mot · GP02N267 · 2001-10-05 00:00:00 — Syftet med en sådan reform är att uppnå en högre effektivitet i jobbförmedlingen, få en starkare ställning för de arbetslösa, få jobb istället för bidrag, inte minst för utförsäkrade från a-kassan. har precis passerat genom en högkonjunktur. Den öppna arbetslösheten har sjunkit och många har fått riktiga jobb. Situationen hade kunnat vara bättre. Antalet sysselsatta är fortfarande betydligt lägre än . Antalet personer som befinner sig i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd är också betydligt fler än för sedan, och aldrig förr har så många varit utanför arbetsmarknaden i en högkonjunktur. Arbetsmarknaden måste helt enkelt breddas genom att fler kommer i arbete. Annars kommer flaskhalsar och ökad regional obalans uppstå på dagens arbetsmarknad. Ytterligare en fara döljer sig i dagens siffror, dvs. faran att en stor del av de mycket långvarigt arbetslösa kommer ännu längre bort från ett aktivt liv och blir definitivt låsta i passivitet och isolering. 9 Reformerad arbetsrätt Behovet av reformer på arbetsrättens område är större . Den nya ekonomin i som är inriktad på IT och tjänstesektorn kräver en modern flexibel arbetsrätt som är anpassad till dagens behov och inte till den ekonomi som rådde då tillsvidareanställningen var den dominerande anställningsformen. Vissa reformer har genomförts inom arbetsrätten . En riksdagsmajoritet röstade igenom en ändring i lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL) som innebär att ett förbud mot blockad av enmans- och familjeföretag införs. beslutade om att två undantag från turordningen får göras för företag med upp till tio anställda. Detta är ett steg i rätt riktning, men anser att möjligheten till två undantag måste gälla samtliga företag. Dessutom måste följande förändringar i arbetsmarknadslagarna också genomföras för att skapa fler jobb genom företag: MBL bör ändras så att fackföreningarnas tolkningsföreträde avskaffas. Dessutom bör fackets möjlighet till veto vid upphandling av entreprenörer avskaffas. Lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen bör förändras vad gäller rätten till ersättning för ledighet vid facklig verksamhet. Konfliktreglerna bör skärpas, dvs. ett proportionalitetskrav införs för att begränsa möjligheten till stridsåtgärder som kostar lite för den egna organisationen men orsakar stora kostnader för motparten eller tredje man. Rätten till sympatiåtgärder ska inskränkas. En arbetstidsreform som skapar större möjlighet till såväl individuella som gemensamma överenskommelser om arbetstidens längd och förläggning behövs. Den nuvarande osäkerheten om huruvida regeringen tänker föreslå lagstadgad arbetstidsförkortning eller ej riskerar att försvåra lönebildningen. 10 Rent spel på marknaden för fler jobb och företag Det räcker inte enbart med ett aldrig så bra företagsklimat för att skapa fler jobb och företag. Det krävs också rent spel på marknaden, och för att detta skall ske måste åtgärder vidtas. Speciellt gäller det åtgärder som syftar till att öka konkurrensen. förslag är följande. De selektiva företagsstöden ska avvecklas då de skapar snedvridande konkurrens. Ofta innebär stöd till ett visst företag att jobb försvinner hos konkurrenten. Statliga och kommunala bolag måste säljas eller avvecklas. Speciellt de kommunala bolagen konkurrerar med hjälp av skattebetalarnas pengar ut små privata företag och kanske då speciellt inom tjänstesektorn. Det finns många exempel på att statligt och kommunalt ägande snedvrider konkurrensen genom en öppen eller dold subvention och diskriminerande offentlig upphandling. Därigenom får privata företag sämre lönsamhet och expansionsmöjligheter och några tvingas lägga ned sin verksamhet. Politiskt subventionerade konkurrenter skapar också en extra osäkerhet för privata företag som för sin försörjning enbart är hänvisade till att tillfredsställa kundernas efterfrågan och som inte kan falla tillbaka på att tillfredsställa politiska önskemål. I stort