mot · GP02U281 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U281av m.fl. (v, c, fp, m, kd, mp)Fredsprocessen i 1 Sammanfattning I råder en väpnad kamp som skördat hundratusentals offer. Regelrätta stridigheter förekommer i olika delar av landet mellan gerilla, paramilitärer och den colombianska armén. Respekten för mänskliga rättigheter och demokratins institutioner är svag, där framför allt paramilitära grupper begår massakrer och allvarliga övergrepp mot civilbefolkningen. Brott mot internationell humanitär rätt förekommer också från militären och gerillarörelser. Den så kallade Plan har utarbetats av den colombianska regeringen tillsammans med med det uttalade syftet att utrota kokaodlingar. Kritiken mot planen är omfattande inom och utom landet p.g.a. att av de som ställt upp med, går till militär upprustning och kemiska besprutningar. stöder olika biståndsprojekt men har också varit inblandat i fredssamtal. Motionen föreslår ett fortsatt ökat svenskt engagemang i fredsförhandlingarna och i kontaktskapande aktiviteter. bör inom EU verka för att EU fortsätter ett alternativt program för , som inte ställer sig bakom planer för militär upprustning eller kemiska besprutningar. bör offentliggöra en sammanhållen skriftlig strategi för sitt arbete för och befrämja insatser inom EU och FN till stöd för mänskliga rättigheter, demokrati, social rättvisa och fredsförhandlingar. 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att den bör offentliggöra en skriftlig strategi för svenskt engagemang i fredsprocessen i och däri inkludera förslag i enlighet med vad som anförs i denna motion. 3 Inledning Den svenska har särskilt uppmärksammat situationen för de mänskliga rättigheterna och fredsprocessen i . Tillsammans med enskilda organisationer har riksdagsledamöter från samtliga partier genom olika initiativ engagerat sig för att skall bidra till fredsprocessen. anordnades i ett stort seminarium om . Vid president besök i ingick överläggningar med utrikesutskottet. I utrikesutskottets betänkande 2000/01:UU10 framgår också att situationen i prioriteras i det arbete som utförs i den latinamerikanska regionen. utarbetade övergripande mål och en strategi för det svenska agerandet gällande (sid 101). På UD centralt har ökade resurser för att stärka fredsansträngningarna tillkommit. Vi kan därför med tillfredsställelse konstatera att regeringen i huvudsak tillgodosett önskemål. I årets budgetproposition uttalas att skall fortsätta engagemanget för en fredlig lösning av konflikten i och verka för ett gemensamt agerande av EU i frågan ( volym 4, sid 27). Den ovan angivna strategin finns emellertid inte som ett officiellt sammanhållet dokument att diskuteras offentligt. Vi tror att det skulle vara värdefullt om regeringen lät offentliggöra strategin, och vi vill med denna motion ytterligare bidra till svenskt stöd till fredsprocessen i . 4 Bakgrund Den politiska och sociala situationen i har präglats av våld och social instabilitet. är en av äldsta demokratier, men förtroendet för politiken och viljan att deltaga i det demokratiska arbetet är mycket svagt. Valdeltagandet är lågt. För många är också ett deltagande förenat med stora risker. De sociala klyftorna är oerhört stora, och många barn tvingas ut i hårt arbete för att bidra till familjens försörjning och/eller lever som gatubarn. I har antalet fattiga ökat med 5 miljoner och uppgår enligt en ny rapport från till 26 miljoner av landets 40 miljoner invånare. Någon jordreform har aldrig ägt rum så större delen av de bästa jordarna tillhör ett litet antal storgodsägare. Den väpnade konflikten och den alltmer oroande situationen för mänskliga rättigheter har lett till ett samhälle i kris. Detta trots att eller kanske p.g.a. att är ett land med rika naturtillgångar. En stor andel av budgeten går till utgifter för militär och polis, medan anslag för utbildning och hälsovård är otillräckliga. har kokaproduktionen och exporten av densamma ökat drastiskt. Den colombianska ekonomin har