ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02N305 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N305av m.fl. (c)Utgiftsområde 24 Näringsliv Förslag till riksdagsbeslut anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv: Anslag, tkr Regeringens förslag Anslagsförändring 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader 108 087 -4 041 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader 228 497 -41 145 38:2 Näringslivsutveckling 183 062 -44 000 38:4 Turistfrämjande 91 138 -8 047 38:5 geologiska undersökningar: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. 170 656 -30 767 38:6 geologiska undersökningar: Geovetenskaplig forskning 9 072 -4 061 38:8 Patentbesvärsrätten 14 189 -956 38:10 Upprätthållande av nationell metrologi m.m. 24 647 -6 658 38:11 39 504 -1 248 38:13 Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader 20 982 -5 731 38:16 75 809 -11 325 38:17 Konkurrensforskning 6 370 -184 39:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 18 954 -1 473 39:2 58 698 -1 052 39:3 Exportfrämjande verksamhet 181 956 -8 300 39:4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning 138 -1 39:5 Investeringsfrämjande 56 813 -6 509 39:6 Näringslivsutveckling i 250 000 -250 000 40:1 7 713 -1 295 40:2 103 435 -17 809 40:3 19 884 -4 565 40:4 7 896 -1 538 40:5 Åtgärder på konsumentområdet 36 025 -29 820 Summa för utgiftsområdet 3 410 000 -480 525 Anslagsberäkning anser att ett gott företagsklimat är grunden för tillväxt och välfärd i . Tillväxt skapas bäst underifrån, och småföretagen har en avgörande betydelse för att tillväxt kan garanteras . Det är avgörande för framtiden att skapa ett företagsklimat med positiva attityder gentemot företagande och entreprenörskap. vill på en rad punkter förbättra möjligheterna att driva och starta företag. Det handlar främst om att tillföra ekonomiska resurser för att utveckla befintliga företag men även att tillföra riskkapital inom de områden där tillgången inte är tillräcklig. Tryggheten för företagarna måste förbättras, detta gäller såväl utformning av regelverk som trygghet vid sjukdom och arbetslöshet. Företagarna i måste ha konkurrenskraftiga villkor jämfört med övriga EU-länders företagare; detta förutsätter att en harmonisering av skatter och regler sker samt att dessa är konkurrensneutrala. Allt företagande kräver en god infrastruktur, antingen digital eller fysisk eller båda i kombination. Staten har ett ansvar för att en fullgod infrastruktur, både digital och fysisk, av fullgod kvalitet finns att tillgå i hela landet. har i sina parti- och kommittémotioner presenterat långtgående förslag samt kostnader och finansiering för dessa inom respektive politik- och utgiftsområde. är av hävd restriktiv med att öka byråkratiseringen inom svenska myndigheter. Regeringen föreslagna ökningar inom anslaget motsvarande sammanlagt ca biträds inte av . Ramen för utgiftsområdet bör vara samma som . () () () () ()
mot · GP02N306 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N306av Per m.fl. (s)till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sociala företag. Motivering Regeringen har som mål att antalet socialbidragstagare ska halveras fram . Det är en grupp av människor där en del har psykiska funktionshinder eller narkotika- och alkoholproblem, men som även består av människor som varit arbetslösa . Många av dessa människor har en lång erfarenhet av olika arbetsuppgifter, men har inte fått chansen till en mer långvarig anställning. Det är ofta svårt att få både privat och offentlig sektor att erbjuda arbetstillfällen i tillräckligt stor omfattning. Begreppen social ekonomi och socialt företagande är fortfarande relativt okända begrepp i . Det gäller verksamheter i olika former: kooperativ, stiftelser, samfälligheter, ideella föreningar och aktiebolag. Gemensamt för dessa är att de skapar både privat och samhälleligt mervärde. För det sociala företagandet är medlemsnytta och samhällsnytta viktigare än vinstmaximering. växer antalet arbetskooperativ drivna av människor som inte fått tillgänglighet till den reguljära arbetsmarknaden. har denna form av socialt företagande vuxit från ca 30 till 