mot · GP02Sk491 · 2001-10-05 00:00:00 — Särbestämmelserna för fåmansbolagsdelägare när det gäller beskattning av realisationsvinster vid försäljning av aktier i bolaget bör också avskaffas. Anställda i fåmansföretag diskrimineras när det gäller optionsprogrammen. En anställds innehav av aktier i det fåmansbolag som han är anställd i är skattemässigt missgynnat i förhållande till om han varit anställd i och haft aktier i ett börsnoterat företag. Det är åter igen 3:12-reglerna som styr beskattningen. För att avgöra om företaget är ett fåmansföretag såvitt gäller utdelning och realisationsvinst skall nämligen alla aktieägare som är anställda i bolaget räknas som en enda person. Detta medför en högre skattebelastning på utdelning och reavinst än om aktieägaren varit anställd i ett noterat bolag. Den skattefria utdelningen på aktier i onoterade bolag enligt de nu gällande komplicerade reglerna en helt otillräcklig kompensation. Vi anser att samma regler skall gälla för anställda i noterade som i onoterade företag när det gäller försäljning av aktier och aktieoptioner. Realisationsvinstbeskattningen i fåmansbolag kan leda till absurda konsekvenser. Skatt måste betalas på fiktiva vinster. Många nya bolag inom t.ex. IT-branschen har köpts upp av andra bolag. Aktielikviden har oftast varit i form av aktier i det köpande bolaget. Säljarna har förbundit sig att behålla de nya aktierna . Reavinsten beräknas efter likviddagen, men säljarna kan få visst uppskov med att betala reavinstskatten. Sjunker värdet på det köpande företagets aktier uppstår en kapitalförlust som säljaren inte har några möjligheter att göra avdrag för, vilket däremot en icke aktiv delägare har. Eftersom fåmansbolagsdelägaren skall beskatta vinsten till som inkomst finns ingen möjlighet att kvitta kapitalförlusten mot denna del av den fiktiva realisationsvinsten. Detta innebär att skatteskulden kan bli mycket stor med små möjligheter för säljaren att betala. En privat konkurs kan bli resultatet! För att förhindra dessa tragedier som sker helt utanför ägarnas kontroll bör lagen ändras. Försäljningar av bolag där likvid erhållits i aktier med villkor att dessa inte får inlösas förrän skall enligt vår mening beskattas som inkomst av kapital fullt ut. Ändringen skall gälla från och med . 9.3 Inkomstfördelning i ett fåmansbolag av en företagsledares familjemedlemmar för deras ersättning från bolaget följer särskilda regler. Make eller maka beskattas för marknadsmässig ersättning. För den del som bedöms som liggande över en marknadsersättning skattar företagsledaren. Barn som arbetar i bolaget, beskattas hos den av makarna som har den högsta inkomsten från företaget. Detta gäller även ersättning till barn till den del ersättningen överstiger marknadsmässigt vederlag för arbetsinsatsen. Om barnet är delägare i bolaget beskattas företagsledaren för den kapitalinkomst som överstiger skälig ersättning för i bolaget gjord kapitalinsats. Bakgrunden till dessa bestämmelser är att söka i den höga, progressiva inkomstskatten samt att endast lön upp till 7,5 basbelopp ger rätt till socialförsäkringsförmåner. Det är direkt diskriminerande och t.o.m. ett brott mot jämställdhetssträvanden att betrakta make eller maka som ett bihang till företagsledaren. Fåmansföretag skall därför jämställas med övriga bolag. Regeln om hur företagsledares barn skall beskattas bör också slopas. Det finns ingen anledning att straffbeskatta ungdomars feriearbeten i familjeföretaget och därmed sätta i gång ett byte av arbeten mellan olika familjeföretag för att undvika straffskatten. I stället borde insatser i familjeföretaget uppmuntras om man menar någonting med allt tal om småföretagens betydelse. Det borde ligga i allas intresse att ungdomarna tidigt får erfarenheter från arbete i familjeföretaget. Det är så man kan skapa förutsättningar för en nation präglad av företagsamhet och framtidstro. 10 Mervärdesskatten och den inre marknaden har jämte den högsta mervärdesskatten i . Allt eftersom den inre marknaden utvecklas blir det ett allt större problem för svenska företag. Försäljningen av kapitalvaror som exempelvis bilar och köksmaskiner ökar över gränserna. Skillnaden mellan svensk och tysk moms är , och i kombination med lägre prisnivå i medför det att svenska företag har svårt att konkurrera med privatimport från och flera andra länder. Detta är naturligtvis bra ur kundernas synvinkel, men om skillnaden beror på skilda skattesatser blir det svårt för svenska företag att genom ökad effektivitet eliminera underläget. Det finns ett förslag inom EU att digitala leveranser av t.ex. programvara, databearbetning, radio och TV-sändningar från företag utanför EU skall