och försämrats och arbetslösheten ökat. I det politiska livet har ledande politikers faktiska eller påstådda inkomster från narkotikasyndikat spelat in. Den internationella efterfrågan på kokain från har lett till en snabb expansion av produktion i storindustriell skala. Förvisso har flera narkotikakarteller i tjänat stora pengar på detta. Likafullt anser många colombianer att ansträngningarna från de länder dit kokan exporteras är halvhjärtade för att få stopp på efterfrågan. har medierna rapporterat att införseln av narkotika till praktiskt taget upphört mycket plötsligt efter terrorangreppet på i . 5 Den väpnade kampen Den väpnade kampen har i pågått , där FARC och ELN är de gerillarörelser som har störst betydelse. Perioden , 19481958, präglades i hög grad av perioden med la violencia (våldet), ett regelrätt inbördeskrig, då över 200 000 människor dog. förekommer allt intensivare direkta stridigheter på flera håll i landet. Vissa fredssamtal förs och några överenskommelser har träffats, exempelvis vad gäller överlämnande av soldater och avmilitariseringen av området kring staden del Caguán i södra . Den avmilitariserade zonen är ett område stort som som Farc fick administrera i och med konservative presidentvalsseger . Syftet med detta är att fredsförhandlingar ska föras på säker mark inne i zonen. och regeringen har ett avtal med 13 punkter som ska förhandlas mellan dem. Det finns också ett program för hur civilbefolkningen ska involveras i förhandlingarna, t ex genom s k audencias publicas stormöten där tusentals personer deltar. Den avmilitariserade zonen och fredssamtalen har varit omdiskuterade i . Krafter särskilt inom militären vill upphäva zonen och i stället bekämpa gerillan endast med militära medel. Men även bland vanliga medborgare finns en så stor besvikelse över att fredsförhandlingarna ännu inte uppnått resultat att sympatin för uppfattningen att det finns en militär lösning har ökat. En stor del av debatten inför president- och parlamentsvalen handlar just om hur fred skall kunna uppnås; med förhandlingar eller genom ökad militarisering. Även om fredsprocessen har gått sakta så är det oerhört viktigt att den avmilitariserade zonen som ger möjlighet till fredssamtal kan få fredsprocessen att fortsätta och fördjupas. Den andra förhandlingsprocessen med fredssamtal mellan och El Ejército de Liberación Nacional (ELN) har pågått men ständigt stött på hinder och varit helt stillastående. Dock har även här framsteg kunnat konstateras. Även i denna process har ett avmilitariserat område eftersträvats för att underlätta dialogen. Förverkligandet av ett sådant fredat område i regionen av har förhindrats till stor del p.g.a. de paramilitära styrkornas verksamhet i området. Detta i sig har inneburit ett försvårande av förhandlingsprocessen som ånyo avbröts av president . utrikespolitik har i flera fall utmärkts av stor kapacitet genom att kunna underlätta förhandlingsprocesser, och detta bör utnyttjas även här, vilket skulle kunna påbörjas med ett stöd för skapandet av en fysisk fredszon för ELN-processen samt ett tydligt påvisande av riskerna med att överge fredsförhandlingarnas väg. fattas beslut om överenskommelsen med FARC om den demilitariserade zonen skall få vara kvar eller ej. har organisationen tagit ansvar för kidnappningar av utländska biståndsarbetare samt en guvernör i . Diplomater såväl som representanter för internationella organisationer som ingår i vängrupper m.m. har uttryckt stark kritik och varit tveksamma till hur det internationella samfundets stöd skall se ut framöver. 