150 företag. En satsning på socialt företagande skulle kunna bli en injektion som kompletterar de övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder som finns. Det sociala företagandet har en stor potential som ännu är slumrande i . Vi i borde, som flera EU-länder redan gjort, underlätta för den sociala ekonomins företag. Detta kan ske genom att man stimulerar samverkan mellan offentlig sektor och de nya sociala företagen. Ett annat sätt är att uppmuntra och underlätta för de privata företagen att bli mentorer för de sociala företagen. Vi måste också se till att ge det sociala företagandet samma tillgång till företagsrådgivning och kompetensutveckling som andra småföretag samt kreditinstitut som kan ge de sociala företagen tillgång till riskkapital och krediter. Per () () () ()
mot · GP02N307 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N307av och ()Placering av nationellt informationscenter för samefrågor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det nationella informationscentret för samefrågor bör placeras hos . Motivering I regeringens proposition 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet har samarbetspartierna (s, v och mp) kommit överens om att ett nationellt informationscenter för samefrågor ska inrättas. är en statlig myndighet och har informationsuppgifter. Det vore naturligt att det nationella informationscentret för samefrågor placerades hos med dess huvudkontor i och lokalkontor i och . () ()
mot · GP02N308 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N308av ()Ökad konkurrens på kreditmarknaden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av ökad konkurrens på kreditmarknaden. Motivering Efter vägran att tillstyrka fusionen mellan och står det alldeles klart att konkurrensen på den svenska kreditmarknaden i allmänhet och den svenska bankmarknaden i synnerhet är alltför svag. Man kan med fog tala om en marknad med kraftigt utvecklade oligopoltendenser. Knappast till gagn för vare sig enskilda, hushåll eller företag. Efter det tidiga nittiotalets finansiella kris återstår knappt en handfull fullskaliga banker med någorlunda nationstäckande kontorsnät. Antalet fristående sparbanker har reducerats kraftigt liksom antalet leasingbolag för konsumentkrediter och fordonsköp. Antalet bostadsfinansieringsinstitut har reducerats till ett, statens eget . Även den förväntade expansionen av internationella banketableringar blev svag. har vågat sig på att etablera ett kontorsnät utanför . De nya små nischbanker som etablerats som t.ex. försäkringsbolagens så kallade banker samt dagligvaruhandelns och sällanvaruhandelns motsvarande etableringar kan knappast kallas banker fast de erhållit bankoktroj. De har svagt utvecklade kontorsnät, få produkter och helt inriktade på att erhålla inlåning före utlåning. Försäkringsbolagens utlåning koncentreras till den s k villamarknaden och då mestadels i tillväxtregioner medan deras inlåning är fokuserad på likvida personer och företag. De andra småbankerna koncentrerar sin utlåning till både egnahemsmarknaden och konsumentkrediter. Gemensamt för de nya kreditaktörerna är att de systematiskt undviker den mer riskabla företagsmarknaden med allt vad däri ingår av olika slags rörelsefinansiering. Allt detta har inneburit att svensk företagsamhet har fått vidkännas ett betydligt försämrat kreditprövningsklimat. Särskilt gäller detta utanför storstadsregionerna och universitetsregionerna. Företag och företagsamhet ses som betydligt osäkrare kredittagare än enskilda personer och hushåll. Utvecklingen är mycket oroande och borde föranleda omedelbara motåtgärder från statsmaktens sida. Ett redskap är som vid prövning av nya bankoktrojer borde ställa krav på fullskaliga produktsortiment. Ett annat är att använda Statens eget postbolag med sitt månghövdade kontorsnät och sitt framgångsrika postgiro tillsammans med bottenlåneinstitutet för att skapa en ny slagkraftig och nationellt täckande bank. Att nöja sig med den nuvarande ordningen och den nuvarande oligopoltendensen är en mycket riskabel och undfallande politik. Att aktivera statens egna instrument och institutioner är enda rimliga motmedlet.
