mot · GP02A244 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A244av och ()Arbetsmiljön inom hälso- och sjukvården Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen måste vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra arbetsmiljön inom hälso- och sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en statlig utredning skall tillsättas med uppdrag att arbeta fram en handlingsplan för att öka kvinnors status och värde i arbetsliv och samhälle. Arbetsmiljöns konsekvenser för kvinnor Allt fler människor mår dåligt av sina jobb. har sjukskrivningarna med utbrändhet som diagnos ökat . Det är framför allt kvinnor i offentlig sektor som drabbats. har arbetsmiljöfrågorna generellt hamnat i bakvattnet. har det tillsatts ett flertal utredningar om arbetslivet och arbetsmiljön. Regeringen aviserar gång på gång nya utredningar och gör nya utspel. Men i praktiken händer inte mycket. Utslitna människor lider och drabbas av minskade inkomstmöjligheter. I förlängningen tickar en fattigdomsfälla för den enskilde. En rimlig pensionsnivå kräver att den enskilde arbetar till helst längre. Nedskärningarna inom hälso- och sjukvården har medfört underbemanning som i sin tur har medfört att personalen slits ut. Intresset för arbetsmiljö blir lågt när arbetslösheten är hög. Hälso- och sjukvården har svårt att rekrytera personal. Erfaren och utbildad personal flyr sektorn. Om det inte är möjligt att arbeta i hälso- och sjukvården utan att riskera sin hälsa hotas den gemensamma välfärden. har arbetsmiljöproblemen i allt högre grad blivit kvinnoproblem, beroende på att den offentliga sektorn gjorts till kvinnornas arbetsmarknad. är det exempelvis fler kvinnor än män som beviljas förtidspension, vilket ofta är ett resultat av utslitning i arbetslivet. Arbetsmiljöproblemen är en tickande bomb. Antalet beviljade förtidspensioner ökar igen. är pensionsavgångarna stora. Fler behövs i arbetslivet men risken är uppenbar att många inte orkar fram till pensionen. Mycket talar för att de offentliga arbetsgivarna bär en stor del av skulden till de ökade hälsoproblemen relaterade till arbetslivet. Hälso- och sjukvården behöver rekrytera fler personer. Om hälso- och sjukvården inte lyckas förändra bilden av offentlig sektor som arbetsgivare, kommer rekryteringsproblemen att bli gigantiska. Att den arbetssektor som har de flesta arbetsmiljöproblemen, med flest sjukskrivningar och förtidspensioneringar som följd, är den sektor som tillhör den så kallade kvinnliga arbetsmarknaden kan tolkas som ett uttryck för den nedvärderande syn på kvinnan och kvinnors insatser, vilken fortfarande finns i samhället. En nedvärderande syn, som nedsätter kvinnors självförtroende och påverkar kvinnan såväl fysiskt som psykiskt. anser att regeringen måste vidta kraftfulla insatser för att förbättra arbetsmiljön inom hälso- och sjukvården. Ohälsan ökar för kvinnor Kvinnor blir allt sjukare. Det visas bland annat av att ohälsotalet ökar. I ohälsotalet ingår antalet ersatta dagar per försäkrad i åldern . Ersatta dagar med olika former av sjukpenning samt dagar med sjukbidrag och förtidspension ingår i ohälsotalet. 1995 var ohälsotalet 40 för samtliga individer. För kvinnor var det 45 och för män 35. var ohälsotalet 51,0 för kvinnor och 37,0 för män. Genomsnittet är 44 (1999). De största ökningarna har skett . Siffrorna visar också att gapet mellan kvinnors och mäns hälsa har ökat . Från 10 dagars skillnad 1995 1999. Tittar vi på kvalifikationer, inflytande, arbetsuppgifter och position på arbetsplatsen, vilka är avgörande faktorer för människors hälsa, finner vi stora skillnader mellan kvinnor och män. Undersökningar har visat att kvinnor oftare än män är överkvalificerade för det arbete de utför. Det framkommer också att kvinnor har mindre inflytande än män över arbetets innehåll och utformning. Kvinnor har större inslag av upprepade och ensidiga rörelser i arbetet. Andra undersökningar har visat att yrken som domineras av kvinnor ofta har lägre status än yrken som domineras av män, även om dessa yrken kräver likvärdig utbildningstid. Kvinnors arbetsliv karaktäriseras av stort ansvar och litet inflytande. Det är en situation som är farlig för hälsan och som tydligt visar sig i statistiken. Enligt statistiken i rapporten och arbetsskador 1998 svarar kvinnor för av alla anmälda belastningssjukdomar. Statistiken visar att de flesta smittolyckor förekommer inom vården och omsorgsyrken, där kvinnorna är i majoritet. av de arbetssjukdomar som kvinnor drabbas av är orsakade av organisatoriska eller sociala faktorer. är stressrelaterade och är orsakade av mobbning och trakasserier. 