6 Civilbefolkningen Bland civilbefolkningen finns en oerhörd trötthet mot våldet och de ständiga övergreppen och förföljelsen mot ledande personer i fredsarbetet. Men reaktionen består inte bara av uppgivenhet. Fredsrörelser i växer och får allt större stöd. arrangerades det för fred. Som arrangörer stod en bred front av civila organisationer. Veckans syfte var att visa på den stora mobilisering som finns för fredsinitiativen i . På så sätt var veckan mycket lyckad. Trots att de ödesdigra attentaten i till viss del överskuggade fredsveckan var uppslutningen från det colombianska samhället bred. Det fanns även ett internationellt deltagande, bl.a. från . Fredsbyar har grundats runt om i landet, där invånarna vägrar att ställa sig på gerillans eller paramilitärens sida. På samma sätt har många byar med ursprungsbefolkning agerat. Men även dessa byar har utsatts för attacker med dödsfall som resultat. 7 Kvinnornas roll Kvinnor har framträdande positioner i fredsrörelser och organisationer för mänskliga rättigheter. Däremot nämns ingen kvinna i ledande ställning från vare sig fredskommissionärens kontor (regeringens organ) militärens eller paramilitärens sida. Hos gerillagrupperna finns få kvinnor i ledningen, men kvinnliga soldater är inte ovanliga. Något förenklat kan sägas att männen företräder våldet medan kvinnor och barn utgör offren, de som drabbas av våldet. Men, som framhållits ovan, kvinnorna är inte bara offer, de återfinns bland aktörer för fredsinitiativ och fredsfostran. Det är angeläget att och internationella aktörer aktivt uppmärksammar och tar vara på kvinnornas betydelse för fredsprocessen. 8 Den colombianska regeringen har drivit på förhandlingarna genom fredskommissionen med vice presidenten som ansvarig. Vad gäller lagstiftning och andra åtgärder står det klart att den nuvarande regeringen, liksom tidigare regeringar, har visat vilja att ge befolkningen det skydd den kan kräva att en regering skall ge. Det är dock uppenbart att den colombianska regeringen i praktiken inte lever upp till sina skyldigheter vad gäller skydd av civilbefolkningen. 9 Plan Plan lanserades av president redan under hans valkampanj 1998. Kombinationen av stora insatser för att stoppa narkotikaproduktionen/smugglingen med insatser för social och ekonomisk utveckling skulle lyfta landet ur den permanenta krisen. Planen har fått stöd från med , huvudsakligen som förstärkning åt det colombianska militär- och polisväsendet. Endast en mindre satsning, ca , avses för alternativutveckling, ekonomisk utveckling och bidrag till mänskliga rättigheter och rättsväsendet. EU har varken under det franska eller svenska ordförandeskapet ställt sig bakom Plan , utan hänvisat till fortsatt humanitärt stöd. I förs en intensiv diskussion om planen. Kritiken klargjordes mycket tydligt på det alternativa mötet mot Plan , arrangerat i av i stort sett samtliga frivilligorganisationer samt kyrkor och fackföreningar. På mötet antogs en resolution som fastslog en kritisk hållning mot Plan och undertecknades av samtliga colombianska deltagande organisationer. På mötet deltog ett 30-tal internationella och nationella organisationer från olika länder, däribland representanten för FN:s kontor för mänskliga rättigheter i , , och från : , och . Dessa organisationer tillsammans konstaterade bland annat: Vi är helt övertygade om att Plan , som den är utformad, inte leder till fred i . Vi känner stor rädsla för att denna strategi leder till mer tröstlöshet för det colombianska folket samt att den innebär en internationalisering av konflikten. Huvudargumentet mot planen är att det är en militär plan inte en plan för fred. Det finns en stark oro för att de militära insatserna ytterligare skall öka våldsnivån och driva än fler människor på flykt utan att egentligen minska kokaproduktionen och försäljningen. Sedan ett drygt år tillbaka är massbesprutningarna av förmodade kokaplantager i Plan regi i full gång. Besprutningarna sker med olika sorters kemikalier bl.a.triclopyr, tebuthiuron och glifosat som avlövar, torkar ut och steriliserar inte bara kokabuskar, utan enorma områden med stor biodiversitet och rika på djurliv. Ett flertal colombianska och internationella organisationer har dessutom konstaterat att det även medför allvarliga hälsorisker för människor att komma i kontakt med flera av preparaten. 