mot · GP02Ub322 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub322av m.fl. (c)Utbildningspolitiken 1 Sammanfattning I ett samhälle där kunskaper är den viktigaste grunden för ekonomisk utveckling är lika tillgång till bra utbildning en avgörande rättvisefråga. Utbildning är också den viktigaste och mest långsiktiga vägen till social och regional utjämning. En bra skola ska ge baskunskaper till alla men också möjligheter att lära nytt och att använda och utveckla kunskap för att lösa nya problem i ett livslångt lärande. Utmaningen ligger i att skapa lösningar för hela befolkningen och att hela landet får tillgång till bra utbildning. Kunskap är också makt makt att förändra och påverka samhället i stort men också makt att kunna göra sina egna val. En bra utbildning ger redskapen för människor att infria sina framtidsdrömmar. Politiken måste därför bygga på en grund som erbjuder alla lika möjligheter till en bra start i livet. Utbildningsfrågorna är viktiga för och därför vill vi investera i utbildning på alla nivåer, från förskola, grundskola, gymnasieskola till högre utbildning och forskning, i ett livslångt lärande. För att ge alla elever, i olika skolformer, större chanser att tillgodogöra sig kunskaperna så vill vi individanpassa skolan ännu mer än vad dagens skola gör. I utbildningspolitik utgår vi från att alla elever kan och vill lära sig. Detta står i stark kontrast till de som menar att vi måste acceptera ett visst svinn på vägen att alla inte kan eller bör ges möjligheter att lära. Kvalitetsfrågorna är också viktiga i ett decentraliserat skolsystem för att garantera likvärdighet oavsett var i landet undervisning sker. Vi måste se utbildningsväsendet som det helhetssystem det faktiskt är genom att ha en starkare koppling och kvalitet mellan de olika utbildningsnivåerna. Vi kan inte lasta över problem på gymnasieskolan och gymnasieskolans problem på den högre utbildningen då riskerar vi att urholka kvaliteten på alla utbildningsnivåer. I denna motion tar vi upp olika utbildningspolitiska förslag från förskola, grundskola till gymnasieskola och vuxenutbildning. I vår motion Ub240 Grundskola presenterar vi tre reformer för . 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 18 2 Innehållsförteckning 19 3 Förslag till riksdagsbeslut 20 4 Förskola 21 4.1 Bristen på förskollärare 21 4.2 Öppen förskola 22 4.3 Förskoleklass 22 5 Grundskola 23 5.1 Rätt till kunskaper 24 5.2 Lokal makt 24 5.3 Fler lärare 24 5.4 Skolledare 24 5.5 Mobbning 25 5.6 Könsmobbning och sexuella trakasserier 26 5.7 Arbetsmiljölagen 26 5.8 Ordning för lärande 27 5.9 Betyg 27 5.10 Sex- och samlevnadsundervisning 27 5.11 Sniffning, alkohol, narkotika, tobak och läkemedel 28 5.12 Ätstörningar 28 5.13 Idrott 28 6 Funktionshindrade i skolan 29 6.1 Skapa ett nytt riksgymnasium 29 7 Särskola 29 8 Fristående skolor 30 8.1 Fristående gymnasieskolor 31 9 Gymnasieskolan 31 9.1 Kärnämnena 31 9.2 Individuell studieplan 32 9.3 Rätten att tentera upp betyg 32 9.4 Inför gymnasieexamen 32 9.5 Utbildningsgaranti 33 9.6 Studiebidrag 33 9.7 Lärlingsutbildning 33 10 Livslångt lärande 34 10.1 Kvalificerad yrkesutbildning 35 10.2 Samordna utbildningsformer 35 10.3 Validering 35 10.4 Gymnasierätt 36 10.5 Personer med funktionshinder och det livslånga lärandet 36 11 Folkbildningen 37 12 Folkhögskolor 37 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa etableringsfrihet för förskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utveckling av föreskoleklass. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att liknande villkor vad gäller inflytandefrågor i arbetsmiljölagen även skall gälla för elever. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nolltolerans mot våld och mobbning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överläggningar med riksdagspartierna för att nå en bred överenskommelse om ett förändrat betygssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna för betyg skall vara lika oavsett skolhuvudman. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ekonomiska resurser för framtagande av information och utbildning angående ätstörningar och hälsa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett nytt riksgymnasium för blinda och synskadade barn med multifunktionshinder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att tentera om gymnasiekurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en gymnasieexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en utbildningsgaranti för gymnasiestudier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolors rätt att underrätta föräldrar till myndiga elever om skolk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad lokal frihet för lärlingsutbildningar att bestämma tidpunkten för inledning av lärlingsmomentet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn och en samordning av eftergymnasiala yrkesutbildningar. begär att regeringen lägger fram förslag om valideringssystem för de eftergymnasiala utbildningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagstadgad rätt att delta i gymnasial vuxenutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge personer med särskoleutbildning tillträde till vuxenutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta vuxenutbildning vara underlag för rätt till personlig assistans enligt LSS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omfördelning av årsstudieplatser till studieförbunden. 4 Förskola omfattar en allt större andel av alla barn och spelar en viktig roll för barns utveckling och lärande. var 372 000 barn inskrivna i förskoleverksamhet, vilket motsvarar tre av fyra barn i åldern . Nuvarande höga deltagande, bland 15-åringar, kan jämföras med att av 16-åringarna deltog i förskoleverksamhet 1975. För de familjer som väljer förskola är det viktigt att verksamheten håller en hög kvalitet; har varit pådrivade för en läroplan för förskolan. Vi välkomnar nu att arbetslösas barn, barn till föräldralediga och barn till asylsökande garanteras plats i förskolan samt att en allmän förskola för fyra- och femåringar införs . En mångfald av förskoleformer med olika organisationsformer kommunala förskolor, föräldrakooperativ, personalkooperativ, föreningsdrivna förskolor etc innebär att de olika förskoleformerna kan stimulera varandra och bidra till en utveckling av hela förskoleverksamheten i . Driften av förskolan är inte det viktiga utan det är den pedagogiska verksamheten som är det centrala. Etableringsfriheten för förskolor bör därför återinföras. Detta bör ges regeringen till känna. Förskoleverksamheten måste hålla hög kvalitet med bra miljö och många pedagoger. De resurser som regeringen ställt till förfogande för kvalitetshöjning i förskolan gäller, tyvärr, enbart där man inför maxtaxa. alternativ till maxtaxa är ett familjepolitiskt paket med barnomsorgskonto och avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader. Detta ger den enskilda familjen möjlighet att välja hur man vill ordna sin barnomsorg. I vår familjemotion presenterar vi vårt förslag till barnomsorgskonto. 4.1 Bristen på förskollärare av både förskollärare och fritidspedagoger ökar, enligt AMS. Att behovet av förskollärare ökar beror bland annat på integreringen av skola och förskola, så kallad förskoleklass, vilket har inneburit ett vidare arbetsfält för förskollärarna. Efterfrågan ökar också inom barnomsorgen; höjda kompetenskrav gör att allt fler förskollärare anställs i stället för barnskötare. För barnskötarna är läget annorlunda det finns ett överskott på denna personalgrupp, men överskottet minskar. har förskolan drabbats av betydande ekonomiska besparingar. I förskolan minskade resurserna per barn med en femtedel första hälft, enligt . Minskningen är främst ett resultat av att antalet barn ökat utan att motsvarande ökning av resurserna skett. har visserligen