mot · GP02Ub449 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub449av m.fl. (kd)Studiestödet, utgiftsområde 15 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt heltäckande studiestödssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en studiesocial utredning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever i gymnasiesärskolan bör omfattas av studiemedelssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att bedriva gymnasiestudier inom åldersperioden . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt gymnasiestudiebidrag på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt vuxenutbildningsstöd för studerande som saknar betyg från grund- eller gymnasieskola eller båda. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjd studiebidragsdel för universitets- och högskolestudier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett avskaffande av inkomsttaket utan att bidragsdelen i studiebidraget påverkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur behovet av CSN:s upplåning hos riksgälden kan minska. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av den bortre åldersgränsen för studiemedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra de tidigare reglerna för dispens om extra studiemedel. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestödet enligt uppställning: Anslag (tusental kronor) Regeringens förslag Anslagsförändring 25:2 Realistisk utbildningssatsning, lägre volym 11 604 520 - 223 000 25:4 CSN/korttidsstudiestöd 3 378 664 20 000 Specialpedagogexamen - 72 000 25:7 Bidrag till vissa organisationer 40 241 - 40 241 Summa för utgiftsområdet 22 567 335 - 315 241 Inledning Kraven på utbildning och ett kontinuerligt lärande, där den enskilde uppmuntras till återkommande studier, ställer krav på studiefinansieringssystemet. Det är nödvändigt att ta ett samlat grepp över hur människor i olika faser i livet skall kunna finansiera sina studier. Den som står i begrepp att börja studera måste kunna planera sin ekonomi. Dagens system präglas av oklara gränsdragningar mellan arbetsmarknads- och utbildningspolitik, vilket drabbar den enskilde. Många, särskilt kvinnor, faller mellan stolarna när det gäller stöd till studier efter arbete och barnafödande. Vi vill ha ett system som innebär att utbildningsplats och studiefinansiering följs åt. Det är viktigt att reglerna kring studiefinansiering är tydliga och att man snabbt kan få en uppfattning om hur stort bidrag den enskilde kan få av staten, hur länge detta delas ut och vilka krav som är kopplade till bidraget. Ett andra krav på finansieringssystemet är förutsägbarhet. De regler som gäller när den enskilde beslutar sig för att börja studera får inte kraftigt försämras under studiernas gång. Problem med regeringens system Studenterna har kritiserat regeringen för att man inte höjt totalbeloppet trots att studiemedlets värde kraftigt urholkats . I princip delar vi studenternas kritik, men vårt förslag till studiemedelssystem, med bland annat en högre bidragsdel och slopat inkomsttak, gör att totalnivån måste diskuteras utifrån andra förutsättningar. Vi vill till skillnad från regeringen diskutera studenternas helhetssituation inklusive studiemedel. Vi delar inte regeringens politiska syn att studenters speciella behov skall tillgodoses inom ramen för andra förmånssystem. Principen att summan av bidrag och lån är lika för alla studerande måste således sättas i relation till övriga system. Vi står fast vid kravet på att en studiesocial utredning belyser grundfrågan om hur väl andra trygghetssystem kompletterar studiefinansieringssystemet. Vi utvecklar dessa tankar i en separat studiesocial motion. Det finns fortfarande många trygghetssystem där studier inte kvalificerar för trygghet. Det är rimligt att begära att den som står i begrepp att börja studera skall kunna planera sin ekonomi. Dagens system präglas av oklara gränsdragningar mellan