mot · GP02MJ515 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ515av m.fl. (mp)Det ekologiska lantbruket 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inriktningen på EU:s gemensamma jordbrukspolitik skall vara att nå ett ekologiskt hållbart jordbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffandet av EU:s exportsubventioner och subventioner för transport av levande djur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen på EU:s jordbrukspolitik i övrigt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av såväl nationell som internationell regelutveckling för ekologiska produkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta handel med ekologiska produkter med tredje land. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om komplettering av målen om ekologisk produktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ekonomiska styrmedel och andra åtgärder för att minska användningen av konstgödsel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad kunskap om förekomsten av bekämpningsmedelsrester i dricks- och grundvatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ekonomiska styrmedel och andra åtgärder för att minska användningen av bekämpningsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avvecklingsplan för bekämpningsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsatser i ekologiska livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett moratorium för genetiskt modifierade organismer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning och kontroll av produkter som innehåller genetiskt modifierade ingredienser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att bevara den biologiska mångfalden i odlingslandskapet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av stöden för gris och fjäderfä. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av billigare ekologisk mat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av behoven av medel för marknadsstödjande åtgärder . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett samrådsorgan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om öronmärkta resurser till den biodynamiska jordbruksforskningen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att rädda svensk ekologisk grönsaksodling och för att förändra regelverket för medel inom KULM-verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en handlingsplan för ekologiskt förökningsmaterial. 2 Inledning Det konventionella lantbruket är inte långsiktigt ekologiskt hållbart. Larmrapporter om bekämpningsmedelsrester i dricksvatten, galna ko-sjukan, dålig djurhantering, algblomning och stigande kadmiumhalter i mark visar sina tydliga tecken. Det konventionella lantbruket börjar få dåligt rykte. Det är ett synnerligen gynnsamt läge att öka satsningarna på ekologiskt lantbruk när efterfrågan ökar såväl nationellt som internationellt. Låt inte det tillfället gå oss ur händerna! För de gröna kan endast ett jordbruk som inte nyttjar gifter och konstgödsel kallas ekologiskt långsiktigt hållbart. Det ekologiska lantbruket är en spjutspets i utvecklingen. Vi anser att denna spjutspets inte får ses som en liten nisch, utan att strävan måste vara att allt lantbruk skall bedrivas så, baserat på slutna kretslopp och optimalt utnyttjande av lokalt tillgängliga resurser, istället för med stora mängder externa insatsmedel som bekämpningsmedel och konstgödsel. Vi är dessutom övertygade om att ökad omställning till ekologiskt lantbruk också kommer att innebära konkurrensfördelar för det svenska lantbruket ur ett internationellt perspektiv. Det svenska lantbruket ska konkurrera med kvalitet, miljöanpassning och djuretik, inte i första hand med pris. Det ska gå att lita på produkter från svenskt lantbruk. Ekologiskt lantbruk har många fördelar. Det går idémässigt i spetsen för en mer miljövänlig inriktning av hela det svenska lantbruket. Lönsamheten i det ekologiska lantbruket är med dagens miljöersättningar i många fall bättre än i konventionellt lantbruk. Det finns dock fortfarande problem som gör att många lantbrukare drar sig för att ställa om. Situationen har blivit bättre, men är ännu långt ifrån den vi skulle önska. Konsumenternas efterfrågan på ekologiskt anpassade, giftfria livsmedel som producerats med god djuromsorg ökar kontinuerligt. har ekologisk produktion i ökat . Antalet KRAV-godkända produkter har ökat med . 