mot · GO02MJ37 · 2001-05-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ37av , ()med anledning av prop. 2000/01:130 Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategierFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inarbetande av bl.a. skogsvårdslagen i miljöbalken.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett tydliggörande av de enskilda jord- ochskogsbruksföretagens ansvar för de miljöstörningar de orsakar.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om specialåtgärder för de mest hotade djur- och växtarterna.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skydd av sumpskogar.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om säkerställande av skogsmark.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om säkerställande av ängsmark, hagmark och extensivt användbetesmark.MotiveringRegeringen skriver i propositionen 2000/01:130 att man avser attåterkomma till med förslag om ett sextonde miljömål ombiologisk mångfald . Detta är vällovligt.Men utvecklingen inom den biologiska mångfalden i är i så mångafall av akut karaktär att det är omöjligt att vänta i ytterligare fyra, fem årinnan ett nytt miljömål antagits, delmål upprättats och strategier föreslagits.Redan idag måste ännu mer av skyddsåtgärder sättas in för att bevara denbiologiska mångfalden.Skyddet av den biologiska mångfalden, bevarandet av rikedomen avlevande djur, växter, lavar och svampar är vår tids mest akuta utmaning inommiljöområdet. Vi som är vuxna och äldre har ansvaret för att den värld vilämnar efter till våra barn är fattigare än den vi ärvde av våra föräldrar. Detfinns forskare som menar att det försvinner flera arter från jorden.Andra forskare har lägre siffror, men deras budskap är entydigt: Vi människorutrotar andra levande organismer. Vi släcker liv för alltid.Naturligtvis sker den snabbaste utarmningen i länder där det finns störstantal arter. Ju närmare regnskogarna och korallreven i söder vi kommer, destofler arter finns det och desto fler riskerar att utrotas. är ettförhållandevis fattigt land, inte sett till pengar, men till antalet arter somnaturligt finns i vår natur. Men vårt ansvar för dessa arter är inte mindre fördet.På Artdatabankens rödlista, det vill säga listan över de arter som på kortareeller är utrotade eller kan komma att utrotas, finns det 4 120arter. De flesta av dessa arter är knutna till miljöer som brukats av människani hundratals år, men som under det senaste hundratalet år genomgått kraftigaförändringar. Jordbruket har mekaniserats, kemikaliserats, avvattnats,monokulturiserats och industrialiserats. Jordbruket har mekaniserats, blivitstorskaligt och monokulturiserats. har naturen utsatts för en ökadstress på grund av mer eller mindre diffusa föroreningar, svavel, kväve,koldioxid och så vidare som ibland haft sitt ursprung från länder långt frånSveriges gränser.Samtidigt så ökar trycket på den biologiska mångfalden direkt från ossmänniskor. Vi bygger våra bostäder, kontor och vägar på platser som ofta harhaft ett rikt djur- och växtliv. Vi vill använda den tätortsnära naturen tillrekreation och friluftsliv. Vi söker upplevelser i de områden som fortfarandekan anses vara vildmark. En del friluftsliv blir allt mer likt en turistindustrimed stora förslitningsskador på naturen som följd.Om man försöker ta ett helhetsgrepp på hur den biologiska mångfalden iSverige ska kunna säkras, visar det sig att åtgärder krävs på en mängdområden. I princip alla de nuvarande 15 miljömålen har betydelse förbevarandet av ett rikt djur- och växtliv. Uppfylls målet om minskadövergödning medför det att arter knutna till vatten får en bättreöverlevnadsmöjlighet. Uppfylls målet med frisk luft, gynnar det i princip allaarter. Uppfylls målet giftfri miljö skapas förutsättningar för en naturligreproduktion som inte störs av mänskligt betingade kemiska faktorer.Men det finns tre områden som mer än de andra påverkar den biologiskamångfalden. Eftersom flertalet hotade arter är knutna antingen till jordbruks-landskapet eller till skogslandskapet, är målen Myllrande våtmarker, Levandeskogar och Ett rikt odlingslandskap mer avgörande för ett bevarande av denbiologiska mångfalden än andra. För att överhuvudtaget kunna vända dennegativa utvecklingen för många av de hotade arterna krävs redan idagkraftfulla åtgärder.Regeringen har i sin proposition 2000/2001 visat på en stor förståelse föratt åtgärder krävs inom jord- och