arbetsmarknads- och utbildningspolitik och drabbar på ett orättvist sätt den enskilde. Vi anser att reglerna kring studiefinansieringen måste vara tydliga. Det skall vara tydligt var gränserna går för hur stort bidrag den enskilde kan få av staten, hur länge dessa delas ut och vilka återbetalningskrav som är kopplade till bidragen. Ett andra krav på studiefinansieringssystemet är att det skall vara förutsägbart. De regler som gäller när den enskilde beslutar att börja studera får inte försämras under studietidens gång. Systemet skall vara rättvist. Funktionshindrad reder sig bäst själv? Den som är och studerar på heltid kan ansöka om studiehjälp. I studiehjälpen ingår studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg. I regeringens budgetförslag är studiebidraget och utbetalas av året, efter . Extra tillägg kan lämnas med 855, för elever i gymnasieskolan beroende på familjens ekonomiska situation. Inackorderingstillägget kan utgå till elever med lägst och högst beroende på avståndet mellan hemmet och skolan. Elever i gymnasiesärskolan omfattas inte av studiemedelssystemet, vilket innebär att de inte kan få studiehjälp, extra tillägg och inackorderingstillägg. I stället får de ett förlängt barnbidrag på av året. anser att detta är orättvist och diskriminerande av elever med handikapp. Konkret kan det innebära att en elev i gymnasiesärskolan får mindre i ekonomiskt stöd av staten jämfört med en elev i gymnasieskolan, vilket ytterligare ökar klyftorna när studiehjälpen börjar betalas ut . Vi anser det vara en självklarhet att särskoleelever skall omfattas av samma förmåner som elever i gymnasieskolan, varför regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Unga studenter utan behov? Vi anser att tilläggslånet på är otillräckligt för att möta studerandes helhetssituation. Åldersgränsen för att kunna erhålla tilläggslånet är orättfärdigt. Om behoven finns måste dessa kunna tillgodoses även om personen är . Studerande med barn är en ekonomiskt utsatt grupp, och regeringens förslag tillgodoser inte på något sätt deras behov. De erfarenheter som finns från de försämringar som gjorts, bl.a. när barntillägget drogs in för svux/svuxa, visar att detta tillägg var avgörande för många kvinnors möjlighet att studera. Vi vill att regeringen återkommer med en konsekvensanalys av situationen för studerande med barn. Denna analys bör ligga till grund för ett beslut om ett eventuellt barntillägg . Lågt i tak? Det nya studiestödssystemet medför att det i princip kommer att bli omöjligt att få dispens till studiemedel i mer än 12 terminer, vilket kommer att drabba många studenter som börjar på långa universitetsutbildningar denna höst. Med det nya systemet kommer studenternas ekonomiska bakgrund att få en större betydelse för möjligheten att fullfölja långa universitetsutbildningar, exempelvis läkarstuderande, med ökad social snedrekrytering som följd. Vuxenstudera inget för senfärdiga? Det nya studiestödet för vuxenstudier som regeringen införde innebär möjlighet till studiebidrag för arbetslösa för utbildning på grundskole- eller gymnasienivå. Bidraget skall vara på 100 alternativt av det nuvarande studiemedlet och skall kunna ges . Kommunerna blir de viktigaste instanserna vid fördelningen av bidraget, och för varje kommun skall en resursram beräknas. Vi anser att det finns flera stora brister med detta system. Systemet innebär ett först-till-kvarn-system som är orättfärdigt. Det finns redan exempel på kommuner där anslaget tagit slut efter halva året. Dessutom sätts en gräns vid , vilket vi anser ställer orimliga krav på att alla skall kunna lära sig samma saker på lika . Det tyder på en likhetsideologi som vi inte kan acceptera. Grundprincipen måste också vara att det ekonomiska stödet skall vara likvärdigt för alla elever vid samma typ av studier. Om det i något avseende skiljer sig åt måste det ur ett rättviseperspektiv gå att förklara