurrens, god information och marknadsvårdande instanser är de viktigaste förutsättningarna för en väl fungerande marknad. För liberaler är målet med politiken att öka människors makt över sina liv. Många människors vardag präglas av maktlöshet. Det gäller naturligtvis först och främst i ett globalt perspektiv, för förslavade människor i diktaturstater och för utblottade, fattiga människor i . Men känslan av vanmakt finns också mitt i vårt eget samhälle. Att ges bättre förutsättningar att kunna vara en självständig och stark aktör på alla de marknader som en individ agerar på är huvuduppgiften för konsumentpolitiken. Vi vill stärka individen. Vi vill ge människan utrymme och förutsättningar att växa. En människa är inte främst vad hon har varit utan vad hon kan bli. Därför vill vi kämpa för personligt ansvar och egen makt över vardagen. Den starka internationaliseringen och medlemskapet i den europeiska unionen har skapat en ny situation för de svenska konsumenterna. Även den tekniska utvecklingen och diverse avregleringar har bidragit till förändrade förutsättningar. Utvecklingen leder till ett större, bättre och billigare utbud av varor och tjänster men kan också minska konsumentens egen förmåga att skaffa sig överblick. Det finns stora mänskliga och ekonomiska vinster att erhålla genom ett aktivt arbete med förebyggande konsumentpolitiska insatser. Konsumentpolitiken syftar till att stärka konsumentens ställning på marknaden. Grunden för en väl fungerande marknad är tillgången till god information. Konsumentinformationen utgör en mycket viktig roll. En väl fungerande marknadsekonomi förutsätter att konsumenten kan bilda sig en uppfattning om varors och tjänsters pris, servicegrad och kvalitet etc, för att således kunna göra väl överlagda val. Genom att människor ges förutsättningar att känna sig trygga som konsumenter erhåller de ett starkt inflytande över sin vardag. Konsumentmakt är vardagsmakt. Brister måste rättas till I internationella jämförelser ligger långt framme i frågor om t ex konsumentskydd. Trots det finns det i vårt land stora brister som går ut över den enskilde konsumenten. Dessa måste rättas till. Exempelvis är den totala prisnivån i betydligt högre än i övriga EU. En studie genomförd av tillsammans med och visar att den totala prisnivån i är högre än den genomsnittliga nivån i EU. Ytterligare en studie utarbetad av visar på samma dystra resultat: har prisnivå legat över prisnivån i . En färsk undersökning från , och konstaterar även att priserna för mobilteletjänster är höga jämfört med andra länder i . Skälet är i första hand bristande konkurrens. Höga priser drabbar givetvis den enskilde konsumenten. Barnfamiljer drabbas särskilt hårt av de höga matpriserna. Barnfamiljerna drabbas även av höga marginaleffekter och konsumtionsstyrning. Marginaleffekter genom skatter och inkomstberoende bidrag, såsom bostadsbidrag, är ett hinder mot att förändra den ekonomiska situationen. Även höga skatter, framför allt skatt på arbete, skapar svårigheter för barnfamiljer och låginkomsttagare. En svensk barnfamiljs köpkraft är, i relation till de flesta andra , mycket låg. En barnfamiljs köpkraft Index = 100 Källor: , SAF Viljan lyser med sin frånvaro I regeringens konsumentpolitiska proposition 2000/01:135, Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005, görs ett vällovligt försök att beskriva den mängd av invecklade problem som konsumentpolitiken tvingas ta itu med. Det handlar om allt från elpriser på en avreglerad nationell marknad till den snabba internationella utvecklingen av IT-handeln; från information om nya tjänster och produkter till forskning om konsumenternas beteende och om samspelet mellan konsumenter och producenter; från säkerhet när det gäller livsmedel och produkter för barn till åtgärder mot skuldfällor; från etiska fonder till vägledande prisjämförelser. Denna relativt nya politiska sektor tvingar fram komplicerade ställningstaganden. De nya mål som regeringen föreslår innebär att konsumentens ställning som den ene aktören på marknaden blir otydlig. En marknad består av köpare och säljare, producenter och konsumenter. Att devalvera detta till dels ett inflytandemål, dels ett kunskapsmål leder konsumentpolitiken i fel riktning. Vi förordar därför att det första målet ska fortsätta vara att stärka konsumentens ställning. Kunskap är ett medel att nå detta mål. Precis som handikapporganisationerna har påpekat skulle detta mål emellertid behöva förtydligas med en hänvisning till tillgängligheten för funktionshindrade på alla