mot · GP02Bo318 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo318av m.fl. (m)Framtidens boende 1 Sammanfattning Bostadspolitiken i har havererat. Trots alla problem som bevisligen finns lägger regeringen inte fram några förslag som kan leda till förbättringar. Den socialdemokratiska bostadspolitiken har resulterat i bostadsbrist i tillväxt- och utbildningsorter, bostadsöverskott i glesbygd och höga boendeskatter i stora delar av landet. Det är dags att byta riktning och börja föra en bostadspolitik som är till för människorna. Det är dags att sluta lappa och laga i havererade system. Vi presenterar ett bostadspolitiskt program för framtiden och med individen i fokus. Mångfald, integration och valfrihet är våra utgångspunkter. De boende skall själva kunna bestämma hur de vill bo. Möjligheten att äga den egna bostaden måste förbättras. Ägarlägenheter skall möjliggöras genom att tredimensionell fastighetsbildning blir tillåten. Ombildning av hyresrätt till bostadsrätt bör underlättas. Integrationen ökar i och med friköp av hyreslägenheter i segregerade områden. Hyresrätten måste återupprättas. Subventioner och prisregleringar har lett till brist på hyresrätter, långa köer och en omfattande svart marknad. För att det skall vara möjligt att bygga och förvalta hyresrätter även måste en friare hyressättning tillåtas, särskilt i nyproduktion. Som ett led i detta bör allmännyttans hyresnormerande ställning avskaffas. Besittningsskyddet skall inte kunna kringgås genom orimliga hyreshöjningar. En hyreshöjning skall kunna överklagas till, och skälighetsprövas av, allmän domstol. För att få igång byggandet krävs förändringar och förenklingar. Plan- och byggprocessen måste reformeras och antalet instanser för överklagande av detaljplan och bygglov minskas. Beskattningen av byggande och boende måste sänkas. Större möjligheter att utnyttja strandnära områden för bebyggelse måste införas. Vägnätet måste förbättras för att möjliggöra nya bostadsområden. För att underlätta för unga och studerande att få tag på bostad skall en möjlighet att skattefritt hyra ut del i stadigvarande bostad införas. Fastighetsskatten skall avskaffas. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 28 2 Innehållsförteckning 29 3 Förslag till riksdagsbeslut 30 4 En havererad bostadspolitik 31 4.1 Ett tudelat land 31 4.2 Bostadsöverskott 31 4.3 Bostadsbrist 32 4.4 Straffskatt på boende 33 4.5 Utsatta bostadsområden 34 5 En moderat bostadspolitik 34 5.1 Våra utgångspunkter 34 5.2 En bostadspolitik för människor 35 6 Förändra bostadspolitiken 35 6.1 Att själv kunna betala för sin bostad 35 6.2 Att motverka utanförskap 36 6.3 Mångfald och valmöjligheter 36 6.4 Att avhjälpa bostadsbristen för unga och studerande 37 7 Gör det möjligt att bygga 37 7.1 lägsta byggande 37 7.2 Subventioner är inte lösningen 38 7.3 Förslag för ökat byggande 38 7.3.1 Sänk skatten 38 7.3.2 Förändra hyressättningssystemet 38 7.3.3 Lös trafikproblemen och öka väginvesteringarna 38 7.3.4 Förenkla reglerna för strandskydd 39 7.3.5 Förändra det statliga inkomstutjämningssystemet 39 7.3.6 Förenkla plan- och byggprocessen 39 7.3.7 Lös målkonflikter 39 7.3.8 Främja konkurrensen 39 8 Fastighetsskatten 39 8.1 En orättfärdig skatt 39 8.2 Begränsningsregeln 40 8.3 Stora regionala skillnader 40 8.4 Avskaffa fastighetsskatten 41 9 Bostadsrätten 41 10 Hyresrätten 42 10.1 En efterfrågad boendeform 42 10.2 Besittningsskyddet 42 10.3 Bruksvärdesregelns utformning 43 10.4 ... och tillämpning 43 10.5 Dags för reform 44 10.6 Ökat bostadsbyggande 45 11 Kommunala bostadsbolag 46 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadspolitikens inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av infrastrukturella satsningar för att möjliggöra bostadsbyggande. beslutar att möjliggöra skattefri uthyrning av del i stadigvarande bostad.1 beslutar att införa ägarlägenheter. tillkännager att fastighetsskatten successivt