skillnaden. Detta är särskilt aktuellt i fallet vuxenstuderande på grundskole- och gymnasienivå. förslag på ett nytt studiefinansieringssystem bygger på två pelare: Ett nytt samlat studiefinansieringssystem och ett nytt utbildningskonto. Ett nytt studiefinansieringssystem Ett nytt heltäckande studiefinansieringssystem bör struktureras enligt följande: Grundskole- och gymnasiestudier. Studerande upp till . Universitets- och högskolestudier. Utbildningskonto för yrkesverksamma. Vi vill införa vårt nya studiefinansieringssystem i två etapper med början . Systemet skall vara helt genomfört . Eftersom vårt budgetalternativ innebär att högskolan skall byggas ut i långsammare takt 10 000 färre platser kommer behovet av studiemedel att minska i motsvarande grad. Gymnasiestudier för studerande upp till föreslår en förändring av utbildningssystemet som gör det möjligt för den enskilde att fullfölja sina gymnasiestudier . Vi föreslår också en ny form av lärlingsutbildning. Alla ges rätt till gymnasiestudier samt viss rätt till komplettering att fritt förlägga inom tidsperioden . Studierna påbörjas och slutförs när den enskilde är motiverad till detta. Alla som läser på det nya ungdomsgymnasiet skall, under förutsättning att de fullföljer sina studier, vara berättigade till bidrag. För att ingen begreppsförvirring skall råda mellan detta bidrag och det som ges för högskolestudier har vi valt att kalla det för gymnasiebidrag medan begreppet studiebidrag i fortsättningen endast gäller bidrag för högre studier. Gymnasiebidraget skall vara lika högt för alla som studerar på ungdomsgymnasiet. anser att bidraget måste höjas och föreslår en nivå på av året. Denna förändring bör träda i kraft . Krav på prestationer och kontroll av dessa anser vi bör öka. Den enskilde skall från början upplysas om att staten ger bidrag fullföljda studier. Skolk skall kunna medföra avdrag på bidraget. Bidrag skall tolkas som en uppmuntran till studier med ett motkrav på studieprestation. För lärlingsutbildningen skall särskild avstämning av studiebidraget göras gentemot lärlingslönen. Grundskole- och gymnasiestudier för studerande vill ha en gemensam garanterad bidragsnivå. Alla som inte har fullständiga betyg från grund- eller gymnasieskola skall erbjudas ett skattefritt bidrag som motsvarar av totalbeloppet, ca , under den delen av året som studier bedrivs. Den studerande ges därutöver möjlighet att komplettera med en lånedel på . CSN gör bedömningen av lämplig nivå på lånet med hänsyn till den studerandes ålder och återbetalningsmöjlighet. Grundprincipen att lånet skall återbetalas skall gälla. Volymen på det nya och högre stödet måste anpassas till antagningen av studerande. Studerande på grund- och gymnasienivå, som läser av eget intresse för att komplettera eller för att t.ex. höja betyg, hänvisas till det ordinarie studiestödssystemet. vill införa ett nytt vuxenutbildningsstöd som ersätter svux, svuxa och det särskilda utbildningsbidraget, Ubs. Det nya vuxenutbildningsstödet skall börja gälla från och vara avsett för alla som inte har fullständiga betyg från grund- eller gymnasieskola. De skall erbjudas skattefria studiemedel som motsvarar av studiemedel, ca . Studiemedel för dem som är utgår under den del av året som studier bedrivs. Den studerande ges möjlighet att komplettera med en lånedel . Vi anser också att en avgränsning av studietiden bör göras. Om CSN:s bedömningsmonopol kompletteras med utbetalning via bank kan flexiblare lösningar för den enskilde komma till stånd. Räntan på ett sådant lån bör vara avdragsgill. Universitets- och högskolestudier Studiestödssystemet måste konstrueras så att många attraheras till högre studier som det uppmuntrar till personligt ansvarstagande för den egna ekonomin och därmed också indirekt för samhällets ekonomi. Bidragsdelen höjs till av totalbeloppet. bör dock nivån motsvara hälften bidrag hälften lån. Vi anser att inkomsttaket skall tas