mot · GP02Ju389 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju389av m.fl. (kd)Brottsförebyggande arbete 1 Sammanfattning anser att det brottförebyggande arbetet är så oerhört viktigt och därför bör ytterligare resurser tillföras detta område. Om brott förhindras undviks mycket lidande, men det innebär också ett samhällsekonomiskt sparande. Familjens roll i det brottsförebyggande arbetet är central. En god familjepolitik är alltså i sin helhet en grundläggande förutsättning för ett fungerande brottsförebyggande arbete tycker . I en trygg familj får barnen de normer som hjälper dem att bygga upp den inre kontroll som hjälper dem att motstå frestelsen att bryta de regler som bygger upp samhället. vill lyfta fram behovet av en förändrad brottsförebyggande strategi i syfte att systematiskt, långsiktigt och med stor tydlighet arbeta med informationsinsatser för att medvetandegöra föräldrar och andra som har tillsyn över barn om värdeöverföringens betydelse och om stärkande av barns inre kontroll. anser att kommuner i högre grad måste få del av det stöd som anslagits till brottsförebyggande arbete så att de lokala brottsförebyggande råden kan utvecklas så att verksamheten kommer alltmer nära brottsoffret. anser att de rasistiska yttringarna och andra grova organiserade brott som drabbat samhället måste bemötas med en effektiv lagstiftning. Därför anser vi det angeläget att deltagande i och stöd till rasistiska och kriminella organisationer ska kriminaliseras. Ungdomshem kan hjälpa ungdomar som behöver komma tillrätta med sin problematiska livssituation. Tyvärr blir det ofta så att ungdomen bara får stanna på hemmet på grund av bristande resurser i kommunen. Detta medför att den unge kommer tillbaka till den gamla skolan och faller tillbaka in i samma mönster av skolk, bristande självförtroende och utanförskap. anser att det är angeläget att inte kommunernas och bristande resurser påverkar den tid den unge placeras i ungdomshem. anser att en utvärdering bör göras av hur kommunernas bristande resurser har påverkat omhändertagandet av unga med sociala problem. är det svårt att ge en ung person hjälp tidigt när misstanke finns om narkotikamissbruk. Urin- och blodprovstagning får inte göras och därmed kan inga åtgärder vidtas förrän missbruket är uppenbart. Därför kopplas in först när missbruket pågått . anser att verkningsfulla åtgärder måste till för att stävja narkotikamissbruket som kryper allt lägre ner i åldrarna. En sådan åtgärd skulle vara att införa en möjlighet till provtagning, blodprov och urinprov också från barn när narkotikamissbruk misstänks. vill att lagen om övervakningskameror ska förtydligas så att kamera i taxi betraktas som starka brottsförebyggande skäl. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 12 2 Innehållsförteckning 14 3 Förslag till riksdagsbeslut 15 4 Bakgrund 16 5 Lokal brottsstatistik 17 6 Allas vårt ansvar det nationellt brottsförebyggande programmet 18 7 Familjens roll i det brottsförebyggande arbetet 19 8 kommunens ansvar för de unga 20 9 Nynazism 21 10 Skolan 22 11 Okonventionella metoder för att hjälpa ungdomar 22 12 Alkohol- och narkotikamissbruk en väg in i kriminaliteten 23 13 Nystart i kampen mot droger 24 14 Lugna gatan/lugna stan 25 15 Ungdomsgårdar 26 16 Att hindra återfall i brott ett brottsförebyggande arbete 27 17 Brottsförebyggande miljöer 28 18 Kameraövervakning 29 19 Närpolisen i brottsförebyggande arbete ute på fältet 30 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening behovet av en förändrad brottsförebyggande strategi i syfte att systematiskt, långsiktigt och med stor tydlighet arbeta med informationsinsatser för att medvetandegöra föräldrar och andra som har tillsyn över barn om värdeöverföringens betydelse och om stärkande av barns inre kontroll. begär att regeringen ser över hur medlen till brottsförebyggande arbete skall fördelas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta till vara den kunskap som