mot · GP02Bo244 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo244av m.fl. (kd)Samhällsplanering Innehållsförteckning Innehållsförteckning 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 16 2 Målsättning och visioner 17 3 19 4 Översvämningsområden 19 5 Stormarknadsetablering 20 6 Vindkraft 21 7 Strandskydd 22 8 Tysta zoner 23 9 Habitat och 24 10 Tillväxt- och avflyttningsområden 25 11 Mobilmaster 25 12 Sanering av förorenad mark 26 13 27 14 Kulturmiljön 28 15 Stadsmiljön 29 16 Jämställdhet i planeringen 29 17 FORMAS 31 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att begränsa överklagandeprocessen i planärenden genom färre instanser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av plan- och bygglagens bestämmelser om kvalitetssäkring. begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utreda förutsättningarna för att i den fysiska planeringen bättre kunna hantera översvämningsfrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av konsekvensbeskrivningar och handelspolicy vid etableringar av extern handel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att områden med riksintresse för vindkraft bör tas fram i samverkan med länsstyrelserna och kommunerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att kommunerna i översiktsplanen tar med områden lämpliga för vindkraftverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rätten att medge undantag från strandskyddsbestämmelserna överförs till kommunerna och att länsstyrelserna erhåller prövningsrätt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att kommunerna kartlägger tysta zoner i översiktsplanerna. begär att regeringen tillsätter en utredning om vilket genomslag och Habitatagendan fått i kommunernas översiktsplaner. begär att regeringen utreder hur lagstiftningen kring samhällsplanering i större utsträckning kan ta hänsyn till regionala skillnader och behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en samordning av mobilnätsutbyggnaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att hänsyn tas till natur- och kulturvärden vid mobilnätsutbyggnaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att marksaneringsmedel garanteras långsiktigt för att kunna användas till att exploatera förorenad mark för bostäder.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla tomträttslagen och införa årsvisreglerade avgäldsperioder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beräkning av tomträtternas avgäld och avgäldsränta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att i samhällsplaneringen väga in barnens perspektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att i samhällsplaneringen väga in de äldres och funktionshindrades perspektiv. 1 Yrkandena 7 och 13 hänvisade till MJU. 2 Målsättning och visioner Människans närmiljö som den kommer till uttryck i vårt boende och samhället runt omkring oss är av stor vikt för vårt fysiska och psykiska välbefinnande. En trygg och estetiskt tilltalande närmiljö är viktig för att vi skall må väl och utvecklas i en positiv riktning. Ett kristdemokratiskt samhällsbyggande innebär att planera för trygga och vackra miljöer, där medborgarna själva tar en aktiv del i beslutsprocessen och känner sig delaktiga i skapandet av sina närmiljöer. Ansvaret för bostäder och en god fysisk miljö ligger speciellt på kommunerna. Det hör till det kommunala självbestämmandet att få avgöra hur man vill säkerställa tillgången på bostäder. Tvingande lagstiftning hindrar det kommunala självstyret. Att bygga ett samhälle där alla trivs, känner delaktighet och trygghet, kräver en vision av det goda samhället. Denna vision innebär för att allt samhällsbyggande skall ske utifrån människans behov av de små gemenskaperna. Planerare på alla nivåer bör alltid utgå från perspektivet om vad som är bra för små gemenskaper. Ett sådant synsätt innebär att man vid bostadsområdesplanering skapar utrymmen för människor att mötas och