sett samtliga statliga företag agerar dessutom på en marknad där det finns privata företag som är konkurrenter. En försäljning av de statliga företagen bör ske successivt. Dagens konjunkturläge gör det svårt att göra en exakt prioritering av vilka företag som bör säljas först. har tidigare pekat ut följande företag som lämpliga för att först komma ifråga för försäljning: Hela det statliga innehavet i , innehavet i (Nordbanken), (bl.a. ), , , , , , SAS Gruppen, , , , . De offentliga monopolen måste brytas. Få saker skulle betyda mer för kvinnors företagande än om offentlig verksamhet, som vård och barnomsorg, i högre utsträckning lades ut på entreprenad. Etableringshinder för småföretagare måste avvecklas, som t.ex. sotningsmonopolet, regleringen av busstrafiken och kommunernas rätt att stoppa lågprisbutiker med bestämmelser i (PBL). bör gå med i . Detta underlättar i synnerhet för småföretagare som har svårt att hantera valutarisker att hitta nya marknader för sina produkter. Överhuvudtaget måste konkurrensen i stärkas rejält. avsätter i partiets budgetalternativ mer medel till och till konkurrensforskning än vad regeringen gör. Vi vill bl.a. införa en form av konkurrenspoliser som skall se till att fri konkurrens kan upprätthållas inom näringslivet. 11 Möjliggör för fler kvinnor att bli företagare startas nästan vart tredje företag av en kvinna. Av samtliga nystartade företag inom tjänstenäringarna startades av kvinnor. Motsvarande siffra inom industrinäringarna var . Statistik på området visar att det skett en generell uppgång gällande nyföretagandet. Vi liberaler är dock inte nöjda förrän det uppnåtts en större jämställdhet på företagsområdet. Alla kan inte starta företag, men vi vet att det är färre kvinnor än män som startar företag. En av anledningar till att det är färre kvinnor än män som startar företag sammanfaller i hög grad med det kraftiga motståndet hos framför allt socialdemokrater och vänsterpartister att tillåta privata alternativ inom de yrkesområden där kvinnor traditionellt sett har erfarenhet och kompetens. Oviljan från socialistiskt håll att bryta de offentliga monopolen och tillåta privata alternativ innebär i praktiken att det råder ett näringsförbud för många kvinnor. För oss liberaler är det en självklarhet att det måste bli lättare för de kvinnor som vill att starta företag och driva företag. har inte råd att vara utan den kompetens som kvinnor besitter. Ett annat problem är att många banker varit ovilliga att bevilja lån och krediter till kvinnor. Ett tredje problem är det krångel och regelverk som genomsyrar företagsbranschen. Ett intressant exempel gäller kvinnor som vill starta aktiebolag. var kostnaden för att starta eget aktiebolag . Denna kostnadshöjning har sannolikt bidragit till att färre kvinnor väljer att starta aktiebolag. Att andelen kvinnor som väljer att starta eget aktiebolag sjunkit, menar vissa, beror på att riskbenägenheten hos kvinnor är lägre än hos män. Vi liberaler anser snarare att det har att göra med kapitalets storlek. Kvinnor har generellt sett, som påpekats ovan, svårare att få kapital. (Konventionen för eliminering av all slags diskriminering av kvinnor) har riktat kritik mot att det görs för lite i för att få fler kvinnliga chefer i näringslivet. Vägen till fler kvinnliga storföretagschefer går, enligt vår liberala syn, genom fler kvinnliga småföretagschefer. Det kommer naturligtvis att ta tills det får ordentligt genomslag, men desto viktigare är det att stimulera så att fler kvinnor kan bli småföretagare. Inom en rad traditionella kvinnliga yrken i den offentliga sektorn, till exempel inom vården, finns det många kvinnliga chefer på mellannivå. Valet av terminologi kan i vissa fall vara förledande. Hemtjänstassistent är exempelvis en chefsbefattning inom . Det finns faktiskt kvinnliga mellanchefer att rekrytera till högre befattningar. Kvinnor måste synliggöras och uppmärksamma när högre tjänstebefattningar diskuteras. 