mot · GP02N309 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N309av och ()Emådalens framtida utveckling inom fisketurismen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om ökad statlig finansiering av fiskvägar i . Motivering är ett av största vattendrag. Med biflöden har den rinnande vatten och 900 sjöar finns inom avrinningsområdet. I dessa vatten finns 32 olika fiskarter, till exempel den sällsynta malen som leker i . landskapsdjur uttern lever på flera ställen i vattendraget. Lax och havsöring är fångstbara arter som har stor betydelse för fisketurismen i området. Natur-, kultur- och fisketurismen har stora förutsättningar att utvecklas positivt i Emådalen. Naturen är rikt varierad med djupa skogar i Emåns upprinningsområden på småländska höglandet, gränstrakterna mellan och län där höglandet faller ner mot slättbygderna i öster och jordbruksområdena vid kusten där förenas med . Den som är kulturintresserad kan uppleva i , flera kyrkor runt , guldvaskning vid Ädelfors, möbelindustrimuseum i eller den historiska bruksmiljön vid . Glasriket finns i gränstrakterna liksom värld i . Förutsättningarna för framgångsrik turistutveckling i området är goda. Dagens människor ställer stora krav på omväxling och upplevelser när de turistar. Därför är en satsning på att bygga vidare på fisketurismen i området viktig för att lägga till ytterligare turistmål på kartan. Fria fiskvägar till Ädelfors är ett samarbete mellan kommuner och länsstyrelser i området som är mycket värdefullt. Om man kan erbjuda lax- och havsöringsfiske ända upp till Ädelfors i östra delarna av kommun blir intresset spritt till ännu fler delar av Emådalen. För att underlätta för olika turistföretag av olika storlek är detta en positiv satsning. Dessutom är det en riktig satsning även från naturvårdssynpunkt. vandrade laxen och öringen ända hit upp och fisket var av ekonomiskt intresse hela vägen. Detta förändrades under vattenkraftsutbyggnaden . Kraftproducenterna är delaktiga i restaureringsarbetet, men ytterligare pengar behöver satsas för att projektet ska få full kraft. En ekonomisk satsning från statens sida är angelägen och kommer med säkerhet att bidra till en positiv utveckling av både fisketurism och annan turism liksom också annan verksamhet inom området. Vissa åtgärder är delfinansierade med EU-medel, men en större satsning av den svenska finansieringen behöver komma till stånd med statliga medel. Detta bör ges regeringen till känna. () ()
mot · GP02N31 · 2001-10-17 00:00:00 — Det har just bildats en rikstäckande förening, ett slags paraplyorganisation med namnet för lokal utveckling, vars syfte är att hjälpa igång och stödja så kallade lokala främjandeföreningar till en lokalt anpassad struktur. Den operativa verksamheten ska äga rum i de lokala föreningarna. har sitt säte i . Vi föreslår att riksföreningen blir kontaktorgan med uppdrag att fördela startstöd till sökande lokala föreningar. () () () () () () Per () () () () () () () ()
mot · GP02N310 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N310av ()Försäkringsbranschens kartellbildningstendenser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om den oroande kartellbildningstendens som försäkringsbranschen uppvisar och samhällets motåtgärder. Motivering Efter terrorattacken mot byggnader, institutioner och människor i förenta stater beslöt de internationellt verksamma försäkringsbolagen över och samfällt att dramatiskt försämra de försäkringsvillkor som ditintills gällt för transnationell och nationell flygtrafik. Besluten var säkert väl grundade i de stipulerade kontraktens finstilta text och säkert väl motiverade av de svåröverblickbara negativa konsekvenser som fortsatta terroraktioner kan innebära. Men det är ändå mycket märkligt att alla marknadsaktörer agerar likartat och samfällt på . Ett sådant agerande kan knappast vara förenligt med marknadens konkurrensregelsystem, som inte minst i men även inom EU skyddas av antitrustlagar och skarpladdade konkurrensövervakningsmyndigheter. Att dessutom mer nationellt verksamma försäkringsbolag i de skandinaviska länderna följde med kan synas ännu märkligare. Men redan innan terrorattackerna genomfördes , kunde vi i skönja oroande kartellmönster från försäkringsbranschens sida. Vilka nu har fått en klar kontur! Försäkringsbolagen har som på löpande band sagt upp sina försäkringsavtal med landets kommuner. Exempelvis har samtliga tio kommuner i sagts upp från sina respektive försäkringsbolag. Risken är utomordentligt stor att kommunsektorn får avsevärt dyrare försäkringspremier eller betydligt högre självriskskostnader. Det talas om fördubblingar i båda avseendena. Oavsett utfallet synes ett samfällt mönster av kartelliknande agerande. Detta är oacceptabelt. Särskilt då kommuner och landsting saknar de finansiella muskler som nationalstaten äger. Staten har inte längre någon försäkring för sina verksamheter utan är beredd att bestrida sina skadekostnader själv. Några av de större börsnoterade företagen resonerar likartat. Regeringen måste nu initiera en kartellgranskning från konkurrensmyndigheterna men kalla berörda kommuner och landsting till samråd om hur den offentliga verksamheten skall skyddas och försäkras.