finns i form av statistik om brottsstrukturer och göra den tillgänglig för polisen och andra brottsförebyggande aktörer för att stimulera till ett problemorienterat tänkande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att ta till vara och uppmärksamma de goda exemplen då det gäller att motverka uppbyggandet av rasistiska och nazistiska organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att provtagning på ungdomar bör bli tillåtet vid allvarlig misstanke om narkotikamissbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att för kommunerna utarbeta tydliga riktlinjer för bebyggelseinriktade hinder mot brott.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagen om övervakningskameror skall förtydligas så att kamera i taxi betraktas som starka brottsförebyggande skäl. 1 Yrkande 6 hänvisat till BoU. 4 Bakgrund Om brott förhindras undviks mycket lidande. Konkreta brottsförebyggande åtgärder måste prioriteras. Det brottsförebyggande arbetet i är viktigt. Tyvärr anser vi att många av de insatser som vidtas inom det brottsförebyggande arbetet vilar på en bräcklig teoretisk grund. Vi kan exempelvis konstatera att flera av de insatser som gjorts i praktiken inte inneburit någon utveckling. Vad gäller till exempel de lokala brottsförebyggande råden har dessa visserligen utökats till 196 stycken eller liknande organisationer men kvantitet är inte detsamma som kvalitet. De brottsförebyggande råden, har enligt BRÅ, kommit olika långt, i vissa fall har engagemanget svalnat. Det är få råd som har utvecklat färdiga brottsförebyggande program och trygghetsplaner, och det har heller inte varit möjligt att med säkerhet kunna bedöma hur dessa används och vilken roll de spelar. Det finns tecken på att dokumenten ibland är så allmänt hållna att de inte kan fungera som konkreta styrdokument. Detta beklagar vi. För många kommuner är resursfrågan ett problem. Med ansträngd ekonomi riskeras det brottsförebyggande arbetet att prioriteras bort. Vi anser att det finns allvarliga brister i det lokala brottsförebyggande arbetet och att nya handlingsprogram bör arbetas fram för att åtgärda dessa brister. Det brottsförebyggande arbetet måste bygga på kunskap och därför måste kompetensen i de lokala brottsförebyggande råden höjas. För att möjliggöra detta måste det lokala brottsförebyggande arbetet få mer resurser till sitt förfogande. BRÅ har fördelat i startbidrag till 63 lokala brottsförebyggande råd. Dessa har framför allt använt pengarna till grundläggande utbildning, vilket är bra. Vi menar dock att kommuner i högre grad måste få del av det stöd som anslagits till brottsförebyggande arbete så att de lokala brottsförebyggande råden kan utvecklas. Polisens roll i det brottsförebyggande arbetet får inte underskattas. Om det brottsförebyggande arbetet ska ges rimliga förutsättningar måste antalet poliser utökas. Som ett resultat av polisväsendets svåra ekonomiska situation görs omorganisationer och hopslagningar av närpolisområden som leder till att det i många fall blir svårare att bedriva brottsförebyggande arbete. Detta är oacceptabelt och ger bara kortsiktiga vinster. /96 har regeringen sammanlagt budgeterat till det lokala brottsförebyggande arbetet. gick till detta ändamål. budgetförslag skulle ha inneburit ett betydande tillskott till det brottsförebyggande arbetet i kommunerna. Därutöver anslog vi medel som skulle tillfalla med uppdrag att utarbeta tydliga riktlinjer för bebyggelseinriktade hinder mot brott samt möjliggöra ett arbete utifrån standardiseringsdokumentet ute i kommunerna. anser att det brottsförebyggande arbetet är oerhört viktigt och därför bör ytterligare resurser tillföras detta område. Om brott förhindras undviks mycket lidande, men det innebär också ett samhällsekonomiskt sparande. Konkreta brottsförebyggande åtgärder ska därför prioriteras, arbetet intensifieras och en helhetssyn tillämpas. 