mot · GP02U351 · 2001-10-05 00:00:00 — Det nordiska samarbetet vilar på en grundval av ett gemensamt kulturarv och en gemensam historia. Det finns en stor värdegemenskap kring människosynen och framför allt kring demokratin och den folkliga förankringen i politiken. vill därför även fortsättningsvis utveckla och fördjupa samarbetet i med nya förutsättningar och nya möjligheter. De viktigaste frågorna i närområdet är biståndet för hållbar utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter i närområdet, framför allt till och de närliggande central- och östeuropeiska länderna. Framför allt bör barn- och kvinnohandeln, s.k. trafficking, som en del av den ökande internationella brottsligheten, stävjas. Miljöfrågorna tillhör de avgörande för framtiden, och här behövs ett intensivt samarbete inom hela mellan regeringar, näringslivet och organisationer. 13 Anslagssparande Inom utgiftsområde 5 gör vi effektiviseringar bland några anslag. Vi sparar jämfört med regeringen sammanlagt inom anslag 5:7 , anslag 5:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling och anslag 5:16 Europainformation. Vad gäller information, studier och utbyten inom borde ta ett större ansvar. 14 Att avgöra i vilka länder som bör ha representation är en delikat uppgift. På grund av statsfinansiella begränsningar kan ambassader inte hållas i alla världens länder, utan svåra val måste göras. De olika valen och prioriteringarna bör ha sin grund i den generella målsättningen för utrikespolitiken. Några viktiga principer bör enligt beaktas. Utrikesrepresentationens främsta uppgift är att bevaka utvecklingen i andra länder och ge underlag för politiska beslut i den , liksom att upprätta och bevara mellanstatliga relationer. I övrigt handlar det om att bedriva konsulär verksamhet, främja handelsmässiga relationer samt informera om i utlandet. Huvudprincipen för utlandsrepresentationen bör vara att diplomatiska förbindelser inte får ses som sympatiyttringar utan skall tjäna till att tillvarata och främja svenska intressen och de övergripande målen för utrikespolitiken, oavsett vår inställning till respektive lands regim. Om internationella sanktionsbeslut finns för indragning av diplomatisk närvaro bör detta naturligtvis beaktas. Följande förslag till principer för val av länder: Nordiska länder, medlemsländer i och kandidatländer till den europeiska unionen. Permanenta medlemmar i och andra länder som har betydelse för svensk och internationell säkerhetspolitik. Länder där många svenska medborgare bor och svenska företag bedriver verksamhet. Länder utanför med vilka redan har ett omfattande ekonomiskt utbyte eller som är ekonomiskt/kommersiellt potentiellt intressanta. Länder av betydande strategiskt intresse; politiskt, religiöst/kulturellt. Länder som har betydande regionalt inflytande och betydelse. Länder där driver utvecklings- och biståndssamarbete och där det finns behov av en ambassad. Länder där mänskliga rättigheter förtjänar att följas med särskilt intresse. 14.1 EU-kandidatländer och Vad gäller EU-kandidatländer finns det inga svenska ambassader i , eller . Detta är olyckligt och regeringen bör se över möjligheterna att öppna svenska utlandsmyndigheter i alla EU:s kandidatländer. Dessutom har det länge funnits ett behov av en fast utrikesrepresentation i , . Detta är speciellt viktigt för att nära kunna följa händelseutvecklingen i sista diktatur. 14.2 Återupprättande av ambassader lägger regeringen ner ambassaderna i , , och vid Heliga stolen, trots att detta saknar bred förankring i riksdag. Vi anser detta vara mycket olyckligt. stryper sina utrikeskontaktytor i tider då det behövs mer av internationellt samarbete och kontaktskapande mötesplatser mellan länder och regioner. i är viktig för relationerna med de tunisiska myndigheterna och för att främja de ökande svenska ekonomiska investeringarna i landet. I har ambassaden spelat en viktig roll, framför allt för det svenska näringslivet. Dessutom är det nödvändigt att nära följa den regionala politiska utvecklingen. Att lägga ned ambassaden i är att skicka helt fel signaler till arabiska aktörer i . I togs beskedet mycket negativt, liksom bland svenska företagare och verksamma i regionen. Vid Heliga stolen har fått information som vi inte får någon annanstans. spelar en unik och betydande roll i världspolitiken och som medlare i olika konflikthärdar. Att inte vilja ha nära relationer och att inte ta tillvara denna källa för information är obegripligt och oförsvarbart. Vi motsätter oss att ovanstående ambassader läggs ned. De bör alla finnas kvar på ett eller annat sätt. Vi anslår därför medel inom utgiftsområde 1 utöver regeringens budget för att bevara dessa strategiskt viktiga ambassader. 