1999 övervägde EU att förbjuda användandet av glifosat. Professor , verksam på har i sina studier påvisat högre risk för människor att få en cancersjukdom, non-Hodgkin's Lymphoma (nHL), vid kontakt med glifosat. Besprutningarna leder till att bönder tvingas flytta från sin mark. Många tvingas leva eländiga liv som internflyktingar i någon av stora städer. Enligt den holländska organisationen talar tidigare erfarenheter av massbesprutningar förutom de sociala och ekologiska katastroferna paradoxalt nog för att kokaodlingarna bara ökar. Enligt en av deras studier mer än fördubblades den odlade kokaarealen i , till över 100 000. Det var just den colombianska regeringen påbörjade sitt omfattade åtgärdsprogram mot kokaodlingarna. uppskattas det finnas kokaodlingar i . Satsningar på alternativa grödor är ett mycket skonsammare och sannolikt effektivare sätt att bekämpa kokaproduktionen på. Flera länder, bl.a. i , som haft en kritisk hållning till Plan , har varit tydliga vad gäller den militära delen av hjälpen men uttryckt sig vagt vad gäller deras värderingar av den socialt och ekonomiskt inriktade hjälpen knuten till Plan . Detta har lett till oklara tolkningar både från och regeringars sida, vad gäller omvärldens helhetssyn på planen och dessutom angående huruvida socialt inriktat bistånd från de förstnämnda länderna till kan betraktas som del av PlanColombias verksamhet eller ej. I detta sammanhang kan och bör aktivt bidra till att förtydliga den kritiska linje som lades fram i EU-resolutionen om Plan och stöd till fredsprocessen i som kraftfullt antog, med endast en röst emot. EU och har tydligt motsatt sig den militära aspekten av Plan , vilket är positivt. Det är viktig att denna kritiska hållning bibehålls och att inga bidrag ges till Plan . Vi förespråkar i stället fortsatt satsning på mänskliga rättigheter, demokrati, social rättvisa, bidrag till fredsprocessen och stöd för alternativ odling. 10 Mänskliga rättigheter Enligt den colombianska juristkommissionen skedde det tio politiska mord per dag i . hade den siffran ökat till 14 per dag, och skedde så mycket som 20 mord med politisk grund , hävdar utan gränser i en rapport . Särskilt drabbade är människorättsaktivister, fackligt aktiva och politiker i opposition. Men även t ex journalister hotas, tvingas på flykt och mördas i . Enligt pressfrihetsstiftelsen para la mördades tolv journalister i . är världens andra eller tredje farligaste land för journalister. Även om alla aktörer i konflikten är ansvariga för övergrepp så är det de paramilitära grupperna som begår den absoluta merparten av övergreppen. Enligt den colombianska juristkommissionens rapport för stod dessa för av övergreppen mot de mänskliga rättigheterna (bl.a massakrer, avrättningar och försvinnanden), gerillagrupper för och regeringsarmén för . Att det finns en koppling mellan de paramilitära grupperna och den colombianska regeringsarmén har klargjorts i flera rapporter och utredningar. FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna i beskriver t.ex. i rapporten för hur paramilitära styrkor ofta växer fram i direkt närhet till de reguljära arméförläggningarna och att armén och paramilitärerna även har andra former av samarbete. Ett flertal exempel ges på hur civilbefolkningen på orter belägna nära en militärförläggning har utsatts för massaker av paramilitära grupper utan minsta ingripande från militären. senaste årsrapport konstaterar att Collusion between the Colombian security forces, particularly the army, and paramilitary groups continued and, indeed, strengthened. Instances of collaboration included the sharing of intelligence information, the transfer of prisoners, the provision of ammunition by the armed forces to the paramilitary, and joint patrols and military operations in which serious human rights violations were committed. Den colombianska regeringen anser att den inte har ansvar för paramilitärernas verksamheter och att den har gjort vad den kunnat för att rensa ut de militärer som har kopplingar till övergrepp på mänskliga rättigheter. lät regeringen avskeda 388 