besparingstrenden brutits men det finns åtskilligt att önska för att förbättra arbetsmiljön för både barn och personal inom förskolan. Vi vet att med all sannolikhet så kommer trycket att att öka på förskolorna. Detta främst på grund av införandet av maxtaxa och garanterad plats i förskolan till arbetslösas barn, barn till föräldralediga och barn till asylsökande samt att en allmän förskola för fyra- och femåringar införs . Med tanke på reformerna som regeringen nu genomför hade det varit önskvärt om man sett till att åtgärda bristen på förskollärare. Bland annat så behövs det en kraftig ökning av antalet utbildningsplatser för förskollärare. Enligt har utbildningen till förskollärare varit underdimensionerad och man har påpekat detta för regeringen, dock utan resultat. Regeringen medger själv i sin budgetproposition att problemet är att antalet platser till förskollärarutbildningen ej varit tillräckligt och att bristen inte beror på studenters bristande intresse för att söka sig till utbildningen. Det bör stimuleras till fler studieplatser på förskollärarutbildningen. satsar därför i sin budgetmotion ytterligare för att utöka platsantalet, vilket skulle leda till ca 500 nya förskollärarplatser. 4.2 Öppen förskola förskolan är dels till för barn som inte är inskrivna i förskolan, dels ett komplement till familjedaghemmen. Det finns inga krav på inskrivning eller anmälan för att delta i verksamheten. Verksamheten erbjuder barnen en pedagogisk gruppverksamhet och skall även tillgodose de vuxnas behov av kontakter med andra vuxna samt social service. vill understryka behovet av att utveckla den öppna förskolan och den betydelse den har för barn och föräldrar. 4.3 Förskoleklass En ny skolform, förskoleklass, infördes . Införandet är ett led i en strävan mot ökad integration av verksamheterna i förskola, grundskola och fritidshem. Som ett led i reformarbetet har förskolan också fått en egen läroplan, Lpfö 98, och Lpo 94 har anpassats till att omfatta även förskoleklassen och fritidshem. Förskoleklass är en frivillig skolform för barnen och föräldrarna, men den är obligatorisk för kommunerna att erbjuda. har haft i uppdrag att följa arbetet och utvecklingen med förskoleklass ute i kommunerna. redovisar att det saknas kunskap om reformens intentioner och den reviderade läroplanens innehåll och innebörd. På många håll finns det brister när det gäller framväxten av ett gemensamt synsätt i nämnd, förvaltning och lokala organisationer. Dessutom konstaterar att man på många håll strävar efter att anpassa barnen till en traditionell skola. Man konstaterar att samverkan mellan förskola och skola ofta sker på skolans villkor. Det förefaller som om det finns risk för att det traditionella klassrummet håller på att ta över på bekostnad av förskolans mer ändamålsenliga lokaler med utrymme mer anpassat till barnen. Trots bristerna och medvetenheten om att reformen kräver mycket arbete innan en integration av synsätt, förhållningssätt och arbetssätt har skett så ser de flesta positivt på reformens inneboende möjligheter, såväl på nivå som på verksamhetsnivå. Även föräldrar har en positiv inställning till förskoleklass. har presenterat några förslag till åtgärder på statlig nivå som ställer sig bakom: Fortsatt översyn och synkronisering av lag och förordning. Satsning på implementering av integrationsreformer, den reviderade Lpo 94 och Lpfö 98 såväl på nivå som på verksamhetsnivå och inom rektors- och lärarutbildningen. Fortsatt satsning på utvecklingsarbete och utvecklingsdialoger med kommuner och skolor. Forskningsbaserade studier av den pedagogiska verksamhetens innehåll och effekter av olika organisations- och vistelseformer. Satsning på en dialog med rektorsutbildningen och den nya lärarutbildningen. Regeringen bör få i uppdrag att åtgärda de förslag som ovan anförts angående utvecklingen av förskoleklass. Detta bör ges regeringen till känna. Åtgärder på nivå och verksamhetsnivå skulle bl a kunna vara: En medveten satsning på att förstärka kunskap och samsyn i hela organisationen på kompetensutveckling av all personal på lika villkor Att skapa tid och stöd för kollegiala reflektioner Att värna och stödja de nya personalgrupperna i skolan Översyn av ledningsorganisationen och dess kompetensbild Utvärdering av de integrerande verksamheterna. 