skall avskaffas.1 beslutar att återinföra kravet på enkel majoritet för ombildning till bostadsrätt i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att avskaffa allmännyttans hyresnormerande ställning. beslutar att avskaffa hyresnämnden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en friare hyressättning i nyproduktionen. beslutar att bostadsbidrag skall utgå enbart till barnfamiljer. beslutar att upphäva lagen (1999:608) om tillfällig minskning av det generella statsbidraget vid avyttring av aktier eller andelar eller utdelning från kommunala bostadsföretag m.m. (stopplagen). beslutar att det generella strandskyddet skall avskaffas i enlighet med vad som anförs i motionen.3 1 Yrkandena 3 och 5 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 8 hänvisat till JuU. 3 Yrkande 12 hänvisat till MJU. 4 En havererad bostadspolitik 4.1 Ett tudelat land är bostadsmarknaden tudelad, med bostadsbrist i tillväxtorter och ett stigande bostadsöverskott i utflyttningsorter. På orter med överskott av bostäder tvingar hyressättningssystemet de boende att betala för höga hyror. Samma hyressättningssystem håller ner hyrorna i attraktiva tillväxtorter. Det finns orter där bostadsföretagen har mycket stark ekonomi och orter där företagen står på ruinens brant. Vissa orter är starkt segregerade, medan andra har lyckats mycket bra och har skapat integrerade bostadsområden. Situationen är i längden ohållbar, och Socialdemokraterna har ännu inte lyckats presentera en politik som har kunnat förändra detta. har Socialdemokraterna försvarat och vårdat en havererad bostadspolitik. I dagens får människorna ta konsekvenserna: bostadsbrist, bostadsöverskott, höga skatter och lågt byggande. 4.2 Bostadsöverskott Över 40 000 lägenheter i det kommunala beståndet beräknas vara outhyrda . De tomma lägenheterna är ojämnt fördelade över landet. Bostadsöverskottet beror främst på att utflyttningen från vissa orter varit stor. Brist på arbets- och utbildningsmöjligheter är en bidragande orsak. Det är ofta gamla bruksorter med nedlagda industrier som drabbats av utflyttning. På många orter fortsätter dessutom en stadig ström av människor att lämna bygden. Unga som har tröttnat på att bo hos mamma och pappa möts av en trist realitet. Trots att många lägenheter står tomma är hyrorna jämförbara med hyrorna i attraktiva storstadsområden. Att få tag på en bra hyreslägenhet är inget problem. Men man kan fråga sig varför hyrorna är höga trots tomma lägenheter. Är det inte bättre att sänka hyrorna i de tomma lägenheterna? Att få in en krona i månadshyra måste ju vara bättre än att inte få in någon alls. Regeringen fortsätter med miljardrullningen till kommuner med konkursmässiga bostadsbolag. Statliga pengar läggs därmed på att hålla inkompetenta kommunledningar kvar vid makten. (...) Hela skall leva, lyder en klassisk regionalpolitisk devis. Den sittande regeringens motto för regionalpolitiken lyder snarare: en pervers bostadspolitik ska leva. Och det till nästan vilket pris som helst. (DN ) Dagens hyressättningssystem hindrar fastighetsägarna att sänka hyrorna i tomma lägenheter. Om en fastighetsägare sänker hyrorna för de lägenheter som står tomma, tvingar systemet honom att sänka hyrorna även i de uthyrda lägnheterna. Ingen fastighetsägare vågar ta denna risk. Den socialdemokratiska bostadspolitiken har visat sig leda till gigantiska felinvesteringar i ett antal kommuner, där hela bostadsområden nu står tomma. Utvecklingen har drivits på av ett överdrivet kommunalt ägande och av att kommunerna inte tagit tillräcklig hänsyn till bland annat samhällsförändringar och förändringar i industrin och arbetstillgången. Problemen med det ständigt ökande antalet tomma lägenheter har resulterat i att rivningarna av lägenheter ökar. påbörjades rivning av 4 600 lägenheter. Antalet rivningar var det högsta . 