5 Lokal brottsstatistik Det finns stora variationer mellan landets kommuner, såväl då det gäller brottsnivå som i utvecklingen av antalet brott och i brottsstruktur. En stor del kan förklaras av strukturella faktorer som exempelvis andelen i brottsaktiv ålder, tätortsgrad eller turism. Vissa kommuner har en brottsnivå som är betydligt högre och några som är betydligt lägre, än vad som kan väntas utifrån de strukturella faktorerna. Ett exempel är inland där inbrotten ökat med . har polisen i samarbete med utlänningspolisen i , kriminalvårdsunderrättelsetjänsten och åklagarmyndigheten i beslutat om att bilda en specialstyrka på tolv poliser som ska stävja den inbrottsvåg som Västerbottensborna fasar för. Specialstyrkan ska förebygga brott genom att finnas på plats i områden som bedöms som oroliga. Problemet är att under specialstyrkans arbetsperiod får övrig polisverksamhet i länet stå tillbaka. Det behövs fler poliser inte minst i glesbygdsområdena. Exemplet visar på vikten av att ha beredskap då brottsligheten flyttar ut till områden där polisverksamheten är så gott som obefintlig. påbörjades ett projekt som ska avslutas . Projektet handlar om att tillsammans med polismyndigheten i ett län utveckla rutiner för hur statistiken över anmälda brott kan produceras och presenteras löpande och på en geografiskt lägre nivå än vad som görs . Målsättningen är att göra denna statistik tillgänglig för polisen och andra brottsförebyggande aktörer för att stimulera till ett problemorienterat tänkande. Vi anser att satsningen är bra men att den måste följas upp med utökade resurser både för polisväsendet och för det lokala brottsförebyggande arbetet. Risken finns annars att den kunskap som projektet tagit fram inte kan tas tillvara. Det brottsförebyggande arbetet är en del i kriminalpolitiken; att förebygga brott är också att bekämpa brott. är kritiska till regeringens syn på en effektiv kriminalpolitik. Den hävdar att en effektiv kriminalpolitik bara kan drivas inom ramen för en allmän välfärdspolitik som leder till social trygghet, en rättvis fördelning och solidaritet människor emellan. Vi menar att en effektiv kriminalpolitik är beroende av andra faktorer. Vi vill se till helheten och till människovärdet. Vi menar att varje bärande system i ett rättssamhälle bygger på en process av införlivande av värden, värderingar och normer. Kriminalpolitiken måste bygga på en helhetssyn som utgår från principen om alla människors lika värde och respekt för den enskildes integritet och värdighet. Familjen har stor betydelse som normbildare vad gäller införlivande av värden, värderingar och normer och som brottsförebyggande faktor. 6 Allas vårt ansvar det nationellt brottsförebyggande programmet Det nationella brottsförebyggande programmet Allas vårt ansvar presenterades av regeringen. Den menar att programmet ska ses som en början till ett brett upplagt arbete för att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och uthålligt brottsförebyggande arbete inom alla samhällssektorer. kritiserade programmet i en motion, och anser fortfarande att programmet inte innehåller en heltäckande strategi som kan krävas av ett nationellt brottsförebyggande program. En effektiv kriminalpolitik måste i första hand bygga på insikten om hur man förebygger brott. Det nationella brottsförebyggande program som den socialdemokratiska regeringen antagit (Ds 1996:59) bygger på ett föråldrat institutionellt tänkande. T.ex. nämns familjens grundläggande roll i det brottsförebyggande arbetet mera i förbigående. I stället inriktas huvudinsatserna på traditionellt sätt att byråkratisera det brottsförebyggande arbetet. Regeringen avvek i väsentliga delar från den omvärldsbild som både och Riks- polisstyrelsens forskare avlämnade i sina analyser. Det är angeläget att strategin och betoningen i det brottsförebyggande arbetet fortsättningsvis får en annan inriktning än den som regeringen fastställde i sitt brottsförebyggande program. Ett rättssamhälles uppbyggnad är en långsiktig process som förutsätter allmänhetens