12 Invandrarföretagande Väsentliga lättnader för småföretagare och för nyetablerade arbetsgrupper som kan bilda nya företag är ett måste, om vi vill bli av med den höga och mycket långvariga arbetslöshet som framför allt drabbar invandrarbefolkningen. Många invandrare kan inte hoppas på en fast anställning ens om konjunkturen hastigt och intensivt förbättras. Vi vet av erfarenhet att vid rekrytering av fast anställd arbetskraft prioriteras folk med någorlunda färsk arbetslivserfarenhet. Den som inte har arbete eller kanske inte har kommit i närheten av en svensk arbetsplats har ingen chans att bli anställd. En realistisk möjlighet för långtidsarbetslösa invandrare är att starta egna företag eller uppdragsarbete egenstyrd konsult- eller frilansverksamhet. Men denna stora grupp för vilken egenstyrt arbete är så viktigt saknar vissa förutsättningar som svenska småföretagare har. Många invandrare har inte tillgång till startkapital, har aldrig fått möjlighet att bygga upp ett professionellt nätverk, känner inte till rutinerna i det svenska arbetslivet och bestämmelserna i skatte- och arbetsrätten. För många av dem skulle lättnader i beskattning och regelverk innebära en lösning från definitiv utslagning. För att skapa nya arbeten bör vi skapa mikrokrediter (självklart inte enbart för invandrare), dvs. enkla, lättbegripliga och lätt kontrollerbara former av lån och garantier. Dessa krediter bör öronmärkas till arbetslösa grupper och individer som ordentligt förberett sitt inträde i arbetslivet. Sådana finansieringsmodeller saknas . I deras frånvaro riskerar de nya stora summorna utdelade av staten att stanna i den redan mycket starka offentliga sektorn i stället för att skapa möjligheter för särskilt svaga grupper. Det som saknas är inte kommunala utvecklingsplaner och inte heller projekt drivna av arbetsförmedlingar, sociala kontor och traditionella stora organisationer som ABF eller TBV. Tvärtom finns det gott om vackert skrivna dokument och sinnrika organisatoriska nybyggen i hela . Ändå har få nya och livskraftiga småföretag vuxit upp ur den offentliga sektorns ambitiösa ansträngningar. Med ett företagsvänligt klimat skulle många invandrartäta områden kunna förvandlas till tillväxtzoner. De politiska åtgärder som krävs för ett bättre företagarklimat är i huvudsak generella. Lägre skatter på arbete och investeringar och mindre krångel för företagen är lika viktiga för invandrarföretag som för företagsamheten i stort. Men det krävs också specifika insatser på några områden för att riva de hinder som i synnerhet drabbar invandrare som vill starta företag. 13 Offensiv forsknings- och utbildningspolitik Utbildningsnivån hos befolkningen blir allt viktigare för att ett land skall kunna hävda sig och utvecklas. Människor kommer att behöva utbilda sig under sin livstid då metoder, teknik och kunskap snabbt blir inaktuella. Den hårda konkurrensen på exportmarknaden kräver dessutom att våra exportprodukter innehåller en hög teknisk och kvalitativ nivå. För att klara dessa krav måste den högre utbildningen bli tillgänglig för fler så att vi i kan skaffa oss en högre allmänkompetens än genomsnittet i vår omvärld. Kunskapens roll som motor i den ekonomiska utvecklingen blir allt större. Det är nya idéer, kreativt entreprenörskap och innovationer som skapar förutsättningar för tillväxt och välstånd. Att ha en kvalitativt högtstående forskning är, i det perspektivet, centralt. Det gäller, på , den fria grundforskning som bedrivs vid landets universitet och högskolor. I vår högskolemotion redovisar vi offensiva satsningar för förnyelse och utveckling av den svenska universitetsforskningen. På kort sikt är den tillämpade, behovsstyrda och mer industrinära forskning som ofta bedrivs utanför universitetssfären av avgörande betydelse för att skapa ett dynamiskt näringslivsklimat. Exempel på forskningsinstitutioner som gör mycket viktiga insatser är SIQ) och (). Institutens verksamhet bör med kraft understödjas. Inte minst är det värdefullt att formerna för samverkan