konsumentområden. Handikappanpassningen kan inte försummas i detta sammanhang. Förslag på konkreta åtgärder för att uppnå de uppsatta målen lyser dock alltför ofta med sin frånvaro. Handlingsplanen skjuter framför sig många beslut under en eller annan förevändning. En del av regeringens tveksamhet kan ha rena ideologiska orsaker. Socialdemokraterna verkar fortfarande hoppas att den offentliga sektorn kan erbjuda landets invånare bekväma svar på vardagens alla frågor medan just konsumentpolitiken kräver fullständigt annorlunda arbetsmodeller. Vi liberaler är övertygade om att socialistiskt inspirerade lösningar leder konsumentpolitiken in i en återvändsgränd. Det är inte genom att måla fram bilden av en maktlös konsument som behöver gömma sig bakom myndigheter och lagar som man kan vägleda människorna in i nutidens labyrinter av växande och ständigt förnyade marknader på lokal, nationell och internationell nivå. En sund konsumentpolitik byggs av kunniga och självständiga konsumenter som är fullt medvetna om sin egen makt och aktivt går in i samspelet med producenter, distributörer, myndigheter och organisationer. behöver en ny konsumentpolitik, en politik som verkligen sätter konsumentintresset i förgrunden. Den enskilde konsumentens makt över sin egen vardag måste stärkas. I den här motionen presenterar vi förslag på hur det skall gå till. Internationaliseringen skapar nya förutsättningar Internationaliseringen av marknadsföring och fullbordandet av EU:s inre marknad gör det mycket angeläget för konsumenterna att kunna få information om inhemska och utländska varor och tjänster och praktiskt tillträde till marknaderna för att stärka sin position. Internationaliseringen har starkt bidragit till nya förutsättningar för konsumentpolitiken. Genom anslutning till EU har svensk konsumentpolitik blivit djupt integrerad med den gemensamma konsumentpolitiken i EU. Därför måste den svenska och europeiska konsumentpolitiken i stort ses i ett sammanhang. En del förändringar i nationella regelverk på konsumentpolitikens område har redan genomförts. bör dock verka mera kraftfullt för att befintliga och nya konsumenträttsregler i EU blir enkla och tydligt utformade. Starkare harmonisering av konsumentregler inom EU För att uppnå en gemensam marknad som har konsumenternas förtroende och för att konsumenten fullt ut ska kunna utnyttja den gemensamma valutan är det nödvändigt att på vissa områden harmonisera de konsumenträttsliga reglerna inom EU. För att kunna garantera den enskilde europeiske konsumenten ett fullgott konsumenträttsligt skydd menar vi att det inte, som , räcker med gemensamma minimiregler. Det krävs ett visst mått av enhetlighet för att konsumenten verkligen ska kunna dra nytta av de fördelar som den gemensamma marknaden ger upphov till. I en öppen handel över gränserna blir det arbete som utförs inom ramen för samarbetet i EU och för gemensamma riktlinjer, enkla rättsregler och tydlighet för konsumenterna mycket viktigt och bör prioriteras av svenska myndigheter. Momsfri, global e-handel Handel över Internet skapar nya möjligheter för konsumenten. Genom Internet blir den gemensamma marknaden i EU tillgänglig för människor oavsett var det bor. För att konsumenten verkligen ska kunna dra nytta av de möjligheter som e-handeln ger upphov till krävs att denna fungerar smidigt på den globala marknaden. E-handeln bör därför inte försvåras genom skatter och krångliga regler. Med dagens regler ska EU-företag som säljer musik, dataspel, mjukvaror och andra tjänster som distribueras elektroniskt beskattas inom unionen om de köps av konsumenter inom unionen, medan företag från länder som inte är EU-medlemmar inte beskattas alls. Detta är en snedvridning av konkurrensen som självklart måste rättas till. Att beskatta elektroniska tjänster inom EU när de konsumeras inom unionen är dock inte rätt väg att gå. Medlemsländerna måste istället ges möjlighet att införa noll-moms på e-handel. Denna noll-moms bör gälla till dess att a) en rejäl genomgång gjorts av momsreglerna för icke-elektroniska varor och tjänster och b) en överenskommelse inom eller annat internationellt forum slutits om en gemensam syn på beskattning av e-handel. Sätt konsumentintresset i förgrunden särskilt inom jordbrukspolitiken Amsterdamfördraget har bidragit till att konsumentpolitiken blivit ett eget självständigt politikområde inom EU. Det innebär att all verksamhet och politik som skall utformas och genomföras inom EU måste ta hänsyn till konsumenternas önskemål och behov. Ett stort problem är dock fortfarande