ett småskaligt och greppbart boende också för de minsta av våra medborgare barnen. En god uppväxtmiljö för barn och ungdomar ska främjas genom en ändamålsenlig samhälls- och bostadsplanering. Konsekvensbeskrivningar av barnens situation skall alltid göras i samband med utveckling av bostadsområden. Barnens intresse skall beaktas i all samhälls- och trafikplanering. Att ha en bra bostad, ett hem en fast punkt i tillvaron, är avgörande för välbefinnandet. I vårt land har vi, totalt sett, en hög boendestandard. Det finns dock fortfarande stora behov av förbättringar inom många områden. Den totala boendemiljön inkluderar bostadens planlösning, den yttre miljöns utformning med estetiska värden och naturvärden, närheten till service och kommunikation är alla viktiga komponenter i den goda samhällsplaneringen. Människors skiftande önskemål och behov av bostäder och närmiljö är olika under olika skeden i livet och måste tillgodoses till rimliga kostnader. Funktionshindrades tillgänglighet till såväl boendemiljön som den yttre miljön måste förbättras. Målsättningen är att bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden för alla människor. En god samhällsplanering innebär olika metoder i tillväxtorter jämfört med avfolkningsområden. Att samhällsplanera i en avfolkningsbygd med överdimensionerad infrastruktur, tomma lägenheter och ödsliga torg ställer helt andra krav på planerarna jämfört med att planera i ett tillväxtområde. Att bevara och utveckla centralorternas och städernas centrum är viktigt i en god samhällsplanering. Arkitekturens och estetikens betydelse för det offentliga rummet skall inte underskattas. God design innebär skönhet, harmoni och ger människorna en större dimension på tillvaron. 3 Kommunerna har den suveräna rätten att bestämma över hur marken och vattnet skall användas i den egna kommunen. De avgör också om och när samt för vilket eller vilka ändamål som planering skall ske. Denna möjlighet finns reglerad i (PBL) och kallas kommunernas planmonopol. Planmonopolet innebär möjligheter att styra samhällsutvecklingen som det ger en skyldighet att göra avvägningar mellan enskilda och allmänna intressen. I förarbeten till betonas vikten av en totalsyn på utvecklingen inom en kommun. Detta ställer höga krav på beslutsunderlag, öppenhet samt att så många intressenter som möjligt får chansen att delta i planprocessen. Till allmänna intressen hör miljöhänsyn, estetik, kulturarv, kulturhistoria, trygghet, trivsel, närhet m m. Dessa intressen skall vägas mot enskilda intressen och fri konkurrens. Det behövs en översyn av lagen för att förenkla planprocessen och öka delaktigheten för medborgarna. har överklagandeprocessen blivit allt mer omfattande, vilket fördröjer tidpunkten för byggstart. Det finns inom ett förslag på en ändrad överklagandeprocess med färre instanser för att på så sätt minska tiden i ett överklagandeärende utan att för den skull minska delaktigheten. När det gäller PBL kap. 9 om byggnadsarbeten, tillsyn och kontroll bör en översyn göras så att kvaliteten på våra bostäder och övriga byggnader säkras. Kvalitetssäkringen måste fungera praktiskt i alla led. Uppföljning och ersättning av skada skall också möjliggöras. Dagens ofta hetsiga byggnadstempo med korta byggtider gör kvalitetssäkringen extra viktig för att våra byggnader skall vara sunda och hälsosamma att bo i . Detta har inte minst aktualiserats av mögelproblemen i och . 