med företag, organisationer och offentliga myndigheter utvecklas. Kontakterna mellan forskningsinstituten och de institutioner där forskningsresultaten skall omsättas i praktiken måste förbättras. Öppna och kreativa mötesplatser där forskare, entreprenörer och beslutsfattare kan mötas måste skapas. Den entreprenörsutbildning som finns vid några högskolor har visat sig vara ett viktigt inslag för ett bättre företagsklimat. Denna utbildning bör spridas till fler högskoleorter. Ett flexibelt gymnasium är en viktig del i att öka allmänkompetensen. Att alla elever får plats på gymnasiet, med en inriktning de själva valt, är därför ett viktigt mål. Genom den snabba utbyggnaden av gymnasieskolan som skett har kommit ett stort steg närmare detta mål. Men fortfarande saknas en flexibel och väl utvecklad lärlingsutbildning. En sådan utbildning förlagd till arbetsplatser skulle underlätta både för arbetstagaren och företagaren. Det är ytterst angeläget att en sådan utbildningsväg kommer till stånd. Redan i bör möjlighet ges till information om företagskunskap. 14 En stark och uthållig energipolitik God tillgång på energi är en förutsättning för välstånd. Elektriciteten är mycket viktig bl.a. för industrin, handeln, jordbruket, servicenäringarna och hushållen, dvs. för hela vårt samhälle. Elektricitet är inget ont som vissa tycks mena. Det svenska energisystemet bör successivt ställas om till att bli ekologiskt hållbart. Nyckelordet här är successivt. Det långsiktiga målet är att såväl fossilt bränsle som kärnkraft fasas ut ur energisystemet och ersätts av ekologiskt hållbara energikällor. Omställningen av energisystemet måste ske med hänsyn till behov av tillväxt och ökad sysselsättning. anser att en rationell energipolitik bäst främjas genom fri handel och produktion av energi. Staten har den fundamentala uppgiften att ställa upp krav beträffande säkerhet och miljö, att kontrollera att kraven uppfylls samt främja forskning och utveckling på energiområden som syftar till att ersätta fossilbaserad energiproduktion och kärnkraft med förnybara energikällor samt att biologiska, särskilt genetiska, effekter av kärnkraftshantering uppmärksammas och att forskning på dessa områden främjas. Kärnkraften bör utnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiska livslängd. Vi säger därför nej till regeringens, och dess stödpartiers, förtida avstängning av , både vad gäller den första och den nu aktuella andra reaktorn. Det är en stor kapitalförstöring att stänga av väl fungerande kärnkraft så länge den är säker och ekonomiskt försvarbar. Konsekvensen blir att tvingas att importera fossilproducerad el från och . I har konsekvenserna till och med blivit att gamla kulturvärden i byn hotas av statligt ägda intressen i brunkolsbrytning. 15 En infrastrukturpolitik för företagsamhet i hela Utan fungerade kommunikationer kan hela aldrig få en positiv utveckling. Detta är en grundbult inom näringspolitiken. Därför måste satsningar göras inom infrastruktursektorn. Främst är det satsningar på vägar och IT-teknik som måste göras. Det är av yttersta vikt att hela landet har en sådan standard på vägnätet att både råvaruförsörjningen till industrin kan tryggas och vägarna hålla en sådan standard att de färdiga produkterna kan fraktas därifrån. Undermåliga vägar får inte vara den faktor som hotar jobb runt om i . anser att väganslaget måste höjas. Det är också viktigt att kommunerna håller en sådan standard på sina vägnät att inte en bygds sysselsättning hotas. anser att det förslag till stomvägnät med anslutande vägar av hög kvalitet som den borgerliga regeringen lade fram 1993 måste genomföras. Den nuvarande regeringen har övergett denna plan genom successiva neddragningar här och där, vilket har inneburit att hela landet har fått ett sämre vägnät. Även på järnvägssidan är det av stor vikt att ett stomnät av hög kvalitet kan upprätthållas. Det är viktigt att fler järnvägssträckor snabbtågsanpassas för att krympa landet. På många håll kan