mot · GP02Ub440 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub440av m.fl. (s)Forskning och utbildning i 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fler högskoleplatser i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fler platser till läkarutbildningen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fler platser till vårdutbildningarna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en nätverksbaserad forskarskola i vårdvetenskap i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökade satsningar på forskning och forskarutbildning i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en professur med inriktning mot yrkespedagogik i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en fortsatt satsning på form och design i . 2 Motivering Det är viktigt att får möjlighet att växa och utvecklas. Det samlade värdet av de tjänster och varor (BRP) som producerades i var över snittet i EU. är (BRP) i lägre än EU-snittet. har haft en långsammare tillväxttakt än riket i sin helhet den senaste . Endast har kunnat följa riksutvecklingen, men ökningen är t ex lägre än i . För att (och ) med sina 1,8 miljoner invånare skall stå starkt för framtiden måste många satsningar göras. I den här motionen vill vi västsvenska socialdemokrater lyfta fram utbildnings- och forskningspolitiken som ett område med stor betydelse för västsvenskarnas framtida välfärd. Vi pekar här på de satsningar som bör genomföras för att skall få rimliga förutsättningar att utvecklas på ett positivt sätt. 3 En offensiv satsning på utbildning och forskning i 3.1 Hälften skall studera vidare Målet för oss socialdemokrater är att hälften av varje årskull västsvenska ungdomar skall ha påbörjat högskolestudier . I har omkring var fjärde vuxen () någon form av högskoleutbildning. Skillnaderna är stora mellan kommunerna med en spännvidd mellan . En ökad tillströmning till högskolan och internationaliseringen av den högre utbildningen gör att vi socialdemokrater också vill främja utbildningskvaliteten genom ökat studentinflytande, aktivt jämställdhetsarbete, utvecklad kvalitetsgranskning och större resurser till pedagogisk förnyelse på de västsvenska högskolorna. För att högskolan skall återspegla hela regionen måste arbetet med att bredda rekryteringen och öka den sociala och etniska mångfalden i högskolan intensifieras. Vi västsvenska socialdemokrater vill bryta de köns- och klassbundna studievalen, vilket förutsätter att högskolans arbetsformer och pedagogik förnyas. 3.2 behöver 15 000 nya högskoleplatser har byggts ut med 68 000 platser . Av dessa har endast 14 000 fördelats till . tillförs högskolan 10 500 platser . Vi har 24,5 studenter per 1 000 invånare jämfört med 28,5 för . har också minst resurser för den grundläggande högskoleutbildningen mätt i kronor per invånare och dessutom det högsta söktrycket i landet. Antalet förstahandssökande per plats är 3,96 för , jämfört med 3,39 i och 2,98 i . Det är viktigt både ur ett nationellt och ur ett västsvenskt tillväxtperspektiv att högskoleutbildningen och forskningen byggs ut. krävs därför ytterligare 15 000 nya utbildningsplatser vid de västsvenska universiteten och högskolorna. I proposition 2001/02:1 har vissa av dessa behov tillgodosetts. Vi konstaterar dock att ytterligare resurser behövs för att täcka de nödvändiga behoven för vårt vidkommande och att regeringen stimulerar allt fler att söka högskoleutbildning, med särskild betoning på de tekniska utbildningarna. Vi anser även att minst en av de västsvenska högskolorna bör utvecklas till universitet . I detta sammanhang är det även viktigt att notera att en utbyggnad av ingenjörs- och lärarutbildningarna kräver tillgång till samhällsvetenskap och humaniora. Därmed blir en utbyggnad av de fasta forskningsresurserna en naturlig följd. 3.3 behöver fler platser till läkarutbildningen Totalt i riket fördelas 1 100 nya platser på läkarutbildningen för åren 20012002. På lång sikt innebär detta att antalet läkare ökar med cirka 200 . För del har 110 platser för och 110 platser för fördelats till läkarutbildningarna vid . Detta är mycket positivt och ett steg i rätt riktning. Men när vi tittar på läkartätheten och antalet läkarstudenter i förhållande till folkmängd tvingas vi konstatera att läkarutbildningen kraftfullt måste öka efter 2002 för att komma i fas med övriga delar av landet. Vi anser därför att läkarutbildningen vid bör tilldelas ytterligare platser . 