delaktighet och deltagande. Varje insats i det uppbyggande som sker är unikt i sin betydelsefullhet. Varje bärande värdesystem i ett rättssamhälle bygger på en process av införlivande av värden, värderingar och normer. Denna internalisering är speciellt viktig under uppväxten och fokuserar på familjens speciella ansvar. Men även andra signalgivare i denna process har stor kompletterande betydelse, t ex förskola, skola, socialvård och de olika medierna. Tankegångarna om den brottspreventiva roll som denna internalisering och uppbyggande av en inre kontroll har hos varje individ vunnit viss genklang i hos en del forskare och debattörer. Det är viktigt att de också får genomslag i den politiska debatten och framförallt i det politiska agerandet. Huvuddelen av forskningen visar att åtgärder från det traditionella kriminalpolitiska systemet har liten betydelse för brottens omfattning. Med traditionell kriminalpolitik avses då antingen teorin om att omständigheterna skapar brottslingen eller dess motsats att det bara är höga straff som avhåller från brottslighet. Politiken borde i stället inriktas främst på familjerna men också på den kompletterande internalisering som förskola och skola kan ge samt på den övriga livsmiljöns signaler, vilka kan påverka graden av uppbyggande av inre kontroll. Prevention måste alltså vara huvudstråket i ambitionen att vända brottskurvorna nedåt. Den anknyter också nära till den omvärldsanalys som framgår av en bok (Brottsprevention och problemorienterat polisarbete, 1995) utgiven av och skriven av , då professor i kriminologi, och , då docent i sociologi. Huvudlinjen i den brottsförebyggande strategin måste bygga på följande inriktningar: 1) Kraftfulla informationsinsatser för att medvetandegöra föräldrar om betydelsen av uppbyggande av en inre kontroll hos barn och ungdom. 2) Motsvarande insatser för alla andra som är involverade i barns uppfostran, t ex förskola och skola, socialvård samt andra institutioner. 3) Kraftfullt informerande insatser för att klargöra betydelsen av uppskjuten alkoholdebut för förhindrande av brottslighet. Självfallet skall åtgärder också vidtas för att minska tillfällen till brott, men för att förhindra nyrekryteringen handlar det främst om att en brottspreventiv huvudstrategi måste vara inriktad på fostran och värdeöverföring i familjen. Man kan konstatera att regeringen i sitt program endast marginellt tar hänsyn till dessa tankegångar. 7 Familjens roll i det brottsförebyggande arbetet Familjens roll i det brottsförebyggande arbetet är central. En i sin helhet god familjepolitik är alltså en grundläggande förutsättning för ett fungerande brottsförebyggande arbete. Detta sker bäst genom att barn får växa upp i trygga familjer som kan föra över normer och hjälpa barnen bygga upp en inre kontroll som gör det lättare att stå emot frestelsen att bryta mot de regler som bygger upp samhället. Höjd upptäcktsrisk, fasthet och konsekvens är viktiga signaler i det preventiva arbetet. Det är självklart viktigt att ha ett fungerande rättssystem i form av polis, åklagare, advokater, domstolar och kriminalvårdsinrättningar. Formerna för dessa insatser skall givetvis diskuteras och penetreras. Men skall vi ha en politik som bryter brottskurvan nedåt krävs mycket mer. Det är mycket viktigt att påverka den s k tillfällesstrukturen, dvs. att minimera tillfällena till brott genom olika säkerhetsåtgärder. Det skulle kunna minska brottsfrekvensen, men inte brottsbenägenheten. Den preventiva huvudstrategin bör bygga på flera olika ansatser. Föräldrar och andra vuxna som har ansvar för barnuppfostran är alltså en viktig målgrupp i den effektiva politik som är möjlig att bedriva. Etiken levandegörs i samspel med andra människor och införlivas med vårt tänkande. Bäst fungerar den processen tillsammans med personer vi älskar och har förtroende för. Det är därför föräldrarna är så viktiga. De är i de allra flesta fall de som bäst förmedlar grundläggande