skogsbruk för att om möjligt trygga denbiologiska mångfalden. Men ytterligare åtgärder måste till. I avvaktan på attdet nya, sextonde miljömålet om biologisk mångfald antas, bör följande måloch strategier inarbetas i propositionen.1. Alla lagar, inklusive skogsvårdslagen, som har direkt bäring på konfliktermellan bevarande och exploatering av naturresurser ska inarbetas imiljöbalken. Bevarandemål och exploateringsmål ska jämställas. Vid enkonflikt är det exploatörens skyldighet att visa att värdet av enexploatering överstiger värdet av de övriga samlade naturtillgångarna.Därmed införlivas också de sanktionsmöjligheter som finns samlade imiljöbalken med jord- och skogsbrukslagstiftningen.2. Ett tydliggörande av de enskilda jord- och skogsbruksföretagens ansvar förde miljöstörningar de orsakar bör införas bland de mål ochstrategier som redovisats för att nå en hållbar utveckling för den biologiskamångfalden i odlingslandskap och skog. Ett tydliggörande måste innefattavilka krav det offentliga kan ställa på det enskilda jordbruksföretaget närdet gäller återställande av exempelvis våtmarker som näringsfällor, ellersprutfria zoner kring vattendrag och våtmarker.3. Flera av de mest akut hotade arterna kräver troligtvis direkta åtgärder.Läget för till exempel den vitryggiga hackspetten är så bekymmersamt attden knappast kommer att överleva som svensk art. Om expertisen menaratt det finns möjlighet att genom direkta åtgärder rädda denna art kan detkomma att krävas speciella åtgärder både på nationell och lokal nivå. Enstopplagstiftning, liknande den som har, där akut hotade artermöjliggör för regeringen att lägga moratorium på exploatering inom störreområden kan diskuteras. Andra akut hotade arter kan kräva liknandeåtgärder. Många av de arter som varit knutna till en tusenårig, extensivhävd av odlingslandskapet kan för sin fortsatta existens behöva snabbtförändrade brukningsformer. Hit hör flera kräl- och groddjur. Inomskogslandskapet hotas till exempel flera humlearter av brist påvårblommande sälgarter. Det kan i sin tur komma att kräva förändringar avskogsvårdslagstiftningen.4. En av de rikaste, mest hotade och minst kända ekosystemen i är desumpskogar som genom avvattningsföretag blivit allt sällsyntare. Utanvidare jämförelse kan man kalla sumplövskogarna för Sverigesregnskogar. I delmålet om myllrande våtmarker borde en punkt ta upp dekrav på säkerställande av resterande sumpskogar, och ett återställande avlämpliga områden till lövrika, våta sumpskogar.5. Regeringen föreslår att ytterligare 900 000 ha skogsmark ska undantas frånskogsproduktion. Detta mål är en förutsättning för att skogens biologiskamångfald överhuvudtaget ska kunna säkras. Men strategierna för att säkradessa arealer är oklara. är målet oklart i den meningen att detinte visar i vilka delar av landet den skyddsvärda skogen ska tas urproduktion? Är det i jämförbara delar i , och ?Finns andra prioriteringar? Målet bör klargöras. visar dagensuppföljningar att länsstyrelsernas arbete inte hinner med i den takt somredan nu finns. Regeringen föreslår en höjning av bidraget tilllänsstyrelserna för att göra det möjligt att avsätta mer skog. Denna höjningär troligtvis otillräcklig. Mer resurser bör tillföras länsstyrelserna för attmöjliggöra en kraftfull satsning på biologisk mångfald i skogsmarken.Folkpartiet har i sina motioner om budget 2001 och vårbudgeten 2001redovisat möjligheter för en finansiering av ett sådant anslag.6. Ängs- och hagmarker, inklusive extensivt använda betesmarker hör till demarktyper som är mest hotade. De representerar i lika hög grad ett kultur-som ett naturvärde. Det var ängarna, hagarna, och betesmarkerna somgjorde det möjligt för människor att leva och bo i under tusentalsår. Samspelet mellan människa och miljö, mellan natur och kultur, bidrogtill att öka den biologiska mångfalden. Djur och växter blev beroende avden natur som människan påverkade för att själv överleva. Regeringen villnu först stoppa minskningen av dessa marktyper, för att sedan öka dem. Ioch med att många av dessa marker är så akut hotade bordeskyddshorisonten vara betydligt kortare än den regeringen satt upp. Senastår 2005 borde minskningen av dessa marktyper ha upphört. Detta kräverförändrade, miljö- och naturinriktade bidragssystem inom jordbruket.Förslag på sådana förändringar borde finnas med i strategierna för att nådet uppsatta delmålet.Stockholm den 16 maj 2001Staffan ()