3.4 behöver fler platser till vårdutbildningarna Genom att staten övertar huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningen överförs de fullt ut till statliga universitet och högskolor samt till vissa enskilda utbildningsanordnare. Som en kvalitetsförstärkning planeras anslagen för vårdskoleutbildningarna öka med nära 4 miljoner , vilket framgår av proposition 2002/01:2. Behovet av framförallt sjuksköterskor är dock mycket stort i hela landet och förväntas öka ytterligare. Antalet nybörjarplatser föreslås därför öka med 1 200. Enligt beräkningar skulle mellan 150 och 200 av dessa platser tillfalla , vilket är bra. Men för att skall komma i paritet med övriga landet bör en fördubbling ske så att den mest akuta sjuksköterskebristen kan åtgärdas. 3.5 Inrätta nätverksbaserad forskarskola i vårdvetenskap i I råder stor brist på högskoleutbildad personal inom hälso- och sjukvård och omsorg. Denna brist förväntas öka i takt med de kommande årens stora pensionsavgångar. Den allvarliga bristen på forskarutbildade i vårdvetenskap utgör ett stort hinder för en kraftfull forsknings- och ämnesmässig kompetensutveckling inom vårdvetenskapens olika områden. Mot denna bakgrund beslöt rektorerna vid och högskolor att, inom ramen för det västsvenska universitetssamarbetet, tillsätta en arbetsgrupp. Uppgiften att kartlägga och analysera kunskapsbildning, utbildning och forskning inom vård, hälsa och omsorg, genomfördes av inom det s k . I projektets direktiv betonades vikten av att kunna erbjuda studenterna vid vårdutbildningarna i en rak utbildningsväg från grundskolenivå till doktorsnivå med olika inriktningar. Ett centralt inslag i avser en gemensam forskarskola i vårdvetenskap i . Förutsättningarna för att etablera en nätverksbaserad forskarskola i är mycket goda. Vi vill peka på följande: Vid och högskolor finns en rad professurer med närliggande kunskapsområden inom medicin, samhällsvetenskap och humaniora representerade, liksom det folkvetenskapliga området genom den i , en hälsovetenskaplig akademi vid bestående av en medicinsk, en odontologisk samt den vårdvetenskapliga fakulteten med transdisciplinär och mångvetenskaplig profil som startade . Med anledning av detta anser vi att det finns mycket goda förutsättningar för att inrätta en nätverksbaserad forskarskola i vårdvetenskap i . 3.6 Ökad satsning på forskning och forskarutbildning i Investeringar i forskning och utveckling blir allt mer avgörande för utveckling. Behovet av forskarutbildade ökar både inom högskolan och i det övriga samhället. Vi socialdemokrater vill öka insatserna för att stärka den västsvenska grundforskningen. Målet är att fördubbla det årliga antalet forskarexaminerade . För att klara en fördubbling av examinationen i forskarutbildningen måste utbyggnaden av forskarutbildningen ske vid samtliga högskolor och universitet i . För att öka forskningsanknytningen i utbildningen, stärka högskolan som kraftcentrum i den regionala utvecklingen och öka forskningssamarbete med det omgivande samhället är det angeläget att öka forskningsresurserna vid alla högskolor. I proposition 2001/02:2 finns sådana ambitioner angivna, men för att säkra ställning som forskningsregion och för att trygga generationsskiftet och förnyelsen inom svensk forskning bör också kraftfulla satsningar göras på nya forskare. 3.7 Inrätta professurer med inriktning mot yrkespedagogik i I ambitionen att ge alla medborgare tillräckliga kunskaper har de arbetsrelaterade utbildningarna hamnat på undantag. Det finns en uppenbar risk för att det kommer att saknas kvalificerat yrkeskunnande inom flera branscher, inte minst i . Ett förändrat arbetsliv ställer också krav på att utbildningssystem förändras i takt med de nya förutsättningar som råder på arbetsplatserna. Inte minst utbildningsvägar som bygger på det grundläggande yrkeskunnande som gymnasieskolans program med yrkesämnen ger kommer att efterfrågas mer. har också ett antal omfattande förändringar genomförts, t ex en reformerad gymnasieskola, satsningar på och KY-utbildningar samt omorganisation av AMU-gruppens verksamhet. Men det saknas till stor del