1999 översteg sjukfrånvaron i den kommunala sektorn den i den privata med , vilket motsvarar cirka 17 000 kommunalt anställda. Den mest påtagliga förändringen är att kvinnor anställda i kommuner och landsting, som 1990 hade den lägsta sjukfrånvaron, hade en betydligt högre sjukfrånvaro än övriga. Privat anställda kvinnors sjukfrånvaro, som låg högst 1990, låg 1999 nära en procentenhet under de kommunalt anställdas (2000:72). Den offentliga arbetsgivaren inom hälso- och sjukvården har blivit en sämre arbetsgivare . 1997 utgjorde utbrändhet av alla sjukskrivningar för anställda i kommuner och landsting. väntas siffran ha stigit till . Antalet sjukfall med denna diagnos har ökat med drygt 6 000. Antalet sjukskrivningar har ökat . Diagnosen utbrändhet har den överlägset största ökningen. De kommun- och landstingsanställda är klart överrepresenterade. Ökningen inom SAFLO-kollektivet har varit relativt måttlig från (undersökning av , presenterad i 13/2000). Trots att offentligt anställda i lag har rätt att öppet kritisera sin arbetsplats är rädslan och tystnaden mer utbredda där än i den privata sektorn, enligt en studie gjord av . Lärare och sjukvårdspersonal hör till de grupper som starkast känner att kritik kan leda till att deras anställning försämras på arbetsplatsen. Förutom demokratiaspekten har tystare arbetsplatser också arbetsmiljöaspekter. Om det blir svårare att uppträda som rapportör och kritiker av dålig arbetsmiljö finns risken att vardagsförbättringarna på arbetsplatsen minskar. anser att kvinnoyrkena måste få en högre status och att kvinnors insatser i arbetsliv och samhälle måste få ett högre värde. anser därför att en statlig utredning skall tillsättas med uppdrag att arbeta fram en handlingsplan för att öka kvinnors status och värde i arbetsliv och samhälle. Fibromyalgi Minst en kvarts miljon svenskar har fibromyalgi. av patienterna är kvinnor. Fibromyalgi har hitintills räknats som en kvinnosjukdom, men andelen män kan komma att visa sig vara hög eftersom det ofta anses omanligt att klaga över värk i kroppen. Det finns klara diagnostiska kriterier för fibromyalgi fastställda av 1990 (ACR-90). Man har regler som man följer vid diagnostisering genom att trycka på speciella punkter på kroppen. Fibromyalgi är ett kroniskt smärttillstånd med ständig värk i muskler, onormal kraftlöshet/trötthet, icke-funktionell sömn, koncentrationssvårigheter, stelhet, huvudvärk samt andra symtom. Utlösande faktorer kan vara infektioner, trauma, kriser och operationer liksom även kvinnors generellt utsatta situation i samhället. För samhället är fibromyalgipatienter en grupp som medför stora kostnader eftersom många på grund av sin sjukdom inte kan arbeta. Att hälso- och sjukvården har en stor andel kvinnlig personal gör att fibromyalgi även från arbetsgivarsynpunkt är ett stort problem. Många av hälso- och sjukvårdspersonalen lider av sjukdomen och är långtidssjukskrivna. Vid studier i och i har ett visst antal patienter ingått i ett pilotprojekt. De har tillsammans med arbetsterapeut, kurator och dietist fått hjälp att hantera sitt kroniska smärtsyndrom. De fick även en speciell fibromyalgimassage, varvid de upplevde en klar förbättring och minskad smärta. Vid utvärderingen var det denna massage som värderats allra högst av patienterna. Men patienterna i projektet upplevde en klar förbättring inom flera områden och en högre livskvalitet. anser att en statlig utredning skall tillsättas för att dels kartlägga fibromyalgipatientens situation, dels skapa nya behandlingsvägar för dessa patienter. () ()