ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02L268 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L268av m.fl. (m, kd, c)Översyn av regler för fastställande av faderskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av regler för fastställande och hävande av faderskap. Motiv till vårt förslag Barn ärver sin far även om barnets fötts utom äktenskapet. Tekniken för fastställande av faderskap har utvecklats och finns mycket förfinade instrument för att med större sannolikhet bestämma rätt man som fader. Många tragiska och möjligen felaktiga beslut såväl i domstol som på annat sätt hade kunnat undvikas om säkrare teknik funnits. finns denna teknik. Den är också användbar i de fall där den förmodade fadern är död. Emellertid stadgar 1 kapitel 3 § att faderskapsfrågan är definitivt avgjord om detta har fastställts genom dom. Det kan då bli aktuellt med resningsansökan om en DNA-test kan genomföras. En sådan skyldighet finns inte för den arvinge som har tilldömts en far med gammal teknik som underlag. Den övriga familjen kan överraskas av en okänd myndig arvinge, som kräver sin laglott. Många änkor har ställts i en psykologiskt och ekonomiskt svår situation vid sin makes frånfälle, då det plötsligt uppdagats att det finns en tidigare okänd arvinge. Även om misstanke finns att faderskapet är felaktigt tilldömt, har ingen då möjligheter att väcka resningstalan. Reglerna på detta område har inte följt samhällsutvecklingen. Metoderna för fastställande av faderskap är helt andra . Familjebilden är också en helt annan än då nuvarande lagstiftning tillkom. Familjer splittras på ett helt annat sätt än vad som varit fallet. Cirka 40.000 barn berörs av föräldrars separation. Såväl den nya familjen som den förmodade arvingen skulle vinna ökad rättssäkerhet och trygghet om lagen ändrades så att möjlighet finns att väcka resningstalan på grund av att nya fakta tillkommit. () () ()
mot · GP02L271 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L271av m.fl. (kd)Idrottsarrangörers arenarättigheter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av s.k. arenarättigheter för evenemang där det inte finns en upphovsrätt, t.ex. idrottsevenemang. Motivering Om personen går på ett idrottsevenemang och betalar sin entrébiljett så kan vederbörande ta med sig sin videokamera. Tekniskt kan kameran kopplas till mobiltelefon och sända över bilderna till en webbsida. Teoretiskt kan vem som helst alltså direktsända idrottsevenemanget direkt på en hemsida. Det finns ingen immaterialrätt som kan hindra NN från detta. Gör NN däremot samma sak på en teaterföreställning begår NN ett brott mot upphovsrätten. Debatten som följde på EG-direktivet och regeringens proposition angående den s k TV-listan fokuserade på TV-bolags sändningsrättigheter och hur dessa utnyttjas. Denna debatt koncentrerades i stor utsträckning på arrangörens ställning och sändningsrättigheterna. I debatten nämndes både äganderätt och upphovsrätt. Detta område behandlades inte i regeringens proposition. Läget är följande: idrottsförbund eller idrottsklubbar kan inte hävda någon äganderätt (upphovsrätt) till s k sändningsrätter. Den existerar nämligen inte i svensk lagstiftning. När t ex fotbollsförbundet säljer TV-rättigheter så är det faktiskt ett slags fiktiv rättighet man säljer. Vad det i praktiken handlar om är den rätt som tillkommer ägaren till en idrottsanläggning eller arrangören vid ett evenemang att ta ut en högre inträdesavgift för ett sändande TV-bolag. Det är först när ett TV-bolag gjort en upptagning som upphovsrätten inträder och då är det TV-bolaget som får upphovsrätten. Det finns alltså ingen generell äganderätt till händelseförlopp eller dagshändelser. finns ingen skyddslagstiftning för t ex arrangörer av idrottsevenemang. Arrangören har visserligen rätten till arenan där evenemanget sker men informationen kring det som sker under evenemanget är inte skyddat i upphovsrättslig mening. Enligt vår mening bör denna frågeställning belysas i en analys, som dock inte avser ett generellt evenemangsskydd utan fokuserar på den situation där sändningsrättigheter kan vara aktuella för försäljning. Så kallade arenarättigheter finns i vissa andra länder. Det kan vara befogat att utreda möjligheterna av att införa liknande rättigheter i . Behovet av en sådan utredning bör ges regeringen till känna. Det är intressant att notera att lagutskottet i tidigare avslag på motion i detta ämne hävdat att det inte finns några bärande skäl för att göra denna utredning. Principfrågan aktualiserades som sagt i samband med TV-listedebatten och betydande kritik framfördes om att den innehöll en rätt eller en möjlighet att ta ifrån innehavare av rättigheter dessa och ge dem till någon annan. Den principfrågan är tungt vägande och ett bärande skäl. Det finns för att instämma med en talare i TV-listedebatten uppenbarligen mycket att göra innan vi har ett skydd för rättigheter såsom äganderätten och rätten till de egna evenemangen. () von der Esch (kd) () () () () () () () () ()