mot · GP02N316 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N316av ()Situationen för företagare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att trygghetssystemen även bör omfatta företagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad offentlig upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sänkning av skattetrycket.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en omläggning av regionalpolitiken. 1 Yrkande 3 hänvisat till SkU. Motivering Den långsiktiga trenden, trots högkonjunktur, pekar på att andelen företagare av befolkningen stadigt minskar. Det gör att mycket av den dynamik och entreprenörskap som finns i samhället inte kommer fram. Tillväxten blir lägre än vad den potentiellt skulle kunna bli. En annan långsiktig trend pekar på att löneutvecklingen för en företagare är avsevärt lägre än den generella löneutvecklingen. En tredje trend visar att regelverket har försvårats för företagare, inte förenklats, vilket ambitionen hos det nyinrättade har varit. Företagare upplever att deras skattesituation är ett hinder för tillväxt, inte företagets skatt utan företagarens beskattning. Dels att man som nystartad företagare direkt måste betala skatt, dels beskattningsregler i samband med arvskifte. Till det kommer små möjligheter att kunna ta ut lön på grund av prispress, moms och arbetsgivaravgifter. Dessutom är arbetstiden ofta oreglerad för en företagare. Arbetsveckan brukar ligga , jämfört med en löntagares . Eftersom alla talar väl om företagandet, särskilt regeringen, och vill uppmuntra det, måste åtgärder vidtagas för att det skall bli mer attraktivt att bli företagare och därmed arbetsgivare och kunna erbjuda fler människor arbete. Jag har fyra förslag när det gäller att stimulera företagandet. För det första måste de offentliga trygghetssystemen också omfatta företagare. Utan omfattande privata försäkringar känner sig ingen företagare trygg . Trygghet är en viktig faktor för dagens ungdomar. Vi vill att de blir företagare. I trygghetssystemen skall ingen skillnad göras på anställd och företagare. För det andra måste den offentliga upphandlingen av varor och tjänster från privata aktörer öka, och mer av offentlig produktion bör läggas ut på privata aktörer. För det tredje måste det inhemska sparandet stimuleras för att skapa det riskkapital som behövs för att starta och driva företag. Detta kan endast ske genom en sänkning av skattetrycket. Det skulle öka sparandet och leda kapitalströmmarna från utlandet till inhemska placeringar i egna och andras företag. För det fjärde måste regionalpolitiken läggas om. Större ansvar skall ges regionala och lokala myndigheter att utveckla sin region utan statlig detaljerad styrning. I regionalpolitiken måste man utgå ifrån individens initiativkraft och entreprenörsanda.
mot · GP02N319 · 2001-10-05 00:00:00 — I har utvecklingen av det privata företagandet inom hälso- och sjukvården skett i positiv anda. Det är nu betydelsefullt att de hinder som hindrar den fortsatta utvecklingen av hälso- och sjukvården i regionen undanröjs. Ytterligare en viktig fråga för en bättre hälso- och sjukvård är att köerna försvinner och patienten garanteras vård inom en bestämd tid. Det är inte rimligt att patienten skall behöva vänta halvårs- och årsvis på utredning, diagnos och behandling. Vi vill att vårdgaranti införs i hälso- och sjukvården efter den modell som införts i . Äldreomsorg Det borde vara självklart att som äldre person ha rätt att välja boende och omsorgsgivare. För att detta skall kunna ske vill vi att en äldreomsorgspeng införs efter liknande principer som gäller för skolpengen. Äldrepeng ger rätt att välja äldreboende. Äldrepengen kan förväntas leda till ökat utbud av privata vårdgivare och högre kvalitet. Med en äldrepeng blir det fler omsorgsgivare vilket ger valfrihet för den äldre personen och medarbetarna. I syfte att stärka de äldres rättigheter bör en äldreombudsman inrättas. Detta har redan gjorts i . informerar om rättigheter och kan ingripa när äldre ej ges det stöd de har rätt till. Den medicinska kompetensen inom äldreomsorgen behöver ökas. Därför behöver lagstiftningen ändras så att antalet läkare kan ökas. Även utbildningsnivån för den omvårdnadsinriktade personalen behöver höjas är det vanligt att vårdbiträde saknar utbildning inom omvårdnad. Vidare är det viktigt att resurser satsas på forskning om åldrandet. I finns pågående forskningsprojekt, men det är önskvärt med ökade resurser för att kunna utveckla dessa projekt och öka samarbetet mellan verksamhet, forskning och utbildning. Frivilliga insatser inom äldreomsorgen utgör ett viktigt komplement till de insatser som staden gör, och det behövs ändrad lagstiftning som möjliggör för frivilligorganisationerna att utveckla sina verksamheter, bland annat skattelagstiftning. Omsorgen om de funktionshindrade är på många sätt ur ett internationellt perspektiv ett föredöme när det gäller att stödja individer med funktionshinder. Tyvärr gäller det inte för alla områden. Funktionshindrade ges inte alltid möjlighet att själva bestämma var de skall bo och arbeta. De får inte alltid den hjälp de behöver och efterfrågar. Det svenska systemet för stöd till funktionshindrade är inte anpassat efter en sådan önskad flexibilitet. Nuvarande system för omsorg av funktionshindrade innebär att regeringen beslutar om regler och åtaganden, vilka kommunerna endast har att verkställa. Det gäller främst rättighetslagstiftningen, LSS, lagen om stöd och service till funktionshindrade. För att garantera de funktionshindrades behov, frihet och rätt att välja stöd eller boendeort behöver lagstiftningen ändras så att staten tar på sig det fulla ekonomiska ansvaret. Genom ett införande av en nationell statlig handikappeng som följer den enskilde ges möjlighet till lika behandling, oberoende av de kommunala resurserna. () () () () (m) () () () () ()
