mot · GO02MJ19 · 2001-01-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ19av , ()med anledning av prop. 2000/01:57 Sammanhållen rovdjurspolitikFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om principer för utbredningen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om etappmålet för varg.3. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs omförutsättningarna för skyddsjakt.BakgrundPropositionen behandlar regeringens förslag till " ensammanhållen " rovdjurspolitik. Syftet är att säkerställa attde fem rovdjursarterna långsiktigt finns kvar i den svenskafaunan. Förslaget behandlar bl.a. miniminivåer, etappmål,utbredning och skyddsjakt.Som så ofta tidigare ställs olika intressen emot varandra. Glesbygd medsina vardagliga problem och överlevnadsmöjligheter. Ett öppet landskap medbetesdjur. Storstadsbornas rörliga friluftsliv och naturturismens önskemål omexotiska naturupplevelser.I ett historiskt perspektiv har människans kamp för överlevnad och bättrevillkor ofta varit en kamp mellan människan och det vilda. Det handlade omatt leva i balans med och av naturen. Med industrialiseringen ochurbaniseringen följde en period av fjärmande från detta naturliga sambandoch andra former för miljöförändringar har stått i fokus. Därmed försvannockså ett kulturellt mönster och samband. Trots "den gröna vågen" harkunskapen och egna erfarenheten av vildmark och vilda djur som t.ex varg inärområdet minskat. De allra flesta svenskar har förvisso ett stort intresse förnatur och friluftsliv, men kan efter sina upplevelser dra sig tillbaka till enbekväm och en icke förpliktigande tillvaro.Under senare år har vi nu fått uppleva en ökande rovdjursstam.Vargstammen i har ökat och därmed har också kollisionerna mellanvargens och människans behov blivit allt fler. gjorde1997/98 en undersökning dels om svenska folkets attityder till varg, dels omattityder till varg i vargområde. Attitydundersökning har även genomförts inågra kommuner i . Resultaten i dessa visar på betydande skillnadermot undersökning och icke oväntat på en mer negativinställning till varg i närområdet, vilket också manifesterats genomförändringar i vardagslivet.En näring som direkt påverkas är rennäringen. Här tillkommer ävensärskilda aspekter som hänger samman med den samiska kulturen. De skadorsom rovdjuren orsakar rennäringen skapar starka konflikter. Skador uppstårutan att renägaren tillåts förhindra dem. Jakt på rovdjur tillåts endast ibegränsad omfattning. Missnöjet omfattar även den ersättning som betalas utför skadade djur. Just i detta sammanhang väcks ytterligare en intressantprincipiell fråga om förutsättningarna för en livskraftig och ekonomisktbärkraftig och effektiv lokal näring. I vissa delar av landet utgörrovdjursersättningen, dvs bidraget, huvuddelen av redovisad intäkt. Dettavisar på vidden av ett lokalt problem.Det är mycket lovvärt att vi får en sammanhållen rovdjurspolitik iSverige, inte minst för att säkerställa fortsatt livskraftiga stammar av de femrovdjuren varg, lo, björn, järv och kungsörn. Risken att det inte blir någonsammanhållen rovdjurspolitik är stor eftersom förslagen i regeringensproposition inte i alla delar tagit hänsyn till de näringar som finns i deområden där förekomsten av rovdjur är stor. För att klara av en återetableringmed så små konflikter som möjligt måste hänsyn tas till de näringar som drivsi rovdjurens spridningsområde och till människorna som bor i näraanslutning. Att ge människan möjlighet att t.ex. skydda sina husdjur är ett avgrundvillkoren för att rovdjuren skall accepteras.Utbredningen av rovdjuren bör i princip få ske i respektive arts naturligaspridningsområde men hänsyn måste tas till den eventuella skada somrovdjuren kan orsaka på tamboskap och på rennäringen. Det är viktigt att setill de totala ekonomiska och kulturella konsekvenserna av att tillåta enalltförstor rovdjursstam. Det kan inte vara rimligt att man i vissa delar avrenskötselområdet har inkomster som till täcks av inkomster frånrovdjursersättningar. I vissa andra områden täcks avinkomsterna av rovdjursersättningar.Rovdjurens drabbande måste tydliggöras och det måste bli möjligt attlägga ett hårt tryck på de rovdjur som går in och gör skada. Skyddsjakt börtillåtas inom de områden där rovdjuren förorsakar störningar på rennäringenoch för att skydda vilda hjortdjur.Propositionen föreslår att en statlig förvaltning får ansvaret förutbredning, skyddsjakt etc. En förutsättning för att förankringsarbetet avrovdjurspolitiken skall fungera tillfredsställande är att lokalbefolkning och deberörda näringarna får ett reellt inflytande i beslutsprocessen.Stockholm den 31 januari 2001Anne-Katrine ()()