mot · GP02L273 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L273av m.fl. (kd)Översyn av adoptionslagstiftningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av nuvarande adoptionslag. Bakgrund till förslaget I utredningsbetänkandet Barn i homosexuella familjer (2001:10) har flera experter i kommittén i särskilda yttranden påtalat behovet av att den svenska adoptionslagstiftningen ses över. Det framhålls vidare att forskningen är eftersatt beträffande adopterade barns uppväxt och utveckling med tanke på den speciella situation och bakgrund som dessa har att hantera under barn- och ungdomsåren, men också senare i livet. Behovet av forskning och utredning om adopterade barn har också påtalats av bl a föreningen adopterades röst. De menar att det är hög tid att utvärdera dessa barns uppväxt i deras speciella situation med många frågetecken kring den egna bakgrunden om ursprungsland, biologiska föräldrar, tidigare släkt, varför de hamnat i osv. De tycker också att det är viktigt att undersöka hur det gått för de adopterade sedan de vuxit upp. Vid översynen bör undersökas vad som tycks vara bäst för barnet enligt forskarnas uppfattning, samt vilken familjekonstellation som är fördelaktigast ur barnets perspektiv. Med tanke på att ett adoptionshem i görligaste mån bör efterlikna det naturliga förhållandet i en familj, d v s med en mamma och en pappa att identifiera sig med, bör översynen särskilt utvärdera situationen och utvecklingen för barn som vuxit upp med endast en adoptivförälder. Är det tillrådligt med s k ensamadoptioner, vars bestämmelser tillkom ? Synen på barns behov har genomgått förändringar i många hänseenden. Även 25-årsgränsen för att få prövas som adoptivförälder bör ses över. () () von der Esch (kd) () () () () () () () ()
mot · GP02L274 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L274av m.fl. (kd)Borgerliga vigselförrättare och partnerskapsförrättare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att borgerliga vigselförrättare inte skall påtvingas att också vara partnerskapsförrättare. Förrättningar Äktenskapsförrättning och partnerskapsförrättning är två helt skilda företeelser. Såväl kyrkliga som borgerliga vigselförrättare kan av religiösa eller andra skäl finna det oförenligt med sin inre övertygelse att också vara partnerskapsförrättare. Det kan för många av dem kännas djupt kränkande, diskriminerande eller inskränkande på religionsfriheten att den som önskar vara borgerlig vigselförrättare också tvingas vara partnerskapsförrättare. Behovet av partnerskapsförrättare partnerskapsförrättningar är i förhållande till vigselförrättningar mycket ringa. Dessutom tycks antalet partnerskapsförrättare redan nu vara väl tillgodosett. I genomsnitt utför partnerskapsförrättare mindre än en förrättning . Det finns alltså inte på grund av låg tillgång på förrättare skäl att införa en ordning som tvingar den som vill vara borgerlig vigselförrättare att också vara partnerskapsförrättare. Slutsats Det finns ingen anledning att genom lagstiftning tvinga vare sig nuvarande eller kommande borgerliga vigselförrättare att också vara partnerskapsförrättare. () () von der Esch (kd) () () () () () () () ()
mot · GP02L275 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L275av m.fl. (kd)Obeställd e-postreklam Förslag till riksdagsbeslut beslutar om ändring av lagen om obeställd e-postreklam (spam) med beaktande av vad som anförs i motionen. Bakgrund har tidigare med anledning av proposition från regeringen beslutat tillåta obeställd e-postreklam enligt den så kallade opt-out-principen, d v s till e-postadresser vars innehavare inte i förväg anmält till ett spärregister att de inte önskar denna typ av reklam. Beslutet innebar i praktiken att det blev fritt fram för e-postreklam i , eftersom inget sådant register fanns upprättat. Regeringen gav dock i ett beslut i uppdrag att utreda förutsättningarna för och möjligheterna till ett spärregister i dit de e-postinnehavare som inte önskar obeställd e-postreklam skulle kunna vända sig. har utrett förslaget och diskuterat med företrädare för näringslivet om möjligheten för näringslivet att upprätta och administrera ett sådant spärregister. har därvid kommit fram till att ett spärrregister för e-postreklam inte kan fungera effektivt om inte alla som marknadsför sig