4 Översvämningsområden drabbades av kraftiga översvämningar i vissa delar av landet. De stora nederbördsmängderna medförde att marken blev vattenmättad och bland det första som inträffade var skred och ras på utsatta platser. Allteftersom vattenståndet i sjöarna steg ökade även flödena i de sjörika vattendragen och orsakade skador på vägar och broar samt på bebyggelse nära vattendragen. Hårdast drabbat var , där det höga vattenståndet i gav stora problem med översvämningar i . Vattennivån kulminerade där och stod då cirka 3 meter högre än normalt. Svårt översvämningsdrabbade blev också områden i södra liksom och . Berörda kommuner drabbades därmed av stora och oförutsedda kostnader. I många fall är det fråga om mindre inlandskommuner med redan ansträngd ekonomi, sviktande befolkningsunderlag och svag arbetsmarknad. Även enskilda personer har drabbats hårt, då vanliga försäkringar normalt inte täcker skador av denna typ. Förutom materiella skador på byggnader har förorenade brunnar rapporterats från många håll. har i sin rapport i översiktsplaneringen () påtalat vikten av att använda den fysiska planeringen som ett redskap för att hantera översvämningsriskerna. I kap. 4 är just översvämning en sådan riskfaktor som skall markeras i översiktsplanen. Det finns ibland ett glapp mellan PBL-systemets möjligheter och hur frågorna hanterats i den praktiska planeringen. Skäl finns därför till att noggrant se över denna hantering. I remisskretsen till översiktsplanen bör regelmässigt räddningstjänsten ingå. Räddningstjänstplanen bör utgöra ett av underlagen för översiktsplaneringen. Bättre flödesprognoser är nödvändiga med en samlad prognosbild för att kommunerna ska kunna vidta lokala förebyggande åtgärder. Prognoserna bör samordnas med de översiktliga översvämningskarteringar som är gjorda. När en kommun via får statsbidrag rörande åtgärder i en älv så måste en samlad konsekvensutredning nedströms göras. Även dagens vattendomar måste ses över; de som finns är ålderstigna och tar inte hänsyn till hela älvsystemet, utan gäller ofta damm för damm. Då översvämningarna är ofta återkommande och kan drabba mycket stora geografiska områden bör staten ansvara för och investera i ett antal regionala översvämningsförråd i landet med gemensam utrustning för att på ett bättre sätt klara av kommande översvämningar. anser att regeringen i enligt med motionens intentioner bör utreda förutsättningarna för att i den fysiska planeringen bättre kunna hantera översvämningsfrågor. 5 Stormarknadsetablering Reglering av handeln sker med genom beslut om lokalisering, dvs genom beslut om var och i vilken form handel får bedrivas inom kommunen. Det är dock inte en uppgift för PBL att ta ställning till vem som får bedriva handel eller den enskildes affärsidé osv. Ju bättre kännedom kommunen har om handelns villkor, desto bättre kan effekterna av olika lokaliseringsbeslut bedömas. Vid avvägning mellan olika sakintressen vid planering enligt PBL skall utgångspunkten vara att skapa ett hållbart samhälle. Här inbegrips förutom ekologiska även ekonomiska, sociala och kulturella aspekter av samhällsutvecklingen. I PBL regleras handeln i 5 kap. 7 §: Planen får inte göras mer detaljerad än som är nödvändigt med hänsyn till syftet med den. Bestämmelser som närmare reglerar möjligheterna att bedriva handel får meddelas endast om det finns skäl av betydande vikt. Lagen möjliggör för kommunerna att själva bestämma detaljeringsgraden vid planeringen av handel. Ett beslut om en eventuell stormarknadsetablering/extern handel föregås av ett detaljplanearbete, i vilket man gör en prövning av markens lämplighet för bebyggelse. Detaljplanearbete regleras i 5 kap. PBL. I detaljplanen skall man ta hänsyn till många olika intressen och väga dessa mot varandra. Framförallt skall man bevaka det allmännas intressen. Hit räknas miljöhänsyn, estetik, kulturarv, trygghet, trivsel, hälsa, närhet m.m. Dessa allmänna intressen skall vägas mot enskilda intressen som etableringsintressen och fri konkurrens. Det är viktigt vid allt detaljplanearbete att väga in dessa olika aspekter i en konsekvensanalys. När det gäller en stormarknadsetablering/extern handel bör särskild vikt läggas på hur tidrika respektive tidfattiga människor påverkas av etableringen. Eftersom tidrika människor oftast är ekonomiskt svaga medan tidfattiga människor oftast är ekonomiskt starka, så måste bägge dessa aspekter vägas in. De tidrika människorna har kanske