att producentintresset alltför ofta tilldelas större vikt än konsumentintresset. Det gäller särskilt inom jordbrukspolitiken. Den kraftigt specialiserade jordbruksproduktionen i har medfört stora negativa effekter på miljön och i några fall äventyrat människors hälsa. Metoderna har också rest allvarliga etiska frågor om förhållandet mellan människa och djur. ska verka för att konsumentintresset får större vikt i förhållande till producentintresset i EU-samarbetet. Den förlegade, dyra, oetiska och miljöskadliga jordbrukspolitiken måste ändras till en renodlad matpolitik med strikt inriktning på medborgarnas vilja och behov. Därtill behövs en utvecklad landsbygdspolitik. Jordbruket är inte bara en producent av livsmedelsråvaror. Vårt jordbruk vårdar viktiga delar av vårt kulturarv, och landskap, terrassodlingar, stengärdsgårdar, alpängar och naturbetesmarker innehåller en omistlig biologisk mångfald, så visst behövs ett visst skattebetalt stöd även , men ingen separat jordbrukspolitik. Vi behöver en konsumentpolitik för maten, en naturvårdspolitik för den biologiska mångfalden och ett riksantikvarieämbete för kulturarvet. bör ta täten i den omvandling av jordbruket som är på gång i . måste byta perspektiv i jordbruksfrågorna från producentintresse till konsumentintresse. Ett sätt kan vara att flytta över dem från till ett konsumentdepartement. Det är inte producenternas utan konsumenternas, miljöns och den globala solidaritetens bästa som skall sättas främst i blickfånget när en ny jordbrukspolitik diskuteras. Konsumenten har rätt till säker mat och korrekt information Ett viktigt mål för oss liberaler är att utforma en gemensam europeisk livsmedelspolitik som gör det möjligt för människor att känna trygghet med vad de äter oavsett var de befinner sig i . i och fallen med galna ko-sjukan i stora delar av visar att även i dessa frågor har nationsgränserna förlorat mycket av sin betydelse. En gemensam europeisk livsmedelspolitik är nödvändig för att vi effektivt ska kunna ta itu med dessa problem. menar att för att vi som konsumenter ska kunna vara säkra på vad vi köper måste kraven på korrekt information vara tydliga. Det är därför nödvändigt att bland annat utveckla ett system för kontroll av märkningen, det vill säga att producenten och försäljaren ska kunna bevisa att alla påståenden som görs om en vara är sanna. Det kräver ett enkelt och tydligt ansvarstagande från dem som producerar och säljer livsmedelsprodukter eller andra varor. Rejäla bötesstraff ska utdömas till den som ljuger för konsumenten. EU bör införa en basnivå för livsmedelssäkerheten. Ett strikt och fullständigt säkerhetssystem måste vara lika för alla producenter i alla led i livsmedelskedjan inom hela unionen. Då innebär det inga handelshinder och ingen skillnad i konkurrenskraften mellan företagen alla får samma basförutsättningar. EU behöver ett gemensamt regelverk för kontroll av livsmedel. De lokala inspektörerna måste ha ett starkt regelverk i ryggen. Men efterlevnaden av kontrollen ska ske lokalt, regionalt och nationellt. För att kunna garantera att den nationella kontrollen alltid fyller de uppställda kraven måste det ske en kontroll av kontrollanterna. Därför behövs det en europeisk livsmedelsmyndighet, ett matens FBI, som ska kunna göra flygande kontroller, det vill säga kunna agera inom ett medlemsland, både för att kontrollera livsmedelssäkerheten i sig, och för att kontrollera hur den nationella myndigheten sköter sina åligganden. Rättssystemet är i princip en nationell angelägenhet. Det gäller även livsmedelsområdet. menar att det dock finns fall då det är nödvändigt att ha sanktionsmöjligheter på EU-nivå. Det handlar till exempel om när ett problem uppstår i ett land och landets egna myndigheter uppenbarligen saknar förmåga eller vilja att ta itu med frågan. I dessa fall måste ha juridisk rätt att ingripa. Den bör också, i likhet med EU:s konkurrensmyndighet, ges möjlighet att föreslå kommissionen vilka sanktioner, till exempel böter, som bör tillgripas vid en överträdelse av reglerna. Vi liberaler menar dock att det självklara kravet på att samtliga livsmedel måste vara säkra inte får medföra att den traditionella och regionala matkulturen i går förlorad. Dessa produkter måste även fortsättningsvis få framställas på sedvanligt manér även om detta innebär att hela inte kan efterlevas under tillverkningen eller tillagningen. Detta förutsätter emellertid ett certifierings- och/eller licensieringsförfarande, samt att produkterna tydligt märks. På detta sätt garanteras mångfalden