kontrollerar sina utskick mot ett och samma register. Dessutom anser att det krävs att konsumenterna vet om att registret existerar och har förtroende för detsamma. På finner man det inte troligt att dessa mål kan uppnås. har som en följd av sin utredning och diskussioner med näringslivet kommit fram till att beslutet om att tillåta obeställd e-postreklam enligt en opt-out-lösning bör omprövas, och att ett uttryckligt förbud mot sådan reklam bör införas. Ompröva lagen undersökning, ställningstagande och uttalande om att obeställd e-postreklam bör förbjudas borde innebära skäl nog för regeringen att ompröva det tidigare beslutet i frågan. Flera EU-länder har dessutom redan infört förbud mot obeställd e-postreklam enligt en så kallad opt-in-lösning. Lösningen innebär att reklamavsändaren först måste inhämta e-postadressinnehavarens tillstånd att få sända reklam. Denna principlösning finns alltså redan etablerad i ett antal länder i . bör därför möjligt ompröva tidigare beslut och i stället för opt-out-lösning införa en opt-in-lösning. () () von der Esch (kd) () () () () () () () ()
mot · GP02L277 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L277av ()Namngivningsceremoni för barn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om namngivning välkomstceremoni för barn. Motivering Enligt gammal svensk tradition har barn döpts i . Antingen sker dopceremonin i kyrkan, hemmet eller på annan plats av präst. sker dop i kyrksalen på BB alldeles efter det att barnet är fött. Många upplever dopet som en namngivningsceremoni där man samlar släkt och vänner för att också fira barnets ankomst. Inte i första hand som en religiös akt utan mer som en gemensam högtid i samband med barnets födelse. står många familjer utanför den och känner det främmande att döpa sitt barn där. Därför önskar man få samla släkten för en välkomstceremoni med namngivning som den centrala punkten. Många föräldrar saknar en officiell sådan ceremoni som står utanför religion och kyrka men ändå har karaktären av officiell akt. Jag föreslår därför att kommuner ges en lagstadgad rätt att genomföra en borgerlig namn- och välkomstceremoni på samma sätt som man erbjuder vigsel eller begravning. Ceremonin skall utföras av kommunen utsedd person som har denna speciella rätt.
mot · GP02L278 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L278av ()Rättvisemärkta produkter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att uppvärdera rättvisemärkningen av produkter. Motivering Den övervägande delen av det vi konsumerar är importerat och producerat i andra länder. Det finns dock en väsentlig skillnad i hur produktionen går till i de olika länderna. Skillnaden i formen för produktion består i att länderna i nord har en fungerande lagstiftning, det finns fungerande regelverk och avtal som reglerar förhållandet mellan människorna som arbetar i produktionen och uppdragsgivarna. I många utvecklingsländer är förhållandet annorlunda. Lagar och avtal finns visserligen men är satta ur spel. Att kringgå lagstiftningar och avtal är mycket vanligt och syftet är att exploatera arbetskraften eller omsatt i termer av lägsta möjliga produktionskostnad. Människorna som arbetar i produktionen är i mycket stor utsträckning inget annat än i praktiken rättslösa. Inflytandet över sin arbetssituation är för dessa människor mycket litet och i många länder har rätten att starta och driva exempelvis fackföreningar eller andra former av intresseorganisationer i praktiken eliminerats. De grundläggande mänskliga rättigheterna respekteras i många fall inte. Vi vet att den ökande fattigdomen i utvecklingsländerna och exploateringen av människor ofta går hand i hand. Att handla rättvisemärkt ger oss möjlighet att bidra till en rättvisare världshandel. Social, ekonomisk och demokratisk utveckling gynnas i områden där rättvisemärkta produkter framställs. Märkningen garanterar odlare och lantarbetare skälig ersättning för arbetet alltid mer betalt än världsmarknadspriset aldrig mindre betalt än produktionskostnaden inköp direkt från producenten avtal möjlighet till förskott premie för ekologisk produktion rätt till att teckna fackliga avtal nej till barnarbete. När vi som konsumenter handlar i vår dagligvarubutik kan vi ta ställning och utöva vår makt genom att välja rättvisemärkta produkter. I och med detta påverkar vi företagen i den internationella handeln att bli motorer i en positiv och mer human utveckling av den internationella handeln. Jag vill med stöd av detta att den verkar för att rättvisemärkningen av produkter uppvärderas och får större uppmärksamhet. I takt med att globaliseringen och frihandeln ökar blir rättvis handel allt viktigare.