momsbeskattas inom EU när de konsumeras här. Företag från tredjeland behöver endast momsregistrera sig i ett EU-land, och för alla leveranser gäller det landets skattebestämmelser och skattesats. Detta kommer med säkerhet att innebära att konsumtion av dessa tjänster endast till begränsad omfattning kommer att beskattas i . Det finns redan många svenska företag som etablerat sig i andra EU-länder med låga mervärdesskattesatser. Detta kommer att medföra sänkta skatteintäkter för del. Inom EU pågår ett arbete med att förenkla rutinerna för hanteringen av ingående moms för företag. Principiellt anser kommissionen att medlemsländerna skall börja tillämpa ursprungsprincipen. Det kommer därför i längden inte att vara möjligt att tillämpa en från övriga kraftigt avvikande mervärdesskatt. Ett annat problem med mervärdesskatten inom EU är sjätte momsdirektivet. I dess artikel 13 regleras vilka verksamheter som är undantagna från mervärdesskatt. Det är sjukhusvård, tandvård, undervisning, social omsorg m.m. Syftet med att inte belägga dessa verksamheter med moms är givetvis att inte höja kostnaderna för medborgarna. Konsekvenserna blir emellertid att ingående moms inte får dras av utan den blir en kostnad i verksamheten. Offentliga institutioner har emellertid full kompensationsrätt för den ingående momsen. På detta sätt kommer privata alternativ alltid i ett sämre konkurrensläge. Den ökade effektivitet och förbättrade kvalitet som konkurrens medför borde vara ett tillräckligt starkt incitament för riksdag och regering att verka för en annan tingens ordning. I första hand bör möjligheter till undantag från regelverket undersökas. Det borde inte vara omöjligt, då sådana förändringar skulle förbättra utbudet i landet utan att snedvrida konkurrensen med andra länders aktörer. bör inom EU agera för en förändring av det sjätte momsdirektivet så att konkurrensen stimuleras i stället för att motarbetas. Ett annat problem, som inte direkt är relaterat till EU-förhållanden, gäller de gränsdragningsproblem som uppstår när den svenska mervärdesskattesatsen är olika hög för olika varor och tjänster. En förändrad mervädesskattesats på ett område får inverkan på en bransch med angränsande utbud. Det är därför dags att göra en total översyn av mervärdesskattens konstruktion i , både med hänsyn till interna svenska förhållanden och i relation till hur det ser ut inom den europeiska unionen. Regeringen bör ta initiativ till en sådan utredning i syfte att kartlägga vilka förändringar som kan komma att behöva göras för att minska momsrelaterade konkurrenssnedvridningar på marknaden samt till vilken nivå den svenska genomsnittliga mervärdesskattesatserna bör anpassas till. 11 Övriga förslag Nuvarande redovisnings- och skatteregler för företag är i princip desamma för stor- och småföretag. Det kan ifrågasättas om det skall vara så. Vi anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag till förenklade regler för mindre företag. Småföretag startar oftast i blygsamma förhållanden och har inte sällan verksamheten i lokaler som tillhör den egna bostaden. Avdragsmöjligheterna för dessa kostnader är emellertid små, och vi anser därför att regelverket bör ses över. Regeringen bör återkomma med förslag till förändringar. För många företag, och då inte minst inom de med internationell verksamhet, är representation ett väsentligt inslag i uppbyggande av nya affärer. De tjänsteproducerande företagen säljer på förtroende, och det är då viktigt för parterna att lära känna varandra väl. Representationskostnaderna är därför en del av säljkostnaderna, och de borde därför vara avdragsgilla som alla andra kostnader för intäkternas förvärvande. Vi anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag till betydligt mer generösa regler för avdrag för representationskostnader i företag. Besöksnäringen är en viktig och växande näringsgren i hela världen. I flertalet länder betraktas också näringen som viktig, medan den i har svårigheter att bli betraktad som en med tillverkningsindustrin jämbördig aktör. Alltför mycket av regelverket som belastar restaurangbranschen verkar ha tillkommit på okunnighet om branschens verksamhet och betydelse för nationens samlade konkurrenskraft. Bl.a. diskrimineras restaurangerna gentemot livsmedelsaffärerna när det gäller mervärdesskatten. Hotell och restauranger får betala konsumentskatt på energi, medan livsmedelsindustrier betraktas som tillverkande enheter och har lägre skattetariff. Köttbullar tillverkade i fabrik eller restaurangkök är avsedda för konsumtion och borde inte ha olika förutsättningar. Vi anser därför att denna konkurrenssnedvridning bör undanröjas. () () de () () () () () ()