officerare och reguljära arméanställda. Ingen offentlig orsak gavs till åtgärden, men ett 50-tal tros ha avskedats på grund av involvering i övergrepp på de mänskliga rättigheterna. Ingen av de före detta militärerna drogs inför rätta. I efterhand har Försvarsdepartementet erkänt att ett betydande antal av de avskedade numera arbetar aktivt inom AUC paramilitärernas samarbetsorgan. Det är ännu inte helt belagt att det var paramilitära grupper som utförde mordet på den konservative parlamentsledamoten . fanns med på en paramilitär lista, ERC, över icke önskvärda personer, och polisen som utreder fallet arbetar utifrån hypotesen att de skyldiga finns bland paramilitärerna. Som ordförande för parlamentets fredskommission ansågs han vara oumbärlig för president fredsdialog med FARC. Mordet har inte klarats upp, och bland colombianska folkvalda oavsett partitillhörighet har upprördheten varit mycket stor. På samma lista som finns de statsanställdas ordförande . försökte två lönnmördare ta livet av honom. Tack vare ett resolut ingripande från hans livvakter undkom han med blotta förskräckelsen. Borja och hans livvakter blev emellertid allvarligt skadade och en tobaksförsäljerska som iakttagit mordförsöket skjöts ihjäl av lönnmördarna. En av förövarna dog på platsen. I hans ficka hittades en mobiltelefon med ett register av nummer till poliser och militärer på olika nivåer. sitter tio misstänkta häktade i colombianskt fängelse, av dem tillhör sex polis- eller militärkårer. Borja och flera andra har uttryckt stor oro för att förundersökningen ska läggas ned. Internationell humanitär rätt överenskommelse om att respektera civilbefolkningens rätt att stå utanför väpnad konflikt är något som definitivt inte existerar i . har rapporterat att över 6 000 barn återfinns rekryterade av FARC, däribland barn ned till . FARC uppger att dessa barn själva sökt skydd frivilligt hos gerillan. Samma svar ges från ELN. Antipersonella minor används flitigt av alla parter i konflikten, och det var först i samband med i som den colombianska regeringen uttalade sin vilja att ansluta sig till den internationella konventionen om förbud mot minor. Inom den colombianska militären och poliskåren pågår ett aktivt arbete för att skapa respekt för mänskliga rättigheter. Många internationella och nationella organisationer är verksamma för att rapportera om och förbättra situationen för mänskliga rättigheter. Colombiakontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (UNHCHR), är en pålitlig informationskälla och spelar en oundgänglig roll i övervakandet av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt. Det är mycket angeläget att kontoret kan fortsätta att verka och att den ekonomiska finansieringen tryggas. Det står helt klart att massakrer och övergrepp mot civilbefolkningen, anklagade för att stödja den ena eller den andra parten, förekommer urskillningslöst. Vissa grupper såsom aktiva inom fackföreningsrörelser, MR-organisationer och den demokratiska vänstern är särskilt drabbade och löper ännu större risker än andra. Åklagare och andra anställda inom rättsväsendet som gör stora ansträngningar för att få till stånd rättegångar mot de skyldiga hotas. I finns det tre politiska partier Liberala partiet, och Union Patriotica (UP). Colombianska politiker i gemen befinner sig till följd av den spända politiska situationen och den höga kriminaliteten i en utsatt position. Särskilt hårt drabbad av det politiska våldet har vänsteralliansen varit. UP har utlovats skydd av regeringen, men situationen har inte förbättrats. Över 3 000 av dess medlemmar har mördats, däribland en presidentkandidat, senatorer och ett stort antal borgmästare. Ursprungsbefolkningen, som utgör ca 600 000 av landets invånare, har på många håll hamnat i skottgluggen mellan paramilitärer och gerilla. Men på flera håll är den också utsatt för att marken under dess fötter dras undan med motiveringen att det tjänar landets utveckling som helhet. Ett påtagligt exempel utgör Embera-Kation-indianerna i departementet där kraftverket Urra har uppförts av bland annat det svenska bolaget . stod anläggningen klar, och flera byar lades under vatten. Efter ingående förhandlingar med regeringen ingick de ett avtal , som bl.a. ger indianerna rätt till ekonomisk kompensation och nytt land. Men oron är mycket stor på grund av upprepade massakrer från paramilitärens sida. Likaså har andra indiangrupper utsatts för förföljelse. 