mot · GP02L279 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L279av ()Lagen om homosexuella sambor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagen om homosexuella sambor ersätts av en lag om sambor av samma kön, där dessa omfattas av de regler som gäller för en ogift man och en ogift kvinna som lever tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden. Motivering Det finns omotiverade rättsliga skillnader mellan homo- och heterosexuella sambor. Dessutom finns det ett principiellt problem med det sätt på vilket lagen om homosexuella sambor är konstruerad. Genom sin uppbyggnad likställer lagen homosexuella sambor med heterosexuella endast om det uttryckligen anges. Lagen blir på detta sätt onödigt svår att förstå och följa. På flera punkter jämställer inte lagen homosexuella sambor med heterosexuella. Exempel på sådana områden är: lagen om ekonomiska föreningar, jävsbestämmelserna i bl.a. aktiebolagslagen, lagen om arbetslöshetskassor, lagen om allmän försäkring och studiestödslagen. Skillnaderna är omotiverade och bör därför undanröjas. Lagregleringen bör istället utgå från likställdhet, och de regler som gäller för ogift man och ogift kvinna som lever tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden, enligt lagen om sambors gemensamma hem (sambolagen), bör också omfatta homosexuella sambor genom att de två lagarna slås samman till en. Förslaget, som ligger i linje med förslaget från , har flera förtjänster. Dels utgår lagen från likställdhet mellan de två typerna av sambor, dels tas förekommande diskriminering av homosexuella sambor bort. Dessutom blir lagen enklare att förstå och följa.
mot · GP02L281 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L281av ()Rättsskyddet för patent Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att beakta den enskildes möjlighet till att bättre kunna hävda sina rättigheter i samband med patentintrång. Motivering De övergripande målen för Patent- och registreringsverkets verksamhet är att den ska tillhandahålla effektiva och ändamålsriktiga system för registrering av industriella rättigheter och företag samt att gällande frister ska hållas i alla internationella ansökningar. Patentavdelningen handlägger nationella och internationella patentansökningar. Ett patent skyddar tekniska lösningar och uppfinningar och ger patentinnehavaren ensamrätt att exempelvis tillverka, sälja, importera eller använda uppfinningen. Patent- och registreringsverkets verksamhet omfattar dock inte skydd av den enskilde i händelse av en exempelvis en rättsprocess. I övrigt finns inte heller någon självklar instans eller rättskyddsförsäkring för patent som kan hjälpa den enskilde. Problematiken berör således frågan om den enskildes rättigheter och möjligheter när man anser att någon gjort intrång i ens patent. Vilken möjlighet har då den enskilde att göra sin röst hörd och få sin sak rättsligt prövad? Det går givetvis alltid att stämma den person som begått intrånget på ens uppfinning. Den enskilde som drabbas får emellertid oftast räkna med att det kan bli en både mycket utdragen samt kostsam process. För egenföretagare och små verksamheter, en del med såväl knappa resurser som ont om tid, kan därmed en stämning redan från början upplevas som ett uteslutet alternativ. Därför bör man beakta möjligheten för dessa att bättre kunna hävda sina lagfästa rättigheter. Eftersom vi har ett statligt verk som handhar patent- och registreringsfrågor bör det också finnas ett statligt ansvar för att se till att patentskyddet fungerar och att patentsystemet kan upprätthållas. Frågan om en s.k. rättskyddsförsäkring för patent har tidigare diskuterats och bör beaktas . En sådan ska inbegripa såväl hjälp till enskilde när man anser att någon har gjort intrång samt hjälp om någon försöker ogiltigförklara patentet. En svensk försäkring utesluter inte en modell som byggs ut till ett nordiskt och i förlängningen till ett europeiskt försäkringsskydd. På många sätt har företagsverksamheten genomgått en omvandling. De traditionellt hårda tekniska lösningarna finns kvar, men fram har också växt allt fler mjuka uppfinningar med spridning i olika verksamheter och branscher. På arenan finns framför allt fler kvinnor som slåss för sina idéer. För dem och många andra kan ett bättre rättskydd för patent vara en viktig förutsättning för att ha mod och framtidstro att utveckla sin verksamhet. Frågan om patent och hur man skyddar sin uppfinning handlar givetvis också om tillgången till information. Det är viktigt att den enskilde redan i ett tidigt skede har tillgång till ett allmänt stöd och rådgivning. Goda kunskaper om exempelvis hur marknaden ser ut samt information om konkurrenterna kan också förebygga eller i alla fall minska risken att en situation uppstår där ens patent är hotat.