3 330 lantbrukare är anslutna till KRAV och antalet godkända produkter är ca 3 340. För många livsmedel är efterfrågan större än tillgången. Importen av ekologiska produkter ökar, vilket kan ses som ett tecken på att håller på att tappa mark vad gäller ekologisk produktion, trots att vi tidigare legat långt fram. Vi i de gröna är glada över att det tagits fram en ny, mer genomgripande aktionsplan för ekologisk produktion (2001:11, Ekologiska jordbruksprodukter och livsmedel Aktionsplan 2005), vilket vi tidigare motionerat om till . Vi hoppas generellt att de goda idéer som förs fram i den får möjlighet att genomföras i praktiken. Synpunkterna i det remissvar som lämnats av Ekologiska lantbrukarna tillsammans med andra berörda ekologiska organisationer bör särskilt tas till vara då de har en bred kunskap om situationen i det praktiska arbetet. I denna motion tar vi upp några av de aspekter som vi ser som viktigast . 3 Ett globalt perspektiv och EU BSE-krisen och utbrottet av mul- och klövsjukan har satt ljuset på industrijordbrukets avarter och på EU:s jordbrukspolitik. EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden. De senaste kriserna är bara toppen på isberget. Dioxiner, PCB, överflödande hormoner, antibiotika, genetiskt modifierade organismer och många kemiska substanser som är farliga för hälsan och miljön finner vi numera rester av i mat och djurfoder. Industrijordbruket utarmar den biologiska mångfalden, stora mängder gödning, kemikalier och gifter från bekämpningsmedel sprids till hav, vattendrag och grundvatten. Det är en direkt konsekvens av att ensidigt använda intensiva produktionsmetoder som inriktas på kvantitet istället för kvalitet. Vi i de gröna konstaterar att den gemensamma jordbrukspolitiken inte leder till en hållbar utveckling. Vi föreslår ett handlingsprogram för att uppnå målet att skapa både säkra och miljövänliga produkter för konsumenterna och bra djurhållning samt en hållbar utveckling och en levande landsbygd. Substanser som är farliga för människors och djurens välfärd måste avskaffas. Kontroller ska inte begränsas till slutprodukten, utan kriterier för hälsosamma livsmedel måste inbegripa hela produktionsprocessen, även odling av grödor och foder. Vi måste även förändra jordbruksstödet generellt och minska subventionerna till det konventionella lantbruket. differentieras stödet så att ettåriga grödor premieras framför fleråriga och de mest gynnade regionerna får högst stöd. En utjämning av stödet mellan både grödor och regioner är eftersträvansvärt. Överträdelser av regler för konsumentskydd, djurskydd och djurtransport eller bristande utsläppskontroller leder inte till indragna subventioner. Det är inte acceptabelt. Exportsubventionerna bör också avskaffas. Som mest har hälften av bidragen till jordbruket använts för att köpa, förvara och processa överskottsprodukter. Det är orimligt. Omfattningen av jordbrukspolitikens åtaganden måste minska och exportsubventionerna avskaffas. Även de subventioner som går till transport av levande djur bör avskaffas. För att det konventionella lantbruket skall hållas igång krävs att den rika i-världen har skuggarealer i andra länder som odlar proteinfoder till djuren här. Den marken måste i första hand få försörja de människor som lever i den delen av världen. Den rika världen måste ha ett jordbruk som själv kan försörja den med sådana grundläggande behov. Vi vill påskynda omställningen till ett ekologiskt jordbruk med hjälp av . Genom varumärkning bör konsumenterna också informeras om innehåll som kan vara till skada för hälsan, exempelvis kemikalier, tillsatser, genmanipulering och hormoner. Dålig djurhälsa och ökad användning av antibiotika och djurmedicin ger stressade djur med nedsatt immunförsvar som lättare drabbas av sjukdomar. Det måste gå att lita på livsmedlen inom EU och att förena det med ett jordbruk som bönderna också kan leva på. En viktig internationell aspekt av jordbruket är också att EU inom WTO måste slåss för att jordbrukets alla funktioner, inklusive betydelsen för miljön och hälsan, erkänns i internationella handelsrelationer, och att dessa där får en status som nontrade issues. Den bör arbeta gentemot EU utifrån de grundförutsättningar som här angivits. Detta bör ges regeringen till känna. Det är väsentligt att regelutvecklingen för ekologisk produktion inte görs enbart på EU-nivå utan även i varje enskilt land. Egen regelutveckling ökar möjligheter att matcha andra certifieringssystem och följa med i marknadens efterfrågan på utveckling av olika värden. För att få till stånd förändringar av krävs och utdragna processer. Uppbyggnad av lokala och regionala lösningar för lokala marknader behövs också bredvid de gängse marknadskanalerna. I budgetförhandlingarna överenskoms att 10 miljoner extra , utöver tidigare planerat, ska satsas på konsumentområdet 20022004. har förutsatt att /år härav avsätts för kriterieutveckling inom miljömärkning och etisk märkning. För