14.3 Nordiska ambassader De fem nordiska ambassaderna inom Berlinanläggningen inklusive det gemensamma huset för utställningar, konferenser, viseringskansli m.m. har gett en uppmärksamhet som vi aldrig skulle ha kunnat uppnå ensamma. Därtill kommer att fått faciliteter som vi inte skulle ha haft råd att ordna själva. Satsningen i är lyckosam och regeringen bör se över om fler s.k. nordiska ambassader på lång sikt kan upprättas eller samordnas i världen. 14.4 Gemensam EU-diplomati Inom EU växer ett ökat samarbete kring diplomatin fram. Framför allt är det kommissionens kapacitet och resurser som en diplomatisk aktör utanför som diskuteras. Då förbättrar sin förmåga att göra viktiga analyser och landrapporter, samt ökar sin representativa roll, bör det finnas möjligheter för som EU-medlem att dra nytta av detta. Det handlar inte om att på något sätt skall ersätta det nationella behovet av bilaterala diplomatiska relationer, men däremot kan ännu mera dra nytta av rapporter som skrivs inom EU och utnyttja EU-kontor i de länder där saknar representation. kan det bli tal om att slå ihop ambassader mellan EU-medlemmar i stil med den fysiska integreringen av de nordiska ambassaderna i . Regeringen bör utreda hur i ökad utsträckning kan dra nytta av den växande EU-diplomatin. 14.5 MR- och miljöattachéer Det är av största vikt att främjandet av mänskliga rättigheter genomsyrar hela den utrikespolitiska verksamheten. Därför räcker det inte med att skriva vackra ord i handlingsprogram, utan det måste även praktiseras inom utlandsmyndigheterna. Inom det militära och säkerhetspolitiska området har man på vissa strategiskt valda ambassader placerat militärattachéer. Detta för att främja viktiga säkerhetspolitiska relationer med andra stater, samt att följa utvecklingen på plats i viktiga regioner. På ett liknande sätt bör även ha MR-attachéer utplacerade på viktiga och strategiskt valda ambassader, dvs där det anses som särskilt nödvändigt för att följa utvecklingen kring de mänskliga rättigheterna. Detta skulle främja bevakningen i specifika regioner, samt underlätta samarbetet med svenska internationella företag och svenska frivilligorganisationer på plats liksom samarbetet och koordineringen med internationella organ och organisationer. föreslår regeringen att utreda förutsättningarna för att utse MR-attachéer. Lika viktig som att förbättra svenska utrikesförvaltningens bevakning, kompetens och externa samarbetsmöjligher för mänskliga rättigheter är bevakningen av globala miljöfrågor. På ett liknande sätt som MR-attachéer kan inrättas vid lämpliga ambassader, så kan även miljöattachéer inrättas. Detta är särskilt viktigt i ofta utsatta naturkatastrofområden, i regioner där miljöförstöringen är extremt påtaglig eller där stora internationella insatser görs för miljösäkerhet. föreslår regeringen att utreda förutsättningarna för att utse miljöattachéer. 14.6 Integrering med handels- och exportfrämjande verksamhet genomfördes en sammanslagning av utrikesmyndigheterna och biståndsverksamheten. Så kallade biståndsambassader upprättades. På ett liknande sätt anser vi att regeringen bör se över möjligheterna att integrera den handels- och exportfrämjande verksamheten med utrikesförvaltningen. Med många länder och regioner så är den dominerande verksamheten i utrikesrelationerna främst det ekonomiska samarbetet, och utrikesrepresentationen handlar i mångt och mycket om att främja svenska handels- och exportintressen. Det sker ibland ett dubbelarbete mellan ambassader utomlands och t ex olika handelskammare och exportråd. Vi anser att möjligheterna att mer integrera svenska handelsfrämjande organ med ambassaderna, för att ytterligare främja en samordnad utrikespolitik, bör ses över. Framför allt i ekonomiska starka nationer samt i länder där bistånds- och handelspolitiken i ökad utsträckning bör samordnas. Gotab, 2001 () () () () () () () () () () () ()