mot · GP02L282 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L282av ()Bestämmelser för franchise Förslag till riksdagsbeslut beslutar att begreppet beroende till endast en leverantör införs som en markering hos PRV och i handelsregistret så att franchiseverksamhetens utveckling kan följas. beslutar att utreda möjligheten att jämka oskäliga avtal mellan näringsidkare. beslutar att förbud införs mot dyrbara och osäkra skiljeförfaranden mellan näringsidkare när den ena parten är avsevärt mindre. beslutar att skyldighet införs för en franchisegivare, enligt förebild från , att redovisa egen solvens och marknadsundersökningar till stöd för produktens/konceptets lönsamhet och tillgänglig marknad inom det mot betalning tillhandahållna ensamrättsdistriktet. Farorna med franchise Franchise eller beroendeföretagande är en snabbt växande rörelse i och har beskrivits som en företagarskola och en möjlighet att snabbt nå tillväxt genom att köpa in sig i ett varumärke med ensamrätt till ett eget distrikt. Franchise är ett avsteg från självständighetskriteriet i näringsverksamhetsdefinitionen och kommer till stånd genom ett s.k. gruppundantag från konkurrensreglerna. Det har dock visat sig att bristen på skyddsregler för de småföretagare som på detta sätt ensidigt binder sig till en leverantör har lockat till missbruk. Det handlar om mindre solventa företag som låter småföretagare bära hela kostnaden och risken för osäkra produktintroduktioner. Det rör sig även om övermogna affärssystem som konverterar egen personal till s.k. franchisetagare för att utan egna kostnader söka förlänga verksamheten på marknaden och komma undan kostnaderna för egen verksamhetsavveckling. Det är civilrättsligt möjligt att skriva sådana avtal mellan näringsidkare att den svagare parten inte kan komma ur ett bedrägligt avtal när fakta blir tillgängliga. Förutom personliga ekonomiska tragedier bland gruppen entreprenörer som vi behöver värna om leder det även till kostnadsövervältring på samhället när försörjningsmöjligheter och sparkapital försvinner i samband med haverier.
mot · GP02L283 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L283av ()Handläggningen av trafikskadeärenden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning om handläggningen av trafikskadeärenden, bl.a. efter whiplash-skador. Motivering presenterade och de trafikskadade. Rapporten togs fram på regeringens uppdrag. I uppdraget ingick att föreslå åtgärder för att minska de oacceptabelt långa handläggningstiderna hos försäkringsbolagen i ärenden som rör trafikskadade. Kontakter med personer som har drabbats av s.k. whiplashskador och andra trafikskador visar tyvärr att handläggningstiderna är oacceptabelt långa. Regleringstiden är i många fall . Inte så sällan kräver försäkringsbolagen nya intyg från den skadade. De intygen kostar eller mer att få och som den skadade själv måste betala. Till de fysiska och psykiska lidanden som de trafikskadade drabbas av kommer alltså oro för ekonomin när ärendena drar ut år . Det är självklart att det ska göras noggranna utredningar. Men det är uppenbart att det i alltför många fall tar orimligt och att den skadade drabbas både psykiskt och ekonomiskt. Påfrestningarna blir inte mindre av att många trafikskadade starkt ifrågasätter den roll som försäkringsbolagens förtroendeläkare har. Kritikerna menar att de har en jävsroll genom sin direkta knytning till försäkringsbolagen. Förtroendeläkarens bedömning väger enligt kritikerna tyngre än den läkares som har behandlat den trafikskadade. Det går inte heller att anmäla förtroendeläkarna till ansvarsnämnd eller till . Mot bakgrund av det som här har beskrivits bör regeringen så snabbt som möjligt tillsätta en utredning som bland annat får i uppdrag att belysa följande frågor. Hur ska handläggningstiderna vid trafikskadeärenden, bland annat efter whiplashskador, kunna minskas radikalt? Vilken roll ska förtroendeläkarna ha bland annat från ansvarssynpunkt? Hur kan de trafikskadades ställning stärkas? Kan till exempel ges ökade befogenheter?
mot · GP02L284 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L284av ()Tvångsäktenskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tvångsäktenskap. Motivering Unga invandrarflickor får inte det stöd de har rätt att kräva i för att slippa tvångsäktenskap. I ett jämställt ska de ha rätt till ett eget livsval. Det svenska samhället måste tydligt markera att tvångsäktenskap innebär ett övergrepp som inte accepteras i ett jämställt med hänvisning till exempel till kulturella skillnader. En utredning bör därför tillsättas som dels beskriver tvångsäktenskap, dels föreslår åtgärder för att förhindra tvångsäktenskap.