bort, dvs. det skall vara fritt för studenter att komplettera bidragsdelen med eget arbete utan att bidragsdelen påverkas. De föreslagna förändringarna skall också kompletteras med höga krav på resultat och principen att lånen skall betalas tillbaka. Vårt förslag till nytt studiestödssystem för universitets- och högskolestudier skall införas från . Ett högre bidrag kombinerat med ett borttaget inkomsttak ger möjligheter till studier utan höga lån som följd, dvs. det blir fritt för den studerande att komplettera bidragsdelen med eget arbete. Att lånen skall betalas tillbaka utgör dessutom ytterligare ett incitament att hålla lånedelen låg. Den enskilde studenten uppmuntras till ett personligt ansvarstagande för sin ekonomi. Uppmuntran i kombination med krav när det gäller studieresultat är en god modell för framtidens studiestöd. Regeringens förslag om kraftigt skärpta återbetalningskrav men utan ett avskaffat inkomsttak gör att många äldre drar sig för att börja studera. Alla som vill fortsätta att studera efter gymnasieskolan skall omfattas av det studiestödssystem föreslår. Enligt vår mening måste även de som studerar på mer praktiska högskoleutbildningar, t.ex. musikhögskola, designutbildning och liknande utbildningar, omfattas av studiestödssystemet på samma villkor som andra högskoleutbildningar. Vi kristdemokrater anser att man skall återinföra de tidigare reglerna för dispens om extra studiemedel. Vi anser att alla som har gått på en lång sammanhållen utbildning skall få dispens enligt de tidigare reglerna för att kunna slutföra sin utbildning. I ett samhälle där genomsnittsåldern blir allt högre, där vi ständigt talar om det livslånga lärandet och där pensionsåldern har höjts, där finns en åldersgräns för när du senast kan påbörja forskarstudier. Vi kristdemokrater menar att denna åldersgräns måste ses över. CSN och skuldstocken Vi anser att CSN bör bibehålla sin roll när det gäller bedömning av den enskildes rätt till bidrag och lån. Staten, genom CSN, bör också fortsättningsvis vara garant för lånen, medan möjligheten till utbetalning via bank och rätten till avdrag för räntor bör utredas. Vi anser därför att alla bidrag skall hanteras av CSN. Stöd till studier av mindre omfattning och stöd till studerande vid särvux skall kvarstå. För en förenklad bidragshantering utgår övriga poster inom området 25:7 Bidrag till vissa organisationer för kortidsstudier. I regeringens budgetförslag är avsatta för räntor och avskrivningar av studielån. CSN:s totala upplåning för studielån tagna beräknas uppgå till ca vid utgången av . För beräknar regeringen att ytterligare 11,2 miljarder behöver lånas upp för studielån. Det samlade lånebehovet uppgår därmed till ca för detta budgetår. Den växande skuldstocken är en tickande bomb. Ingenting tyder heller på att utvecklingen går att vända inom överskådlig tid. Vi anser att regeringen bör utreda och lägga fram förslag till på lämplig åtgärd för att CSN:s växande lånebehov hos riksgälden skall minska. Vi ser en försäljning av skuldstocken som en möjlig åtgärd. Utbildningskonto är det få människor med fast arbete som ser det som ekonomiskt möjligt att ta ledigt för studier. Utbildningskonton är en uthållig finansieringsväg som möjliggör lärande under hela livet. En del av dagens flaskhalsproblematik, dvs. det faktum att vi trots hög arbetslöshet har skriande brist på visst yrkeskunnande, kan bemötas genom införande av ett utbildningskonto. Vår grundtanke är att både arbetsgivare och arbetstagare avsätter en del av löneutrymmet på ett personligt utbildningskonto. Från kontot kan sedan medel tas ut för att finansiera utbildning senare i livet. Arbetstagaren tar med sig kontot vid byte av arbetsgivare. Medel som ej används för studier förstärker pensionen. En utförlig beskrivning av vårt förslag till utbildningskonto finns i arbetsmarknadspolitiska motion. () () () () () () () () () () () () () () () () () ()