att underlätta export och import av ekologiska produkter finns också ett behov av internationella överenskommelser. Ett ökat samarbete inom International , , är väsentligt. Det pågående arbetet i IFOAM för att skapa kompletterande gemensamma regelverk är viktigt för marknadens utveckling. Det skulle i sin tur leda till en kraftigt ökad efterfrågan på ekologiska produkter från länder där den egna produktionen är låg. En förutsättning för en expanderande förädlingsmarknad är att tillgång på råvaror ska kunna hålla ett jämnare flöde över tiden. Att underlätta för import och export är ett viktigt komplement till utveckling av den inhemska marknaden. Det är också viktigt att tredje världens ekobönder inte ställs utanför vår marknad inom EU. För att förbättra möjligheterna till ett utvecklat samarbete bör EU:s lagstiftning och tillämpning ses över så att handel med tredje land underlättas. Detta bör ges regeringen till känna. 4 Mål för ekologisk produktion Det tidigare målet om ekologiskt odlad åkerareal är uppnått. uppgick den ekologiskt odlade arealen till . Det bör dock uppmärksammas att målet rör ansluten areal som får miljöstödet för ekologisk odling, oavsett om denna är certifierad eller inte enligt KRAV. Regeringen har i skrivelse (1999/2000:14) En hållbar utveckling av landsbygden, m.m. angett att den ekologiskt odlade arealen bör utgöra . Regeringen anser att även därefter bör den ekologiska produktionen fortsätta att öka. Regeringen har vidare angett att den ekologiska animalieproduktionen bör öka så att av antalet mjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm bör finnas i ekologisk produktion . Propositionen hade tagits fram i samarbete med och . de gröna stödjer dessa målsättningar, men hade gärna sett mål för flera sektorer som svin, höns och grönsaker. Det finns en risk att målsättningar endast sätts upp där potentialen att nå målen är som störst. Naturligtvis borde även hänsyn tas till de sektorer som mest behöver målsättningar och därmed följande stöd i form av åtgärder. För att nå det nationella målet och för att kunna erbjuda konsumenterna 510 gånger större kvantiteter av ekologiska livsmedel krävs ingående analyser av hur olika aktörer samverkar. Aktörsanalyser är nödvändiga för att visa bilden över hur olika aktörer bidrar till eller hindrar utvecklingen i riktning mot det nationella målet för produktionen. För att tydliggöra ambitionen att arealen i ekologisk produktion även fortsättningsvis ska öka, önskar vi komplettera dagens målsättning med att av arealen ska vara ekologiskt odlad till 2010. Det är viktigt att redan nu ange en fortsättning efter 2005 för att visa att den ekologiska omställningen av lantbruket är önskvärd och skall prioriteras. Det är också viktigt att det i målsättningen tydligt anges att andelen certifierad produktion ska öka, minst i motsvarande omfattning, för att kunna tillgodose en ökad efterfrågan på ekologiska produkter. Om inget sådant mål anges tydligt finns risk att åtgärder inte inriktas mot detta, vilket vore olyckligt och skulle kunna hämma utvecklingen. Som ett led i uppföljningen av måluppfyllelsen är det också viktigt att statistik över försäljning av ekologiska produkter och konsumtionsstatistik upprättas. Vi anser dessutom att ett mål för svensk ekologisk biodling bör upprättas i samråd med näringen. Behovet av forskning, rådgivning och översyn av regelverk för biodling bör analyseras och åtgärdsförslag tas fram. 5 Ekologiskt lantbruk och miljö I de flesta fall är det uppenbart att den ekologiska produktionen har positiva miljöeffekter. I en rapport som SLU, , tagit fram på uppdrag av har man trots detta i stort sett bara berört den ekologiska produktionens negativa effekter. Där lyfter man också fram kunskapsluckor och visar på forskningsbehov för att lösa dessa. Detta är i och för sig relevant och viktigt, men det är också väsentligt att en fullständig kartläggning av den ekologiska produktionens miljöeffekter görs. Om inte de positiva effekterna tas med finns ingen möjlighet att bedöma hur den ekologiska produktionen bidrar till måluppfyllelsen av de nationella miljömålen på ett rättvisande sätt. Vi anser att medel för en sådan kartläggning finns genom ökade anslag till forskning om ekologisk produktion i budgeten. 