vetenskaplig kunskap om vad dessa förändringar inom yrkesutbildningarna har inneburit och kommer att innebära för 2000-talet, t ex för de kvalificerade yrkesutövarna inom vissa branscher, för yrkesutbildarna i skolan och för relationen mellan arbetsliv och skola. Andra områden där vetenskaplig kunskap skulle vara av betydelse är bl a yrkespedagogik, yrkesdidaktik, distans- och IT-pedagogik för yrkesverksamma samt jämförande studier vad gäller yrkesutbildning och utbildningssystem nationellt och inom EU. Kunskaper inom dessa områden bör därför vara ett stöd vid förändringsarbete och yrkesutbildning. Att på vetenskaplig grund följa upp en fortsatt reformerad gymnasieskola och den eftergymnasiala utbildningen är nödvändigt. Yrkesutbildning och yrkespedagogik som två forskningsområden skulle kunna tillföra kunskap till grund- och påbyggnadsutbildning vid universitet och högskolor samt stimulera till kvalificerad eftergymnasial utbildning, arbetsmarknadsutbildning, vuxenutbildning och privata utbildningsanordnare att effektivisera utbildning för professionell utveckling. Att inrätta professurer med inriktning mot utbildningsområdet skulle därför vara ett uttryck för den politiska viljan att lyfta fram frågor om hur samhället finner vägen till god professionalisering av arbetskraft i . I detta sammanhang vill vi peka på att grunden för detta finns i . /var först i landet med profilen arbetsintegrerat lärande enligt COOP-modell (studier varvat med avlönat arbete). Siktet är nu att bli Europaledande inom området. Som en del i arbetet för att nå fram till detta mål pågår etableringen av ett centrum för arbetsintegrerat lärande. Utbildningsformen COOP, som innebär att studier varvas med avlönat arbete, har används sedan HTU:s tillkomst. Med hjälp av COOP har dessutom ett stort kontaktnät med företag och andra organisationer, såväl nationella som internationella, byggts upp. Med anledning av ovan anförda, menar vi västsvenska socialdemokrater att professurer med inriktning på yrkesutbildningsområdet bör inrättas och att dessa med fördel kan placeras i . 4 En offensiv satsning på form och design i 4.1 har goda möjligheter att utveckla form och design Utveckling av form och design är viktig för det svenska näringslivet och har stor betydelse för industrins framgångar, inte minst på exportsidan. har särskilt goda förutsättningar för utveckling och profilering inom detta område och ligger långt fram vad gäller utbildning och utveckling. i kommun erbjuder förberedande utbildningar och högskoleutbildningar inom metall, textil, skinn och trä samt påbyggnadsutbildningar i finsnickeri och möbelrestaurering. Delar av verksamheten sker i samarbete med , och har också examensrättigheter på vissa kurser. För att ge kulturarbetare och konstnärer tillgång till den digitala teknikens möjligheter och för att öka den regionala samverkan, har ett spännande samarbete med Medieverkstan i och , som förutom att producera film, även arrangerar film- och medierelaterade föreläsningar, temadagar, utställningar och mötesplatser. Halmens hus i är det enda museet i med tillverkning, design och form i halm. med byggnadsvårdscentrum och i i har unika samlingar av form och design och angränsar till vid . på är en viktig resurs med basutbildning för blivande konstnärer. Institutionen i erbjuder sex utbildningsprogram: textilekonomi, textilingenjörsutbildning, industriell teknik YTH, handvävning, textildesign och modedesign. Institutionen har riksomfattande antagning av elever och har genom sitt breda utbud av utbildningar kunnat bygga upp en unik kombination av olika kompetenser inom hela textilområdet, alltifrån hantverk och design till teknik, produktion, ekonomi och marknadsföring. Textilhögskolan har även kompetens inom områdena mode- och textildesign samt historiska textilier (handvävnad). Genom Stickakademin för designer och designstuderande, har kombinationen hantverk, design och teknik inom trikåområdet ytterligare kunnat förstärkas. Institutionen startade ett centrum för textilforskning (CTF) och medverkar till att bygga upp forskning inom området fiberteknologi. Med stöd av ovanstående menar vi att det i finns mycket goda förutsättningar för att form- och designverksamheten kan växa och ytterligare utvecklas. () () () () () ()