ingen bil för att ta sig till stormarknaden medan de tidfattiga oftast har bil och vill att deras handlande skall ske snabbt och effektivt. För att få en balans mellan dessa olika gruppers behov och intressen är det viktigt att konsekvensanalysen väger in hur etableringen påverkar det sociala livet, hur familjens behov tillgodoses, hur äldre och funktionshindrade påverkas negativt respektive positivt m m. I detta sammanhang bör påpekas ansvar att bevaka att användningen av mark- och vattenområden som angår flera kommuner har samordnats på ett lämpligt sätt (PBL 12 kap.). Kommunerna skall inte spela ut varandra genom stormarknadsetableringar av rädsla för att missa arbetstillfällen eller genom etableringar som drabbar en annan kommuns centralort på ett negativt sätt. Vi Kristdemokrater har också markerat vikten av att kommunerna gör upp en handelspolicy över hur man vill att kommunens handel skall utvecklas. Denna handelspolicy kan utarbetas parallellt med översiktsplanearbetet och antas av fullmäktige en gång per mandatperiod. För är det viktigt att inte rubba det kommunala självstyret utan istället förstärka kommunernas mandat att utöva sitt planeringsansvar. Detta kan man göra genom att verka för mer omfattande konsekvensanalyser och införandet av en handelspolicy. 6 Vindkraft Vårt samhället måste ställas om till en mer uthållig utveckling. Här kommer vindkraften att spela en allt större roll som en förnyelsebar energikälla som vi har gott om i vårt land. Vindkraften är en påfallande ren energikälla och den tillför energi som är gratis och outsinlig. Påverkan på luft och klimat är synnerligen begränsad. När ett vindkraftverk tjänat ut kan det monteras ned. Koppar och stål kan återvinnas. Rapporter har lämnats av olika myndigheter där vindkraften belyses från olika synvinklar. Dessvärre finns stora målkonflikter kring denna energikälla. Vindkraften medför stora ingrepp i landskapsbilden och har nackdelar i form av buller och skuggbildningar. Påverkan kan ske på bl.a. telekommunikation och radaranläggningar liksom på djur- och växtliv. finns de bästa förutsättningarna för vindkraftverk där turism, friluftsliv och rekreation har sina bästa områden. Kommer vindkraftsutbyggnaden att öka kraftigt i omfattning kan områden av riksintresse behöva pekas ut även för vindkraft. I ett sådant läge måste en dialog ske mellan , länsstyrelserna, berörda centrala verk och kommunerna. Först därefter kan avvägningar mellan olika riksintressen prövas. Det som på lämpligaste sätt främjar en långsiktig utveckling ska ges företräde. Större vindkraftutbyggnader bör lokaliseras till områden med en utbyggd infrastruktur vad det gäller elnätets distribution. Sådana områden finns exempelvis vid våra vattenkraftsanläggningar och kärnkraftverk. Den statliga (Rätt plats för vindkraft, SOU 1999:75) lämnade sin slutrapport . Där anges att vindkraften skall kunna producera om områden attraktiva för vindkraft utnyttjas runt om i . Remissvaren bereds fortfarande inom regeringsdepartementen. står vindkraften för av de el som konsumeras (gäller ). fick sitt 500:e vindkraftverk. I där man satsar stort på vindkraft kommer av landets elförbrukning från vindkraft. Ambitionen är att skall av landets energi komma från vindkraften och skall vindkraftproduktionen vara uppe i . Stora summor satsas i på att kartlägga miljöpåverkan. Översiktsplaneringen är det enda medel som står till buds för att skapa överblick och därmed förutsättningar för en genomtänkt utbyggnad. Själva planeringen innebär att område för område göra en avvägning mellan motstående intressen och bedöma vad landskapen tål. vill betona vikten av att kommunerna i översiktsplaneringen behandlar områden lämpliga för vindkraftverk. 