5 Grundskola tar 100 000 barn det första steget in i skolans värld. Fyllda av nyfikenhet, kreativitet, förväntan och lust att lära börjar de skolan. Tyvärr så vet vi att alltför många av dem kommer att gå ur skolan utan godkända kunskaper, med ett knäckt självförtroende och utan lust till fortsatt lärande. Att skolan brottas med en lång rad problem är ingen nyhet. Vi kan konstatera att regeringens insatser är och har varit helt otillräckliga. Förra valet var mantrat vård-skola-omsorg låt det inte bli en repris i nästa val. Vi vet vad problemen är så låt oss därför tillsammans fokusera på möjligheterna och hitta lösningarna istället för att utreda skolan ännu mer. Det står klart att för att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag så behövs mer resurser men framför allt så ser vi att det krävs tre stora reformer: rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare. 5.1 Rätt till kunskaper Vi vill slopa den tidsbestämda skolplikten och istället införa en individuell kunskapsrätt. Kunskaper ska vara styrande för hur länge eleven ska gå i skolan. Minuter, timmar och år kan aldrig vara mått på mängden inhämtade kunskaper. Hur lusten att lära uppmuntras är olika för olika elever och därför måste också läroprocessen vara individanpassad och flexibel. Varje elev ska ha en egen studieplan över hur man ska nå kunskapsmålen. Tidiga insatser för elever med läs- och skrivsvårigheter och tillgång till specialpedagoger behövs för att stödja och hjälpa vissa elever. 5.2 Lokal makt Vi vill bygga en likvärdig skola, inte likadana skolor. Kommunerna måste fokusera på de enskilda skolornas möjligheter och decentralisera mer makt och fler beslut till skolorna. Lokala styrelser där föräldrar, personal och elever ingår är ett led i att stärka den lokala makten. Utbildningens kvalitet ska inte vara beroende av var man bor. Vi vill inrätta ett nationellt kvalitetsinstitut som ser till att alla garanteras en bra utbildning oavsett var eleven går i skolan. 5.3 Fler lärare satsningar innebär att det blir fler lärare och andra vuxna i skolan. Lärarnas inflytande ska öka de ska vara med och bestämma hur resurser ska fördelas och hur arbetstiden ska utnyttjas. För att göra läraryrket attraktivt måste det inrättas bättre karriärs- och utvecklingsmöjligheter. Exempelvis genom att det finns möjlighet att forska på deltid eller att vidareutbilda sig till specialist. I vår motion Ub240 Grundskola vidareutvecklar vi dessa reformer. Nedan följer våra övriga förslag till skolpolitik. 5.4 Skolledare I ett decentraliserat skolsystem är skolledarens roll mycket viktig. Skolledningen kommer att ha det yttersta ansvaret för att alla skolans elever uppnår kunskapsmålen, men med det ökade ansvaret följer också ökad beslutsbefogenhet. Det är därför viktigt att även skolledare får möjlighet till kompetensutveckling. Skolledaren ska vara den pedagogiska ledaren för skolan och ska inte belastas med onödigt byråkratiskt arbete. Skolledaren har det yttersta ansvaret för att nå målet att alla elever ska klara kunskapsmålen. anser att skolledaren bör ges en starkare roll i skolans utvecklingsarbete. Det är angeläget att skolledaren själv får möjlighet att besluta om viktiga stödfunktioner för skolledarrollen, t.ex. i form av administrativt stöd, så att skolledaren också får tid till att leda skolans pedagogiska utveckling. En mer självständig roll för skolledarna bör beslutas om i varje kommun. Skolledningens befogenheter och ansvar måste klargöras inom ramen för ökad