4.3 Bostadsbrist I tillväxt- och utbildningsorter är problemen de motsatta. På dessa orter har man i många fall brist på bostäder. Efterfrågan, främst på hyreslägenheter, är mycket högre än tillgången. Priserna på bostadsrätter och småhus har skjutit i höjden. är köerna för hyreskontrakt svindlande långa och byggandet bland det lägsta i . Dagens hyressättningssystem är en bidragande orsak till att inga hyresrätter byggs. Ingen, vare sig en enskild eller en offentlig byggherre, kan bygga med lönsamhet. Det hjälper inte att kommunerna kämpar med detaljplaner och anvisar mark. Hyressättningssystemet gör det näst intill omöjligt för en byggherre att få igen de pengar det kostar att bygga. I attraktiva områden grasserar den svarta hyresmarknaden. Hyreskontrakt säljs under bordet och i lär en lägenhet kosta mer än per rum. Andra- och tredjehandskontrakt har blivit den enda, tillfälliga och otrygga lösningen för många. är , pluggar statsvetenskap och extraknäcker i affär. Hon har bott i och har just flyttat in i sin sjunde lägenhet. Det blir ju så när man inte kan ta lån, säger . Jag har faktiskt kollat upp utanför tullarna också men det finns inga lediga lägenheter där heller. Det bästa vore ju att få tag på en etta i innerstan som man kunde dela med en kompis. Det vore ett drömboende när man pluggar. Om vi lade var skulle det väl räcka? Längs ena väggen bildar fulla flyttkartonger en pyramid som hon draperat med ett tyg och ställt lite prydnadssaker på. Det är ingen idé att packa upp, säger . Jag skall ändå flytta . (Timbros pejling, Bostadsmarknaden) Man kan med lätthet dra en parallell med situationen i det gamla . Där lät makthavarna subventionera och reglera prisbildningen på livsmedel. Resultatet blev brist på livsmedel, långa köer och en destruktiv svart marknad. På ett likartat sätt ser situationen ut i tillväxtområdena när det gäller hyresrätter. Byggandet drabbas hårt av det höga skattetrycket. har hög arbetsbeskattning, höga energiskatter och högsta byggmoms. Den som skall bygga erlägger fastighetsskatt, också under själva byggtiden. Det extrema skattetrycket är en av orsakerna till det låga byggandet. Det statliga inkomstutjämningssystemet försvårar byggandet i många kommuner. förväntas kommunerna sörja för vård, skola och omsorg åt dem som vill flytta till kommunen, som det statliga inkomstutjämningssystemet fråntar samma kommuner alla extra inkomster som de skulle ha kunnat använda till detta. kan en detaljplan överklagas i tre instanser. Många överklaganden görs med syftet att fördröja en plan. Även själva bygglovet kan överklagas i ända upp till fyra instanser. Med dagens lagstiftning kan således plan- och byggprocessen fördröjas med höga kostnader, eller uteblivet bygge, som följd. Många av landets tillväxtområden har drabbats av trafikinfarkt. Vägnätet är underdimensionerat. På grund av att Socialdemokraterna konsekvent har motsatt sig nya vägbyggen råder brist på vägar och vägutrymme. Trots debatt har exempelvis ännu inte en riktig förbifart runt byggts. I kommuner med brist på bostäder och med ett underdimensionerat vägnät blir det lätt en konflikt mellan ökat byggande och bevarad miljö. Byggandet hindras av förslag med syfte att värna miljön. Som exempel kan här nämnas regeringens förslag att begränsa trafikbullerstörningar och att inte öka andelen hårdgjord yta i tätorter och tätortsnära områden. Det är mycket svårt att bygga fler bostäder om miljön inte får förändras över huvud taget. 