7 Strandskydd har en fantastisk natur med en lång kustlinje och en rikedom av insjöar och vattendrag. Detta är något vi skall värna om och bevara för våra efterkommande generationer. Människans närvaro utgör både en förutsättning och ett hot mot dessa olika vattendrag. Eftersom vi inte har en utan flera skärgårdsområden med olika värden, hot och möjligheter så bör den framtida utvecklingen för dessa områden anpassas till platsen och den aktuella situationen. Flera skärgårdar är i grunden avfolkningsbygder med ett omfattande säsongsboende. Här är till exempel behoven av stöd till lokalt näringsliv och permanent boende starkare än behovet att reglera. När vi ser till våra insjöar och olika vattendrag är situationen likadan, det vill säga att bevarandeintressen och utvecklingsintressen måste vägas mot varandra. Denna avvägning måste se olika ut i olika delar av landet. I områden med talrika sjöar och vattendrag och ringa bebyggelsetryck bör viss strandnära byggnation vara möjlig. I många kommuner som hotas av avflyttning kan just det natur- och strandnära boendet vara en attraktionskraft för att behålla eller locka till sig nya invånare. Det är viktigt att bevarandeintresset balanseras mot utvecklingsintresset. I denna avvägning måste de avgörande besluten överlåtas till kommunerna i nära samråd med de medborgare som berörs. Inom områden med lågt bebyggelsetryck skall kommuner med stöd av analyser i översiktsplanen kunna medge undantag från strandskyddsbestämmelserna om inte det rörliga friluftslivet eller den biologiska mångfalden äventyras. Det generella strandskyddet i 7 kap. 134 §§ i skall kvarstå för hela landet men beviljande av dispens bör ges på nivå. Härvid förutsätts att kommunerna inhämtar erforderlig kompetens beträffande de biologiska värdena och om detta ej finns på nivå skall kompetens inhämtas. anser därför att besvärsrätt i strandskyddsärenden bör tas bort. Rätten att medge undantag bör överföras till kommunerna, och länsstyrelserna erhålla en prövningsrätt liknande den som finns enligt 12 kap. i . Det är dock av största vikt att undantag ges under förutsättning att tillgängligheten till strandlinjen inte äventyras för kommande generationer. 8 Tysta zoner Tystnad utomhus i anslutning till städer är på väg att bli en bristvara i vårt land och är det redan nu på kontinenten. Längs våra kuster, där lågfrekvent buller från vindkraftverk kan lägga en bullermatta över stora områden, och i fjällvärlden, med bland annat oreglerad skotertrafik, börjar behovet att bevara tystnaden att bli akut. Det finns lagstöd för att bevara tysta områden. I 3 kap. 2 § står: Stora mark- och vattenområden som inte alls eller endast obetydligt är påverkade av exploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön skall så långt som möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt påverka områdenas karaktär. Vidare står det i 3 kap. 6 §: Behovet av grönområden i tätorter och i närheten av tätorter skall särskilt beaktas. Människor behöver stillhet och naturupplevelser, inte minst när tillvaron blir alltmer stressad och fragmenterad. Tysta zoner är en värdefull resurs även ur fritids-, kultur- och turismsynpunkt. Att höra bäckens porlande, vågornas kluckande mot stranden och fågelkvitter utan ackompanjemang av ett obestämt brus är en väsentlig del av hur vi upplever naturen och livskvalitet. En tyst zon behöver inte bara vara ett naturområde, det kan även vara stadsdelar som är relativt ostörda och där man håller efter obalanserade fläktar och värmepumpar. Det bör vara lika självklart att inventera ostörda områden som natur- och kulturintressen och att markera dessa i kommunens översiktsplaner. 