5.1 Övergödning och konstgödsling kommer larmrapporter om blomningen av s k giftalger i . Badförbud, medicinska råd till drabbade och uppmaningar att hålla barn och husdjur borta från stränderna är inget vi i anser att vi ska vänja oss vid. Kopplingen mellan giftalger och övergödning är klar. Övergödning är dessutom orsaken till att en tredjedel av bottnarna i i praktiken är helt syrefria. Ökade utsläpp av kväveföreningar från ett allt intensivare jordbruk är en starkt bidragande orsak till övergödning. De mänskliga aktiviteter som orsakar obalanserna i havsmiljön måste förändras. I de fall orsakerna inte är helt klarlagda måste försiktighetsprincipen vara vägledande. Enligt miljömålen ska kvävetillförseln till havet minska till 2010. Det är osäkert om det är tillräckligt för att nå det långsiktiga målet om ingen övergödning inom en generation. Störst potential för minskning av kväveutsläpp finns inom jordbrukssektorn. Det krävs ett jordbrukssystem utan konstgödsel. Jordbruket måste tänka om och i högre grad välja grödor som växer under större delen av året. Då tas näring upp även och vår, då läckaget är störst. Plöjning bör ske så nära sådd som möjligt, eftersom bearbetning av jorden ökar kväveläckaget. En intensiv djurhållning i läckagebenägna områden, t ex , måste begränsas. Ekologiskt jordbruk har positiv effekt i detta avseende, då man strävar efter en integration av djurhållning och växtodling, vilket därmed minskar tätheten av djur i vissa områden. anser också att ekonomiska styrmedel behövs för att få ned användningen av handelsgödsel. Även om de största direkta läckagen kommer från konventionella djurgårdar med stora mängder stallgödsel, så är handelsgödseln indirekt ansvarig eftersom det är den vägen som nytillförseln av kväve till jordbrukssystemet kommer in. I de ekologiska lantbruken hanteras stallgödseln med större omsorg eftersom näringsämnena i den inte kan ersättas med konstgödsel om de går förlorade. Djuren på de djurtäta konventionella gårdarna äter till stora delar foder som producerats med handelsgödsel på gårdar utan djur. Utan de rent kväve som tillförs åkrarna genom handelsgödsel skulle det helt enkelt inte finnas tillräckligt mycket kväve i systemet för att läcka så mycket som . En rejäl höjning av miljöavgiften på handelsgödsel kombinerat med ett återföringssystem av pengar till lantbruket bör prövas. Krav på bra teknik vid hantering och spridning av stallgödsel är också nödvändig. Spridning av stallgödsel ska inte göras . Krav på skyddszoner utmed vattendrag för att fånga upp växtnäringsämnen bör skrivas in i skötsellagen. Detta bör ges regeringen till känna. Stora mängder våtmarker som kvävefällor behöver anläggas och restaureras i jordbrukslandskapet. För det senare har vi fått gehör i miljömålspropositionen, som slår fast att 12 000 ha våtmarker ska anläggas till 2010, vilket torde vara en bra början. Mycket talar för att ett effektivt ekologiskt lantbruk bättre hushållar med växtnäring än motsvarande konventionellt. Lägre djurtäthet och större grad av självförsörjning på foder leder till mindre överskott av växtnäring/ha. Det finns starkare ekonomiska incitament att hushålla med växtnäring, vilket motverkar urlakning. Generellt sett finns god balans mellan djurhållning och växtodling på ekologiska gårdar. Vid ekologisk odling pumpas inte nytt kväve in i systemet utifrån. Det eventuella läckaget vid hantering och spridning av gödsel måste dock självklart bevakas på samma sätt som vid konventionell produktion. 5.2 Bekämpningsmedel Trots att arealen bekämpade grödor minskar har bekämpningsmedelsanvändningen ökat , i ton räknat. som antalet doser har det skett en löpande uppgång i användningen från 1,7 doser per hektar till 2,6 doser per hektar . Det framgår av en sammanställning som Kemikalieinspektionen och presenterat. Den snabba ökningen innebär att svenska bönder nu besprutar i stort sett lika mycket som sina danska kollegor, och med denna takt i ökningen kommer de snart att ha gått om. Det som skiljer länderna åt är storleken på bekämpningsmedelsskatten. Den danska skatten är nu 10 gånger så hög som den svenska. Det är dags för att följa exempel och höja miljöskatten på bekämpningsmedel till den nivå som har. Arbete med ett nytt handlingsprogram för att minska användningen av bekämpningsmedel har inletts på . Det är lämpligt att frågan om en höjning av skatten på bekämpningsmedel tas upp i detta handlingsprogram. rapporterades om rester av flera olika totalförbjudna bekämpningsmedel i 84 dricksvattentäkter runt om i landet. Det var ett delresultat i en pågående undersökning som utfördes av , , och får betraktas som mycket oroväckande. finns inget miljöövervakningsprogram för att kontinuerligt mäta bekämpningsmedelsrester. I , där man gjort undersökningar, har rester hittats i så gott som alla prover och man kan också konstatera att nedbrytningen i vatten varierar kraftigt. De kan bli kvar och påverkar ekosystemet . Det är att bekämpningsmedel inkluderas i miljöövervakningen, även de nya lågdospreparaten. Det är också viktigt att aktivt