11 Internflyktingar Hemlösheten och internflykten är ett växande problem. är det land som efter och har flest internflyktingar. Totalt har ca 2 miljoner människor flytt inom landet på grund av våld, hot om våld och fattigdom. var 308 000 colombianer tvungna att fly sina hem, enligt . FN menar att de paramilitära grupperna främst är ansvariga för detta. 12 Miljö och fred är rikt på naturresurser och landet försöker prioritera sin miljöpolicy. Trycket på naturresurserna är dock omfattande och ökar, inte minst till följd av det politiska våldet och av Plan (massbesprutning). Exempelvis påpekas att om inte föroreningen av vattendrag och grundvatten åtgärdas från centrala och regionala myndigheters sida, finns det risk för att är utan rent vatten. En hållbar utveckling kräver därför en integrerad satsning på utveckling av ekonomin, den sociala sektorn och miljön. Det konkreta miljöarbetet kräver dessutom folkligt deltagande och samverkan mellan olika aktörer. En satsning på förbättring av miljö och skydd av naturresurser är därför en satsning på fred och hållbar utveckling i landet. Regeringen bör därför uppmuntra utbyten och samarbetsavtal som t.ex. kompetenshöjning av miljösektorn i . Detta samarbete kan ske på olika nivåer, men viktigt är att det inkluderar samarbete mellan olika non-governmental organizations (NGO). Regeringen bör dessutom uppmuntra svenska företag i att genomföra konsekvensbedömningar över hur dessa påverkar konflikten, miljön och en hållbar utveckling i . 13 Vad kan göra I budgetpropositionen för framgår att fredsprocessen har blivit en internationell politisk angelägenhet vilken aktivt stött och fortsatt avser att stödja i ökande grad. Detta skall ske bland annat genom att erbjuda en mötesplats för parterna i konflikten samt genom att främja förebyggande av konflikter, respekt för mänskliga rättigheter, internationell humanitär rätt och stärkandet av det civila samhället. I inledningen kunde vi konstatera att de svenska ansträngningarna för fredsprocessen i har ökat. Ekonomiskt stöd utgår till biståndsprojekt som framför allt kanaliseras via enskilda organisationer. I har olika bistånds- och fredsorganisationer som , , , och bildat Colombiagruppen som bland annat arbetar för att samordna sitt arbete i , för att lyfta fram och det colombianska civila samhällets roll i fredsprocessen. , , anordnade Colombiagruppen, några trossamfund, LO, TCO och Näringslivets Internationella Råd ett seminarium i med deltagare från den colombianska regeringen, kongressen, det civila samhället, kyrkor, gerillan och näringslivet. Det var både en fortsättning på tidigare insatser och en självständig del i nya fredsansträngningar i , där just har goda förutsättningar. Det svenska engagemanget i behöver dock en fortsatt precisering, breddning och fördjupning. De organisationer som redan gör insatser i eller med , som exempelvis , och , skall naturligtvis kunna fortsätta. Även andra organisationer bör uppmuntras att arbeta i eller med . Det svenska stödet har huvudsakligen kanaliserats genom enskilda organisationer vilket vi anser är positivt och därför rekommenderas även . De colombianska organisationer som är verksamma med bland annat internflyktingar, mänskliga rättigheter och fred och konflikthanteringsarbete behöver allt stöd som kan ges. Vi utgår ifrån att liksom tidigare framgent också är stängt för krigsmaterielexport från . Med tanke på den ökade politiska betydelse som har i regionen bör den precisera strategin i samarbete med de svenska folkrörelserna, för en integrerad Colombiapolitik.