mot · GP02N32 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N32av ()med anledning av prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flygtrafikens betydelse i inland. Motivering I den regionalpolitiska propositionen betonas vikten av en väl fungerande infrastruktur för att alla regioner i hela landet ska ha möjlighet att utvecklas. Transportsystemet skall främja en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnaderna i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. Precis som det påtalas i propositionen varierar förutsättningarna för transporter av människor och gods kraftigt. I just de områden där behovet av väl fungerande flygtransporter är som störst är underlaget för att bedriva flygtrafik som går med vinst som minst. Åtgärder för att öka och bevara tillgängligheten till persontransporter med flyg i inland är av avgörande betydelse för att näringslivet ska kunna utvecklas. För del är fungerande flygtrafik en förutsättning för att de företag och verksamheter som finns ska kunna bibehållas och utvecklas. Dessutom är det av avgörande betydelse för att kunna bredda näringslivet med nya verksamheter. Regeringen har ett åtagande att leva upp till när det gäller omställningsarbeten efter försvarsbeslutet som innebar att regementet som fanns i lades ned. Det löftet skulle bli väldigt svårt att infria om den flygtrafik som finns skulle minska. Jag ser med stor oro på en utveckling som skulle kunna innebära minskad flygtrafik till och från . För att målet om att alla regioner i landet ska kunna utvecklas positivt måste staten ta ett ansvar för att väl fungerande flygtrafik finns i landets alla regioner.
mot · GP02N322 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N322av ()Fria öppettider Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fria öppettider. beslutar att avskaffa alla regler som begränsar arbets- och öppettider. Det finns ett liv På de flesta kontor i vaknar verksamheten när de flesta kommer till jobbet. I vanliga personalmatsalar köas det som mest och framåt fyrafemtiden är de flesta städer fulla med bilar på väg hem. Mat skall köpas, barn skall kanske hämtas och hemmets plikter eller glädjeämnen väntar. Man kanske har en kvällskurs att hinna till och de brukar börja 19.00. Men alla lever inte så. Samhället sover inte , även om de flesta av oss gör det. Dygnet runt går folk till jobbet, träffar sina vänner, jobbar över eller är vakna av någon annan anledning. Vi borde vara glada över att människor väljer att arbeta , men i stället hindrar både attityder och politiska beslut människor från att själva bestämma över sin tid. I hörnet /i ligger ett gym där man kan gå och träna när som helst . Även mitt , alltså. Många undrar om det är så vettigt och om det verkligen är nödvändigt. Ganska nära gymet ligger en 7-Elevenbutik, där man kan köpa snabbmat och livsmedel när som helst . Många ställer sig frågande även inför det och ropar efter förbud mot nattöppet. Ytterligare något stenkast bort ligger flera krogar med öppet till fem . Debatten har varit vild och högljudd om de s k femkrogarna. Socialminister har ifrågasatt dem och bett ta fram argument emot dem. Att försöka lägga livet till rätta Attityder kan man inte påverka genom en riksdagsmotion, men lagstiftning som reglerar livet kan man vara kritisk mot. Och jag är kritisk mot lagstiftning som reglerar när människor ska arbeta, roa sig eller gå och lägga sig. Vi har lagar och regler som begränsar öppettider för krogar och butiker. Vi har lag om normalarbetstid och förbud mot nattarbete. Det finns många exempel. Intentionerna kan ha varit goda från början, men begränsar de mer än de hjälper. är det i praktiken svårt att driva ett företag som har nattjour utan att komma i konflikt med någon av reglerna, även om alla medarbetare mår bra och företagets tjänster efterfrågas. Det begränsar människors valfrihet och hindrar framväxten av nya jobb. Låt människor bestämma Den här motionen är inte skriven för att föreslå dygnetruntöppet på någonting eller ens att människor skall jobba eller . Syftet med den här motionen är att ta bort de regler som styr våra liv till vissa tider . Staten skall inte bestämma när människor går till jobbet eller till gymmet, när man äter och dricker eller när man skall gå och lägga sig. Det vet människor nämligen bättre själva. Därför vill jag inte föreslå att nya regler eller andra tider införs utan att dagens regleringar tas bort. Sen skall det vara upp till näringsidkare och kunder att bestämma när de föredrar att mötas.