inom EU, som valet är den enskilde konsumentens. Åtgärder för ökad prispress I regeringens handlingsplan refereras på flera ställen till undersökningar angående det höga prisläget i . I samband med presentationen av dessa alarmerande siffror erbjuder den nuvarande handlingsplanen otillfredsställande kommentarer och till intet förpliktigande allmänna deklarationer om framtidens prisnivåer. Man konstaterar torrt att faktorer som BNP per capita, skatter, kostnader för arbetskraft och förändringar i växelkursen är viktiga på området men man undviker noggrant att tala om sänkta skatter på t ex arbete, avregleringar eller om effekterna av ett inträde i EMU. En sund prisutveckling bygger självklart på en sund ekonomi: detta kräver i sin tur rationella skattenivåer, balanserade relationer mellan inkomster och transfereringar, enkla och transparenta samspel med andra valutor. På alla dessa områden brottas med stora svårigheter som reser sig ur traditionella socialdemokratiska recept: mycket höga skatter i första hand på arbete, men också på många andra områden omfattande och invecklade transfereringar, krångliga regler och detaljstyrning samt ovilja eller rädsla inför inträdet i EMU. Prisinformationslagen är ett exempel där reglerna för prisinformationens utformning snarare driver upp kostnader än är till allmängiltig nytta. Det är glädjande att regeringen i handlingsplanen för konsumentpolitiken presenterar ett beslut om en utredning som ska undersöka hur denna lag fungerar. Konsumentministern är bemyndigad att tillkalla en särskild utredare, och syftet med denna måste vara att klåfingriga detaljregler försvinner. Var prislapparna ska sitta är exempelvis mindre viktigt än att det finns prisuppgifter att alls ta del av. Euron pressar priserna Medlemskap i innebär lägre priser för svenska konsumenter. Utgångspunkten för marknadsekonomin är konsumenternas önskemål och behov. De tillgodoses bäst om många producenter och distributörer fritt konkurrerar om köparnas gunst. Genom att marknader inom EMU-området integreras över gränserna ökar möjligheterna till jämförelse av olika producenter och företag. Detta, i sin tur, betyder ökad konkurrens. Det tjänar svenska konsumenter på mer resurser blir tillgängliga för såväl privat konsumtion som för vård, skola och omsorg. Ett svenskt deltagande i den gemensamma valutan är därför av stor vikt för de svenska konsumenterna. Med euron blir det enklare att själv kunna jämföra och begripa skillnaderna i inte bara priser, utan även löner, hyror, skatter (och vad vi får för dem) mellan länderna. När priserna blir lättare att jämföra pressas de neråt. För att konsumenterna fullt ut ska kunna nyttja dessa fördelar är tydliga rättsregler av stor vikt. Stärk konkurrensen Effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet är till nytta för konsumenterna. Avregleringar i konkurrensstimulerande syfte har således framför allt ett konsumentintresse och bör fortsätta på fler marknader. De krav och regler som ställs för att gynna konsumenten måste formas så att det bästa inte blir det godas fiende. Regleringar och detaljstyrning kan bidra till onödigt stora kostnader som övervältras på konsumenten eller försvårar för små aktörer och för de aktörer som vill ta sig in på marknaden, vilket även detta i förlängningen drabbar konsumenten. Konkurrensen inom livsmedelssektorn måste öka. Koncentrationen av några få aktörer inom dagligvaruhandeln tenderar att hålla prisnivån uppe. övervakning är således viktig. Men resurserna är knappa. Därför måste ökade medel avsättas för konkurrensverksamheten, och detta skulle som sagt underlättas om en modern konsumentpolitik ersätter en otidsenlig traditionell jordbrukspolitik. De många nya livsmedelshallarna och stormarknaderna har på många orter bidragit till att pressa ned livsmedelspriserna. finns naturligt ett kommunalt intresse av att stadsplaneringen är god, infrastrukturen fungerar och olika typ av servicebehov kan tillgodoses. Kommunernas planmonopol ska användas för att tillgodose dessa övergripande intressen, inte till att försvåra den lokala konkurrensen. Planbestämmelser som begränsar handeln bör inte förekomma. Planprocesser och nybyggnadsregler måste förenklas. Här vilar ett ansvar både på regeringen, som kan förenkla kraven avsevärt, och på kommunerna vad gäller planberedskap och bygglov. Barnfamiljerna och fattigdomsfällan En sundare ekonomi för hela landet skulle innebära stora förbättringar för barnfamiljerna. Dessa familjer har ofta de minsta marginalerna och de högsta marginaleffekterna.