jobbar inom EU för att vi inte ska tvingas acceptera bekämpningsmedel som varit förbjudna i . Ett krav som också måste drivas är att substanser inte får godkännas om inte analysmetoder finns för att finna substansen och dess nedbrytningsprodukter i mark och vatten. Vem som har ansvar vid skada orsakad av läckage från bekämpningsmedel måste utredas. För att nå ett ekologiskt långsiktigt lantbruk i måste bekämpningsmedlen helt fasas ut. Inga gifter är ofarliga. De dödar liv. Det är ju det som är uppgiften för bekämpningsmedel, eller biocider livsdödare. Som ett första steg bör en avvecklingsplan för bekämpningsmedel tas fram. Vi anser att det handlingsprogram som arbetar med ska göras om till en avvecklingsplan. Detta bör ges regeringen till känna. 5.3 Tillsatser i ekologiska livsmedel Enligt uppgifter publicerade av Ekologiska lantbrukarna driver det i internationella sammanhang en linje om livsmedelstillsatser i ekologiska förädlade produkter utan förankring hos den svenska ekologiska branschen eller KRAV. Ett dokument med förslag till svenska ståndpunkter i arbetet med FAO:s och WHO:s gemensamma livsmedelsregler har på omvägar nått svenska ekologiska representanter, vilka förgäves försökt få information i frågan. I förslaget till svenska ståndpunkter finns mängder av tillsatser som inte är tillåtna enligt och som det också finns stridigheter kring i EU:s arbete med regler för ekologisk livsmedelsförädling. Exempel är olika nitriter i kött eller fosfat i ost. Inför EU:s arbete med regler för tillsatser i ekologiska livsmedel finns nu en oro hos de ekologiska organisationerna att kommer att driva en alltför tillåtande linje varvid konsumentförtroendet kan komma att skadas. , som har utarbetats gemensamt av hela branschen, har en restriktiv inställning till livsmedelstillsatser och strävar efter att begränsa antalet till ett minimum. Samma försiktiga inställning präglar också det internationella regelverket IFOAM Basic Standards. de gröna anser att regeringen öppet ska redovisa sin ståndpunkt vad gäller tillsatser i ekologiska livsmedel och att denna ståndpunkt bör vara att sådana tillsatser ska minimeras i enlighet med strävan från de ekologiska organisationerna. Detta bör ges regeringen till känna. 5.4 Genetiskt modifierade organismer (GMO) kritiska inställning till genmodifierade livsmedel har uttryckts tidigare. Många känner en spontan skepsis inför denna människans lek med arvsmassan och naturens skapelser. Den skepsisen måste tas på allvar av beslutsfattare och livsmedelsproducenter, särskilt som den faktiskt också har stöd i vetenskapliga resonemang. Det finns många skäl att misstänka att GMO är ett hot mot både vår mat och vår miljö. Exempelvis riskerar manipulerade insektsangreppsresistenta gener i odlade växter att sprida sig till närbesläktade vilda växter, varvid dessa kan bli resistenta mot insektsangrepp och konkurrera ut andra växter i sin miljö. Effekterna på den biologiska mångfalden kan bli avsevärda. Vi anser att frågan måste ställas huruvida GMO i livsmedel över huvud taget ska få användas utan att konsekvenserna av detta på både kort och lång sikt har undersökts på ett mycket genomgripande sätt. Vi i de gröna anser att osäkerheten kring GMO är alltför stor för att riskera vår mat och vår miljö. Ett totalstopp för utplantering av GMO i kommersiellt syfte under behövs, både i och internationellt. I den händelse ett sådant moratorium inte införs måste märkningen av produkter som innehåller genmodifierade ingredienser bli tydlig så att konsumenten själv kan välja bort oönskade varor. Det kräver ändringar i regler för märkning och en kraftigt förbättrad övervakning av att reglerna följs. Detta bör ges regeringen till känna. 5.5 Mångfald i odlingslandskapet rikt odlingslandskap slår fast att Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. hade gärna sett att miljökvalitetsmålet hade kompletterats med att jordbruket ska bedrivas enligt ekologiska principer utan bekämpningsmedel och konstgödsel, eftersom det ekologiska lantbruket i större utsträckning bidrar till en biologisk mångfald än det konventionella. En komplettering av målet i enlighet med detta bör övervägas vid uppföljning och revidering av miljömålen 2005. Av de kärlväxter som är upptagna på Artdatabankens rödlista för hotade arter förekommer en överväldigande majoritet i jordbrukslandskapet, nämligen 347 av 505 arter. Sammantaget för alla organismgrupper finns över 2 000 rödlistade arter i jordbrukslandskap. Det utgör nästan hälften av alla rödlistade arter över huvud taget. Det är således uppenbart att det är nödvändigt med åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden i odlingslandskapet.