decentralisering från kommunen till skolan och inom skolan. har vi sett rektorer bytas ut för att de inte klarar att hålla budgeten. Ännu finns inget exempel på att en rektor tvingas avgå för att hon eller han inte klarat kunskapsmålen, som egentligen är mycket viktigare. Skolledningen måste ha ett uttryckligt ansvar för att klara åtagandet att varje elev lyfts till godkända kunskaper och betyg. För att klara detta måste de ges redskap och resurser. En skolledning som trots detta inte klarar av sitt åtagande ska kunna bytas ut. En skola som inte klarar målen ska kunna läggas ut på entreprenad. 5.5 Mobbning I rapporten i 1999 konstaterar att upp till 100 000 elever mår dåligt i skolan, vantrivs, känner sig mobbade eller saknar studiemotivation. Samtalen till som handlade om mobbning ökade och även i sin halvårsrapport för första delen av 2001 så anger man att de tydligt fortsätter att öka i antal. Vad som helst kan utlösa mobbning omoderna kläder, annorlunda hudfärg eller intressen. Poängen är att det inte är den som är mobbad som är avvikande det är den som mobbar. Skulden får aldrig läggas på den som mobbas! Vuxenvärlden måste ta sitt ansvar. Vi måste lyssna, ha ögonen öppna och säga till om vi ser att något är fel. Skolan ska förmedla alla människors lika rättigheter och värde samt tolerans med sina medmänniskor. En nolltolerans för våld och mobbning i skolan måste införas. För att klara den målsättningen ska det framgå av skollagen att lärare och övrig personal som upptäcker mobbning har skyldighet att rapportera till rektor för åtgärder. Det är också viktigt att det förebyggande arbetet fungerar bra att eleverna blir sedda och att bryta anonymiteten. Vad som ovan anförts om en nolltolerans mot våld och mobbning bör ges regeringen till känna. Arbetet måste vara kontinuerligt och inte bara i form av vissa temainsatser. Elever måste kontinuerligt få diskutera relationer och värderingar. Det är viktigt att det finns en bra skolhälsovård tillgänglig på skolorna. Neddragningar inom skolan gör att man ser motsatsen på många håll. Skolan ska inte stå isolerad från det omgivande samhället. Ett nära samband med föräldrarna är nödvändigt för att skapa en förstklassig miljö för lärande för alla elever. Skolan bör eftersträva att involvera föräldrarna i barnens dagliga lärande, både i skolan och i hemmet. 5.6 Könsmobbning och sexuella trakasserier I jämställdhetslagen som gäller i arbetslivet definieras sexuella trakasserier som ovälkommet uppträdande grundat på kön. Sexuella trakasserier behöver alltså inte ha något med sexualitet att göra och kan drabba alla oavsett kön. I en undersökning i skolor framkom att av flickorna hade blivit kallade för luder, hora, bitch etc, hade blivit ovälkommet tagna på stjärten och var femte flicka hade blivit ovälkommet tagen mellan benen. Enligt eleverna reagerar lärarna i väldigt få fall på sexuella trakasserier mellan ungdomar. Jämställdhetsarbetet måste börja i tidig ålder. En ojämställd skola bevarar könsroller och begränsar individers livsutrymme. mot könsmobbning i skolan ger många idéer på hur man kan jobba med jämställdhet inom skolans ram. Elevers skydd måste stärkas och liknande lagstiftning som jämställdhetslagen måste därför gälla även dem. Se vidare i motion A212 Jämställdhet. 5.7 Arbetsmiljölagen Skolan är elevernas arbetsplats. Precis som vuxna vill de ha en omgivning som passar för arbetsuppgifterna. Både den sociala och den fysiska miljön måste anpassas efter elevernas behov. Miljön måste ge lust till lärande. Trivs man inte i skolan så kan man heller inte lära sig saker. Med tanke på att har skolplikt, vilket innebär att eleven måste infinna sig i skolan oavsett hur de uppfattar miljön, så är det varje kommuns och skolas ansvar och skyldighet att se till att elevernas arbetsplats och studiemiljö är bra och att ingen elev mår dåligt av att vara i skolan. Som arbetsplats lyder skolan under arbetsmiljölagen, men alla delar tillämpas inte ur elevernas perspektiv. