mot · GO02Ju29 · 2001-04-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju29av , ()med anledning av skr. 2000/01:112 Reformeringen av domstolsväsendet - information och uppföljning av handlingsplanenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en decentraliserad tingsrättsorganisation.2. beslutar om sådan ändring av 1 kap. 1 § attriksdagen skall ha beslutanderätten angående indelningen i domsagor.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att innan har beslutanderätten angående indelningeni domsagor bör regeringen inte fatta några beslut om nedläggning avnågon tingsrätt.4. begär att regeringen utvärderar redan genomförda ochbeslutade förändringar inom domstolsväsendet.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utvärderingar av förändringar i domstolsväsendet ej börgenomföras av Domstolsverket.Decentraliserad domstolsorganisationLandets medborgare har rätt att kräva att domstolsväsendet är organiseratså att det kan avgöra mål och ärenden snabbt och rättsenligt och att detdessutom är lättillgängligt. Detta är kärnan i det s kmedborgarperspektivet på domstolsväsendet. Detta perspektiv bör ocksåvara den primära och yttersta utgångspunkten för alla reformer avdomstolsorganisationen. Det hade varit på sin plats att detta perspektivhade tillmätts en större betydelse i regeringens skrivelse.För , med vår tydliga ambition att hela landet skall hamöjligheter att leva och utvecklas, är det av avgörande betydelse att slå vaktom närheten och tillgängligheten till hela rättsväsendet, inklusivedomstolarna. Livskraft i hela landet förutsätter en god grundläggandesamhällsservice, och ett väl fungerande rättsväsende är en väsentlig del i ensådan grundservice.Genom ett väl utbyggt nät av tingsrätter kan onödiga resor och tidsspillanundvikas. Detta är viktigt också för rättssäkerheten. Ett mer centraliseratdomstolsväsende riskerar att redan alltför långa handläggningstider blir änlängre, med konsekvenser t ex för vittnesmålens trovärdighet när gått.Medborgarnas respekt och förtroende för domstolarnas avgöranden ökar medvetskapen om att det är lokalt verksamma domare och nämndemän som deltari dömandet. I ett mera centraliserat domstolsväsende riskerar man att äventyradetta vitala inslag i vår rättsskipning. Vad som ovan sagts om endecentraliserad tingsrättsorganisation bör ges regeringen till känna.Domstolsväsendet behöver reformeras och moderniseras. Samhälletskomplexitet ökar som flera av de yttre faktorer sompåverkar domstolsväsendet förändras i allt snabbare takt. Attdomstolsväsendet måste fungera i en föränderlig värld är emellertid intenågon nyhet. Det nya är den dramatiska ökningen i förändringstakten. Densäkerligen viktigaste orsaken till denna dramatiska ökning avförändringstakten i samhällslivet är genombrottet för informationstekniken.Att detta sätter sina spår även i domstolsarbetet ligger i sakens natur. Endomstol och dess medarbetare måste i allt högre takt lära sig nya kunskaperoch färdigheter. Operativa processer, liksom administrativa processer, måstekontinuerligt utvecklas och förbättras. Sådana förändringar får emellertid inteske på bekostnad av medborgarnas berättigade krav på närhet ochtillgänglighet till hela rättsväsendet, inklusive domstolarna.Informationstekniken gör det också möjligt att behålla ett decentraliseratdomstolsväsende, eftersom den erbjuder avancerade arbetsredskap att följamed i rättsutvecklingen m m.Centerpartiet är berett att ta sitt ansvar för en modernisering avdomstolsväsendet. Emellertid måste förändringar i domstolsorganisationenföregås av ställningstagande i varje enskilt fall och ske underpolitiskt ansvar. Förändringarna måste ta fasta på det goda i dagensdomstolsorganisation och därför utgå från ett decentraliseratdomstolsväsende. anser att det är av största vikt att störreförändringar av domstolsorganisationen får en bred politisk förankring.Centerpartiet föreslår därför att varje förändring av domstolsorganisationenföregås av ett riksdagsbeslut. Denna ordning bör komma till uttryck i lagtext.Riksdagen bör därför besluta om sådan ändring av 1 kap 1 § rättegångsbalkenatt skall ha beslutanderätten angående indelningen i domsagor.Detta bör ges regeringen till känna.Det är otillräckligt och långtifrån tillfredsställande att regeringen endastfortlöpande informerar om pågående och planerade reformer.Riksdagen måste kunna påverka och ha inflytande över reformarbetet, inteminst för att kunna stå till svars inför sina uppdragsgivare, det svenskafolket.Intill dess har återtagit rätten att besluta om sådana förändringarbördet inte vara möjligt för regeringen att lägga ned någon