värden till sina barn. Men det kräver vardagstid tillsammans, eftersom det är i vardagliga situationer man löser konflikter och tränar samlevnad på ett naturligt sätt. Kvalitet kan inte ersätta kvantitet när det gäller tid hur gärna vi än önskar att det skulle vara så. Mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnet. Familjens roll som etisk signalgivare och uppbyggare av den inre kontrollen är av avgörande betydelse. anser därför att det behövs en förändrad brottsförebyggande strategi i syfte att systematiskt, långsiktigt och med stor tydlighet arbeta med informationsinsatser för att medvetandegöra föräldrar, och andra som har tillsyn över barn, om värdeöverföringens betydelse och om behovet av förstärkande av barns inre kontroll. En sådan medvetenhet om det förebyggande arbetets stora betydelse är av fundamental betydelse för en minskad brottsbenägenhet. Olika projekt pågår i landet där man bland annat genom utbildning och nätverksuppbyggnad ska stödja vuxna i deras roll som förälder. Forskare från universitet och högskolor kommer att anlitas för att följa upp och utvärdera verksamheten. Det är angeläget att de pengar som fördelas inte huvudsakligen läggs på forskning och utvärdering. menar att det är den konkreta utbildningen och stödet som sker i praktiken som ska prioriteras. vill satsa på föräldrautbildning. När , i den politiska debatten, betonar familjens betydelse för samhällsbyggandet och skapandet av ett gott samhälle, blir vi ofta kritiserade och kallade naiva. De politiska motståndarna försöker sätta bilden av oss som aningslösa, konservativa och omedvetna. Gång på gång påpekas att kärnfamiljen inte alltid är den lyckosamma lösningen. De försöker få det att låta som att vi tror att alla problem är lösta om bara en av föräldrarna stannar hemma med sina barn eller att barnomsorgskonto införs. Vi är medvetna om att det inte är så enkelt. Vi hävdar dock att familjen är den som bäst kan överföra de grundläggande värdena till sina barn. Familjen kan se ut på olika sätt men familjens roll i det brottsförebyggande arbetet är central. Det är därför sorgligt att familjen är så undervärderad och att tilltron till föräldrarnas förmåga att ta hand om sina egna barn är så låg. vill uppvärdera familjens roll och betydelse. 8 kommunens ansvar för de unga En ung människa som begått exempelvis ett rån ska veta att samhället ser allvarligt på detta, oavsett gärningsmannens ålder. har kritik framkommit mot kommunernas socialtjänst. Ungdomar som dömts till LVU (lagen om vård av unga) sätts upp på en väntelista för att få en plats på institution. kan dessa ungdomar fortsätta umgänget med gänget följden blir att nya brott begås. har i en motion om unga lagöverträdare beskrivit problematiken och föreslagit åtgärder för att komma åt denna. Det finns en stark kritik, inte minst från polisen i många kommuner, att unga tillåts begå brott efter brott utan att griper in. Polisen hävdar att en del kommuner låter de unga fortsätta sitt destruktiva liv och väntar därmed på att en eventuell LSU-dom (lagen om sluten ungdomsvård) faller. Då är det inte längre kommunens betalningsansvar som träder in utan statens. Statistik från SiS () bekräftar att valde endast i ett fall att fortsätta vården enligt LVU (lagen om vård av unga) efter avslutad verkställighet av LSU. Detta trots att det tydligt framgår i förarbetena till LSU, att de unga ska beredas fortsatt vård enligt LVU efter verkställigheten. Av 38 frigivna hade valt att fortsätta behandling enligt LVU i enbart fem fall. pressade situation måste tas på allvar så att behandling enligt LVU kan fungera . Vi måste se allvarligt på de rapporter som kommer från vilka visar att minderårigas brottslighet har ökat kraftigt . Antalet brott som klarats upp genom att ärendet lagts ned, på grund av att den skäligen misstänkte var , ökade till 1998. Enligt BRÅ:s statistik registrerades 1998 totalt 13 240 brottsanmälningar som uppklarade på grund av att den misstänkte var . 