4.4 Straffskatt på boende ligger i topp bland länder med höga boendekostnader. ligger landet i botten när det gäller nybyggande av bostäder. Den främsta orsaken till detta är höga skatter. Kostnaderna för boendet har ökat snabbare än konsumentprisindex. Eftersom de höga skatterna leder till att alltför många människor har en mycket liten disponibel inkomst när skatten är betald blir boendekostnaderna kännbara även i de fall när boendekostnaden i sig inte är hög. Utöver ett allmänt högt skattetryck beskattas egnahemsägare såväl vid förvärv som och vid vinstgivande försäljning. Vid förvärvande av bostad skall stämpelskatt på lagfart och stämpelskatt på inteckningar erläggas. beskattas de boende genom fastighetsskatt. Fastighetsskatten slår hårt mot hundratusentals människor. Många hushåll får kraftigt höjda taxeringsvärden. Därmed höjs fastighetsskatten, men också förmögenhetsskatten. För många familjer medför skattehöjningarna att den ekonomiska situationen blir ohållbar. De har inte förstärkt sin ekonomi, men skatten ökar ändå. Skatten höjs eftersom deras hus, på papperet, fått ett högre värde. Det på papperet höjda värdet kan dock endast komma de boende tillgodo om de säljer sina hus. Och drabbas de i stället av reavinstbeskattning. Många har ringt eller skrivit brev och berättat om den situation boendeskatterna försatt dem i. En av dem är , , från som är ensamstående sedan maken gick bort . Hon har bott i sitt hus och vill absolut inte flytta från sitt hem och det område där hon känner alla och är trygg. har låg pension eftersom hon tog hand om barn och vårdade sin sjuke son i hemmet. Även om begränsningsregeln omfattar henne drabbas hon hårt av förmögenhetsskatten. vill inget hellre än att kunna bo kvar i sitt hus och säger att det är för hemskt att skatter skall tvinga bort henne från allt som är henne nära och kärt. Taxeringsvärdeshöjningar drabbar inte enbart småhusägare. Flerfamiljshus i expansiva regioner får också en kraftig höjning av sina värden. För bostadsrättsföreningen innebär det att månadsavgiften höjs. För hyresgästen höjs hyran. Nyproduktionen påverkas också av skatter. Beräkningar visar att ackumulerade skatter och avgifter utgör av den totala produktionskostnaden för en bostad. Kombinationen av olika skatter gör att av hyran i en nybyggd lägenhet kan härledas till skatter. Detta gör naturligtvis boendekostnaderna höga. 4.5 Utsatta bostadsområden var det tydligt att de flesta miljonprogramsområden med sina stora, enhetliga och stereotypa lösningar hade blivit den sociala utsatthetens hemort. Dessa områden kännetecknas av en enahanda bebyggelse med uteslutande hyresrätter och har oftast kommunen som ägare till alla lägenheter. Utredningar visar att i många områden där befolkningen redan har låga eller extremt låga inkomster har andelen låginkomsttagare ökat ytterligare. Utestängningen från arbetsmarknaden, bidragsberoendet, fattigdomen och social desperation har blivit mera regel än undantag i dessa områden. Många av dem som bor där har inte gjort ett aktivt val att bo just där. Långtidsarbetslöshet, främlingskap och social utslagning har blivit växande problem. Detta leder till en ökande kriminalitet och otrygghet i samhället. Allt fler upplever att de står utanför samhället och känner en likgiltighet för sin situation och sin omgivning. Stelheten på bostadsmarknaden gör det svårt att byta bostadsområde. Enbart de som har extra stark initiativkraft klarar detta. Övriga sitter fast, och det är barn och ungdomar som drabbas värst. Risken är stor att många hamnar i en ond cirkel, en cirkel som endast med svårighet kan brytas. 5 En moderat bostadspolitik 5.1 Våra utgångspunkter Utgångspunkten för moderat bostadspolitik är att människor själva skall kunna välja den bostad de önskar. Bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan och fria val, inte av regleringar och politiska eller administrativa beslut. Ökad rörlighet, geografiskt och mellan olika boendeformer, leder till en öppen och flexibel bostadsmarknad. Bostadspolitiken skall ge förutsättningar för bevarande och utveckling av olika upplåtelseformer som kan tillgodose olika individers önskemål i olika skeden av livet. En öppen och fungerande marknad är nödvändig. Detta kan man inte uppnå genom subventioner, detaljregeringar och politisk klåfingrighet. Vi vill med vår politik göra det möjligt för fler att äga sin egen bostad. Det ger förutsebarhet och frihet för de boende. Äganderätten är en omistlig del i en demokrati. Ägandet stärker människors oberoende, skapar trygghet och bidrar till integration. Ägandet och äganderätten är en viktig del i den moderata politiken. 