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att en översyn av elevers inflytande i arbetsmiljöfrågor ska göras. anser att elever redan i tidig ålder bör ges möjlighet att påverka skolmiljön och vara med i utformningen av densamma. Exempelvis skulle elevers inflytande på arbetsmiljön kunna stärkas genom att rättigheterna för elevskyddsombuden i arbetsmiljölagen 6 kap. 17 och 18 §§ utökades till att likna de som gäller för övriga skyddsombud. Vad som ovan anförts om att liknande villkor vad gäller inflytandefrågor i arbetsmiljölagen även ska gälla elever bör ges regeringen tillkänna. 5.8 Ordning för lärande Större individuell frihet och anpassade studieplaner för alla elever innebär inte att kraven på ordning och reda minskar. En viktig förutsättning för att eleverna ska kunna göra det som förväntas av dem är att lugn och ro råder i skolan. Med lugn och ro menar vi inte att skolan ska gå tillbaks till endast bunden katederundervisning. En skola där eleverna arbetar i projekt och grupper kan vara minst lika ordnad som vilken katederlektion som helst. En skärpning av sanktionsmöjligheterna för lärare är ett sätt att öka möjligheten att hantera problem innan de växer och blir ohanterliga. Samtal med lärare, studierektor och föräldrar är det viktigaste och grundläggande instrumentet, men det bör kompletteras med ytterligare möjligheter. Möjligheten att hänvisa elever till enskild undervisning och att i svårare fall omplacera elever är viktig även för de klasskamrater som störs av ett fåtal bråkiga elever. Grundläggande för alla disciplinära åtgärder är att de vidtas enligt en stigande, tydlig skala, att åtgärderna vidtas i väl avmätta steg och att varningar utgår innan allvarligare sanktioner träder i kraft. Viktigt är att dessa sanktioner noggrant övervägs innan de införs. 5.9 Betyg Ett viktigt instrument för kommunikation om elevernas utveckling i är utvecklingssamtal mellan lärare, föräldrar och elev. Det är viktigt att föräldrarna engagerar sig i skolan och spelar en aktiv roll i att ta fram och förverkliga de individuella studieplaner som blir resultatet av samtalet. Betygen kompletterar utvecklingssamtalen och skolans övriga information till eleven och föräldern. De spelar en viktig roll för att ge besked om själva kunskapsutvecklingen. vill bygga vidare på dagens betygssystem, men anser att betyg ska ges tidigare och i fler steg. Betygen ska kompletteras med skriftliga intyg där en mer övergripande information om eleven kan ges. Regeringen bör ta initiativ till samtal med riksdagspartierna för att nå en överenskommelse om ett förändrat betygssystem. Det behövs en bred överenskommelse om betygen så att betygssystemet blir stabilt över majoritetsbyten. Detta bör ges regeringen till känna. Reglerna för betyg ska vara lika oavsett skolhuvudman, d v s samma betygsregler ska gälla på friskolor som på kommunala skolor. Detta bör ges regeringen till känna. 5.10 Sex- och samlevnadsundervisning Sexualpolitik är och har alltid varit ett aktuellt ämne. Vi anser att skolan, förutom föräldrarna, har ett stort ansvar för undervisningen i sex och samlevnad. En tydligare målformulering i läroplanen är nödvändig. Detta rör även begreppet jämställdhet kopplat till sexualitet. Sexualundervisningen ska naturligtvis ge kunskap om fortplantning, preventivmedel etc, men det är också viktigt att ta upp att sexualitet även handlar om kärlek, identitet och samlevnad. Skolan måste belysa att sex och samlevnad upplevs väldigt olika av olika personer. Det är nödvändigt att tala om hur viktig kärleken mellan två människor är och att parterna ska visa respekt för varandra. anser att det är viktigt att samarbeta med , ungdomsmottagningar, olika ideella organisationer, barnmorskor med flera. Detta är dock inte tillräckligt för att öka upplysningen och kunskapen om sex och samlevnadsfrågor.