tingsrätt. Detta börges regeringen till känna.Regeringen fortsätter att ha som utgångspunkt, utan några belägg för sinåsikt, att större domstolar ger förutsättningar för en förbättrad verksamhet.Handläggningen påstås kunna förbättras vad gäller kvalitet, och ocksåservicegraden anses kunna öka. Det framhålls också att domstolens servicetill allmänheten kan förbättras och att säkerheten för dem som besökerdomstolen eller arbetar där kan stärkas.Det anmärkningsvärda är att frågan om vilken storlek den mest effektivadomstolen bör ha, liksom nackdelarna med stora samlokaliseradedomstolsorganisationer, inte har diskuterats i handlingsplanen. Det hade varitvärdefullt, inte minst utifrån medborgarperspektivet, med en analys av desvårigheter som en stor samlokaliserad domstol brottas med. Det är svårt attinse att kvaliteten i den dömande verksamheten skulle förbättras endast av detskälet att fler domstolsanställda vistas i samma tingshus, om det nu är dettasom avses.Påståendet att det skulle vara svårt för de små tingsrätterna att tillgodoseallmänhetens krav på service saknar förankring i verkligheten. De småtingsrätterna har endast ett begränsat antal rättegångssalar. Det är inte svårtför dessa domstolar att uppfylla kraven på service vid förhandlingar och andrabesök i domstolen. Det är lätt för var och en att inse att det snarare är så att enstörre domstol har svårare att erbjuda berättigad service till allmänheten, t exgenom vägledning åt parter och vittnen.Trots att regeringen i handlingsplanen har tagit upp ett resonemang somgår ut på att ha en domstol inom en region som dömer med lokala enheter utei landsorten, s k utökade domkretsar eller nätverksorganisation, så verkarregeringen fortsätta att tro att lösningen ligger i att lägga ned de mindretingsrätterna. En utvidgad domkrets kunde ha en gemensam ledning och engemensam administration, men i övrigt handlägga den löpande verksamhetenvid den för parterna närmaste domstolen. Då skulle möjligheterna tillrationalisering, kompetensutveckling och ömsesidig förstärkning uppnåssamtidigt som den geografiska närheten och dess kvaliteter bibehålls. Närgränserna för de utvidgade domkretsarna fastställes är det viktigt att beaktafaktorer som måltillströmning, personalläge och framför allt geografiskaavstånd. I exempelvis , där det är långt mellan tingsrätterna, fyllertingsrätter med bara en eller två domare ändå en viktig funktion.Det fortsatta reformarbetetDet är viktigt att den påbörjade reformeringen och moderniseringen inteavstannar. Att ytterligare ompröva och vid behov förändra arbetsformer,organisation och regler är nödvändigt och det är ännu ett oavslutat arbete.Centerpartiet är övertygat om att det finns ett utrymme att genomföraeffektiviserande åtgärder utan att dessa per automatik behöver innebäraavkall på rättssäkerheten.Den fortsatta utvecklingen och förändringsarbetet måste emellertid byggasunderifrån; på de domstolsanställdas kunskaper, erfarenheter ochengagemang, snarare än drivas på uppifrån. De domstolsanställda måste ihögre utsträckning än vad som är fallet få större inflytandeöver och känna större delaktighet i förändringsprocessen.Centerpartiet är positivt till att domstolsväsendet anammarteknikutvecklingen och de möjligheter denna medför, men vill isammanhanget betona nödvändigheten av en helhetssyn på rättsväsendetsteknikanvändning. Det är angeläget att rättsväsendets olika aktörer -domstolarna, polisen, åklagarna, advokaterna m fl - på ett effektivt och säkertsätt kan utnyttja tekniken. De moderna tekniska hjälpmedlen inomrättsväsendet måste därför kunna samordnas.UtvärderingSyftet med regeringens skrivelse är att informera innan beslutom de planerade förändringarna fattas av regeringen. skriverregeringen att man avser att utvärdera de förändringar som genomförtsinnan ytterligare beslut fattas rörande tingsrätterna i ,, , och Stenungsund.Vi delar uppfattningen att en allsidig utvärdering måste göras innan nyabeslut fattas. Enligt vår uppfattning finns det dock ett behov av utvärdering avde redan genomförda och beslutade förändringarna, innan man beslutar att gåvidare med nya förändringar. Regeringen bör låta genomföra en utredningenligt ovanstående.En sådan utvärdering, som lämpligen bör göras sedan de beslutadeförändringarna tillåtits verka , bör inte utföras av , somär den myndighet som varit delaktig i utformandet av de genomfördaförändringarna. I stället bör regeringen ge en oberoende utredning ellerkommitté i uppdrag att utvärdera de genomförda reformerna. Vad somovan anförts om utvärderingen bör ges regeringen till känna.Stockholm den 17 april 2001Gunnel (c)()()()()()()()