bättre regionala tågförbindelser öka pendlingsutrymmet för de boende så att det i större grad blir möjligt att bo på en ort och pendla till en annan. IT-kommunikationer är en stor framtidsfråga för . Goda IT-kommunikationer är ett bra verktyg för att skaffa fler jobb i hela . Det är därför av största vikt att det finns ett väl utbyggt och kraftfullt IT-nät i hela landet. Just nu är det utbyggnaden av fiberkabel för bl.a. bättre bredbandsuppkoppling som är aktuell. Det är inte säkert att det är denna teknik som är den bästa i hela landet. Redan nu kan vi se att annan teknik kommer på området, t.ex. trådlös kommunikation eller möjlighet till IT-tjänster genom befintliga eluttag. Därför skall vi inte lägga ned offentliga resurser på att bygga ut något som vi inte vet om det är hållbart om . uppfattning är därför att det i första hand är näringslivet som skall engagera sig i utbyggnaden av IT-nät. Regeringens inblandning i utbyggnaden hämmar bara den tekniska utvecklingen på området. 16 Ett tryggt rättssamhälle Kampen mot brottslighet måste stärkas. Om detta inte sker hotas både välfärd och företagsamhet. Många företagare drabbas av olika slag av brott som t.ex. inbrott, smash-and-grab-kupper och rån. Företagaren kan få det svårare att teckna försäkring m.m. om inte brott upp. Därför krävs det fler poliser, åklagare samt ett domstolsväsende med tillräckliga resurser. Det är också viktigt att kampen förs mot den ekonomiska brottsligheten. Hela företagsamheten tjänar på att reglerna följs och att det är rent spel på marknaden. 17 Bra bostäder för trygga jobb Den svenska bostadspolitiken är i kris. Det byggs för få bostäder, speciellt i tillväxtregioner. bostadsmarknadsenkät visar att det är betydligt fler kommuner än tidigare som rapporterar bostadsbrist. rivs det hela fastigheter i mindre städer runt om i landet på grund av dåligt underlag och stel hyressättning. Tillgång till bra och attraktiva bostäder är en förutsättning för att folk skall kunna ta ett jobb på en ort, och därmed är bostadspolitiken ytterligare ett verktyg i en politik som skall skapa fler jobb genom företagande. Hörnstenar i bostadspolitik är valfrihet för konsumenterna, avregleringar och konkurrens som sänker bygg- och underhållskostnader, sänkt beskattning av boendesektorn, en flexiblare hyressättning med bibehållen trygghet för hyresgäster mot oskäliga hyreshöjningar och statlig neutralitet mellan olika boendeformer. Det är en politik som syftar till att fler skall kunna bestämma hur de vill bo. 18 Internationell näringspolitik värna frihandeln Det pågår en intensiv debatt om frihandel. ATTAC-rörelsen och demonstranter vid WTO- och IMF-möten hävdar att de står på de fattiga folkens sida när de protesterar mot frihandel. Debatten är ingalunda ny. Vi svenska liberaler har levt med den . Handel är utsugning hette det under vänstervågen kring 1968. Vi tog den debatten då, och vi fortsätter att föra den. Vår övertygelse är den motsatta. Handel befrämjar inte bara välstånd utan också fred och kulturell utveckling. Handeln har varit en starkt bidragande faktor bakom tillväxten efter det . har världshandeln ökat , dubbelt så mycket som BNP ökade . Utrikeshandeln gav därmed ett kraftigt bidrag till den totala tillväxten. Det är därför ett slag mot de fattiga att, som åtminstone den militanta spjutspetsen vid demonstrationerna mot WTO, IMF och syftar till, vilja minska den internationella handeln. Hade inte haft möjligheter att handla med omvärlden under vår industraliseringsprocess, hade vi inte uppnått det välstånd vi nu har. Det var lyckosamt att den processen för vår del inleddes när en globalisering, som i vissa avseenden faktiskt liknar den som pågår, ägde rum. Hade vår industrialisering påbörjats när den tidens globaliseringsmotståndare fick politisk makt och krympte världshandeln hade svårigheterna varit mycket större. Åren före rasade debatten mellan svenska frihandlare och protektionister. Liberalerna frihandlarna vann den striden, vilket hade