9 Nynazism Nynazister försöker att etablera sig runt om i . Deras arbetssätt är raffinerat och på många orter är befolkningen ovetande om hur de ska hantera problemen. opererar rasistiska och nazistiska organisationer på våra skolor och försöker värva medlemmar och sympatisörer. En av de viktigaste förebyggande insatserna är att förmedla kunskap om hur dessa organisationer fungerar och arbetar. Skolan har en nyckelroll i arbetet bland unga mot främlingsfientlighet och rasism. Det nya som händer i är att nynazisterna inte alltid arbetar med synliga symboler. De vänder sig till smarta gymnasieungdomar. Organisationen formar de unga snabbt och fungerar som en sekt. De unga som engagerar sig i dessa organisationer tar avstånd från samhället, från föräldrar och kompisar. Organisationerna har en stark hierarki och är svåra att upptäcka. I i arbetar man med en strategi för att hålla fritt från nazism. Detta arbete har gett goda resultat och kan vara ett av de goda exemplen som andra brottsförebyggare i landet kan studera. Strategin är en trestegsmodell som innebär ett samarbete med , , kriminalunderrättelsetjänsten (KUT), närpolisen samt åklagarmyndigheten. Tillsammans kartlägger de och följer upp extremisternas förehavanden och stör deras verksamhet. De samverkar med lokaluthyrare för att förhindra nynazistiska sammankomster. De utarbetar ett program för avhoppare som vill lämna en extremistisk rörelse och samverkar med fackföreningar för att förhindra att extremister får fotfäste där. Tillsammans bygger man upp nätverk i skolorna över hela länet i förebyggande syfte. De skapar också en polisiär stödfunktion för brottsoffer och vittnen och informerar medierna om hur arbetet fortskrider. anser att de rasistiska yttringarna och andra grova organiserade brott som drabbat samhället måste bemötas med en effektiv lagstiftning. Därför anser vi det angeläget att deltagande i och stöd till rasistiska och kriminella organisationer ska förbjudas. Det är en nödvändig åtgärd för att komma tillrätta med den grova kriminaliteten och bevara ett fritt demokratiskt samhälle. Krav på detta har förts fram i en separat kristdemokratisk motion. 10 Skolan Skolan har en stor betydelse då det gäller arbetet med värderingar och värdegrunden. Därför har gång på gång betonat vikten av att skolan inte kan vara värdeneutral. Skolan har ett ansvar att ta upp de etiska samtalen och måste tidigt markera gränser för vad som är tillåtet och inte tillåtet, vad som är rätt och inte rätt. Detta har aktualiserats mer än någonsin genom mobbningsdebatten som intensifierats . I ett projekt som startade och avslutades , har man producerat ett undervisningsmaterial som integrerar frågor om brott och straff i den ordinarie undervisningen. Materialet syftar till att stimulera eleverna till att studera frågor som har att göra med brottslighet, trygghet, brottsförebyggande, etik och moral och principerna för det svenska rättssystemet. Det är positivt att skolans undervisning inriktar sig på förebyggande insatser för att få de unga att förstå konsekvenserna av brottslighet och vikten av förebyggande insatser. Skolan är ständigt föremål för debatt och samhället kan inte kräva att en skola som redan går på knäna ensamt ska förebygga och vända trenden. Skolan är en spegel av situationen i samhället omkring den. av så kallad värdeneutralitet diskuteras nu att införa etiken som särskilt ämne på skolschemat. satsas på två Värdegrundscentrum för att göra värdegrundsområdet mer tillgängligt för skolan. Detta är ett steg i rätt riktning. Barn och elever som inte kommer från trygga hem kan inte förväntas att plötsligt uppträda som trygga och harmoniska människor när de kommer till skolan. Om hemmet är i upplösning, kommer eleven självklart att påverkas. Vi menar att om familjerna kan stärkas, om föräldrar kan betros och stärkas i sin roll och sitt ansvar, så kommer det att minska problemen i skolan och i sig vara brottsförebyggande.