9 Habitat och är ett handlingsprogram för hållbar utveckling antaget vid om miljö och utveckling . kan sammanfattas som en uppmaning att arbeta för en hållbar samhällsutveckling. betonar inte bara miljöfrågornas betydelse, utan också vikten av att integrera ekologiska, ekonomiska och sociala dimensioner. Arbetet står på tre ben: de sociala och ekonomiska förutsättningarna för världens folk måste förändras om en hållbar utveckling skall vara möjlig. Internationellt samarbete behövs för att påskynda utvecklingen i utvecklingsländerna. Fattigdom och ohälsa skall bekämpas. Konsumtionsmönster, framför allt i väst måste anpassas till vad naturen tål långsiktigt. Hur vi människor utnyttjar och förvaltar naturen och dess resurser är det största avsnittet i . Men där slås också fast att olika samhällsgruppers roll behöver stärkas. Kvinnors missgynnade ställning i världen är oacceptabel. Urbefolkningar har en genom generationer utvecklad kunskap om sina områden som inte tas till vara. På liknande sätt belyser den roll som barn/ungdomar, organisationer, fackföreningar, forskare, jordbrukare och lokala myndigheter spelar för en hållbar utveckling. Habitat är ett handlingsprogram som antogs vid . Habitat-agendan inriktades mot två övergripande mål: en rimlig bostad för alla en hållbar utveckling av människors boplatser i en värld av växande städer Habitatagendan är ett försök att omsätta i städer och tätorter. Dess drivkraft är sambandet mellan utvecklingen i städer och de globala miljöproblemen. Trycket på våra städer ökar mer och mer, alltfler människor flyttar till städer och tätorter. Planering av städer och samhällen är därför avgörande för att vi ska nå en hållbar utveckling. Det som byggs och planeras kommer att läggas fast i olika former av infrastruktur som t ex väg- och transportsystem och ianspråktagande av grön- och vattenområden. Det är en femtedel av jordens befolkning som saknar människovärdig bostad eller är hemlösa. De allra flesta av dessa finns i våra stora städer världen över. Uppföljningen av Habitatagendan gjordes i och där delade världens länder sina erfarenheter av Habitat-agendan i sina respektive länder, vad som hade fungerat och vad som behöver förändras. Behovet av internationellt samarbete framkom mycket tydligt. Det finns i och Habitatagendan en gemensam syn på den lokala nivåns betydelse i genomförandet. Att kommunerna har en nyckelroll i genomförandet betonas starkt, liksom vikten av medborgarnas delaktighet och underifrånperspektiven. Kvinnors och ungdomars medverkan lyfts särskilt fram. Att och Habitatagendan når genomslag i kommunernas översiktsplaner är mycket väsentligt. Det finns dock tecken som tyder på att arbetet inte i alla kommuner är helt tillfredsställande. föreslår därför att en utredning bör tillsättas för att kartlägga på vilket sätt och Habitat fått genomslag i kommunernas översiktsplaner. 10 Tillväxt- och avflyttningsområden presenterade 1996 sin skrift visioner 2009, där man visionerar om hur samhället kommer att utvecklas . I skriften presenteras ett rumsligt framtidsperspektiv och behandlar frågor om bebyggelseutveckling, kommunikationer, markanvändning och miljö. har vi snart passerat halvtid av denna vision och mycket av det som siades om i skriften har infriats med en allt större befolkningsström från landsbygden till städerna. Våra avfolkningsområden blir allt större och lever av befolkningen i kommuner med bostadsöverskott, överdimensionerade infrastrukturer och ödsliga torg. har 208 av 289 kommuner minskat sin befolkning. Denna utveckling ställer stora och utmanande krav på planerarkompetensen i dessa kommuner. Detta innebär att kunna krympa kostymen så att den passar till dagens situation. Det måste ges förutsättningar för att kunna vidareutveckla en kommun med vikande befolkningsunderlag. Områden som särskilt bör uppmärksammas är våra skärgårdar, där man under några korta sommarmånader har en stor befolkning av sommargäster och turister medan man övriga delen av året har tomma hus, ödsliga vägar och brist på serviceinrättningar. har i sin skrift Planering för åretruntboende i kust och skärgård () påpekat detta problem. Förutsättningarna behöver förbättras för den helårsboende befolkningen att köpa bostäder, så att kvarboendet och inflyttningen stimuleras. Därmed underlättas också möjligheterna för kommunerna att upprätthålla servicen och arbetstillfällen i de traditionella samhällskärnorna.