avgörande betydelse för välståndsutveckling . Det sägs ibland i debatten att klyftorna i världen växer och att fattigdomen ökar. För en seriös debatt är det nödvändigt att sådana påståenden skärskådas. Om det vore sant att en friare världshandel sammanfallit med sådana effekter, hade det naturligtvis varit nödvändigt att ta nyprotektionisternas argument på större allvar. Men fakta talar ett, åtminstone delvis, annat språk. Fattigdomen har enligt tillgänglig statistik knappast ökat i världen. Antalet fattiga i absolut mening har minskat. En undersökning från visar t.ex. att inkomstskillnaderna mellan länder har minskat kontinuerligt och särskilt snabbt , då globaliseringen tog fart världen över. I Ostasien sjönk exempelvis antalet människor som lever på per dag från 420 miljoner 1987 till 280 miljoner 1998. Det är däremot sant att hundratals miljoner människor fortfarande lever under oacceptabla villkor och att situationen i flera av de fattigaste länderna faktiskt försämrats. Men ingenting tyder på att det är den ökande världshandeln som lett till den utvecklingen allt tyder på motsatsen, nämligen att dessa länder haft en bättre situation om deras handel ökat mera. En genomgång av dessa länder bekräftar snarare bilden att det är brist på demokrati, brist på ekonomiska reformer och marknadsekonomi, brist på fungerande rättsväsende och brist på utbildning som gör att dessa länder sitter fast i underutveckling. Även de ofta förekommande uppgifterna om kontinuerligt ökande relativa skillnader kan ifrågasättas. i ett längre perspektiv, 19501995, har den relativa tillväxten varit lika stor i industriländerna som i utvecklingsländerna. tycks de relativa inkomstskillnaderna ha minskat något, främst som en följd av en snabb välståndsökning i och . Ett program för ökat ekonomiskt välstånd och minskad fattigdom bör således innehålla fortsatt frihandel, raserande av handelshinder i de utvecklade ekonomierna för produkter, t.ex. på jordbruks- och textilområdet, bistånd till de fattigaste länderna för att stärka deras förutsättningar att ta del av globaliseringens fördelar genom stärkande av demokratiska strukturer, bättre administration, fungerande rättsväsende och bättre utbildning, en skuldsanering, inte minst riktad mot de länder som kastat av sig sina diktatorer och därmed bör få chans att starta på nytt utan att behöva betala notan för förtrycket en gång till, ökad öppenhet på det finansiella området, inklusive införandet av en internationell finansinspektion, för att minska riskerna för kriser av det slag som inträffade i . All erfarenhet visar att länder som bedriver en stabilitetsinriktad finans- och penningpolitik med en lämplig växelkursregim och som följer de internationella regelverk och normer som främjar stabilitet är bättre rustade att klara finansiella kriser. Frågan om en internationell skatt på valutatransaktioner, den s k Tobinskatten, som ATTAC-rörelsen lyfter fram som den allra viktigaste, är varken någon lösning på möjligheten att minska riskerna för finansiella kriser eller på problem. Införandet av en Tobinskatt skulle snarare i hög grad drabba själva. Historiskt sett har med stränga valutaregleringar påverkats mycket negativt av sådana restriktioner och protektionism. Fria kapitalrörelser ger däremot stora möjligheter. Kapital från den industrialiserade världen kan användas till värdefulla investeringar i . En skatt på valutatransaktioner skulle även bli mycket kostsam för då de vanligen är den mottagande parten vid kapitaltransaktioner. Vårt eget ökade beroende av den internationella utvecklingen, det som brukar kallas för globaliseringen, påverkar förutsättningarna för den politik som kan föras även i . Detta är inget nytt den utlandsberoende delen av ekonomin har oftast vuxit snabbare än den inhemskt inriktade. Detta visas t.ex. av att utgjorde exporten av BNP mot . Under olika skeden har dock denna utveckling gått snabbare än annars. Det är högst sannolikt att vi nu befinner oss i ett sådant skede.