5.2 En bostadspolitik för människor Det behövs ett nytänkande inom bostadspolitiken. Bostadspolitiken skall vara till för människorna. Bostadspolitiken skall vara ett medel och skapa förutsättningar och möjligheter för människor att bo. Bostadspolitiken skall inte syfta till att värna de system som byggts upp och som begränsar människors valmöjligheter. Bostadspolitiken skall tillgodose olika individers önskemål samt ge goda förutsättningar för utveckling av olika upplåtelseformer. De som vill äga och ta ansvar för sin bostad skall ha möjligheten att göra det. I det egna ägandet ligger såväl trygghet som inflytande. Den enskilda människans makt och inflytande över framtiden måste öka. Det förutsätter att utrymmet för personligt ansvarstagande är stort. Ett sänkt skattetryck skulle ge medborgarna större möjligheter att ta eget ansvar. Då blir det möjligt för allt fler att gradvis klara en växande del av välfärden på egen hand. måste det finnas en trygghet för dem som behöver andras stöd och hjälp. En grundläggande förändring krävs för att skapa det välfärdssamhälle där familjen, vänner och marknaden ger människor en större trygghet och ökade möjligheter att utvecklas. Rätten och möjligheten att välja sin bostad är en del av ett sådant samhälle. Det är inte genom ökade subventioner och fler regleringar som dagens bostadssituation kan förbättras. En öppen och fungerande bostadsmarknad är nödvändig för att medborgarna skall kunna välja en bostad som passar deras önskemål. 6 Förändra bostadspolitiken 6.1 Att själv kunna betala för sin bostad Den som betalar skatt skall inte behöva bidrag och den som behöver bidrag skall inte betala skatt. Med en sådan grundprincip skulle bland annat bostadsbidragen kunna mönstras ut. Med en skattepolitik som skapar större marginaler för låg- och medelinkomsttagare kommer behovet av bostadsbidrag att minska . Rundgången minskar genom att bidragen omvandlas till sänkta skatter. är bostadsbidraget en förutsättning för många barnfamiljers boende. En barnfamilj har i många fall inte möjlighet att anpassa sitt boende efter den egna plånboken. Bostadsbidraget skall därför utgå endast till barnfamiljer och avskaffas sådeles för hushåll utan barn. Bostadsbidraget skall ej förväxlas med bostadstillägg för pensionärer. 6.2 Att motverka utanförskap En mer rörlig bostadsmarknad möjliggör för fler att ta sig ur det sociala utanförskapet i utsatta bostadsområden. Att flytta är för många ett viktigt första steg i boendekarriären. En politik som försvårar detta är en asocial politik. En rörlig bostadsmarknad ger människor ökad valfrihet. Det är också viktigt att bryta den nedåtgående sociala spiralen i utsatta bostadsområden. Ett bra sätt är att öka inslaget av bostadsrätter. Möjligheten att påverka det egna boendet gör människor trygga och ger dem inflytande över sin tillvaro. Genom en blandning av olika upplåtelseformer ökar de boendes valfrihet, som segregationstendenser, till följd av bristande mångfald i upplåtelseformer, motverkas. Bostadsrättslagens förbud mot dubbelupplåtelse bör slopas i de fall kommunala bolag ombildar huset till bostadsrätt. Därigenom skulle ombildning av kommunala hyreshus i förorter och mindre tätorter underlättas. Att äga sin egen lägenhet, genom så kallad ägarlägenhet, skulle vara en bra lösning för många människor i dessa områden. Ägandet ger trygghet och skapar intresse och engagemang för omgivningen. Våra förslag leder till en ökad rörlighet och ger människor möjlighet att förändra sin situation av egen kraft. Människor får kontroll över sin egen vardag. Valfriheten blir en realitet för fler. Bostadsmarknaden kommer att bli mer varierad. Problemen med segregation kan stegvis minska. 6.3 Mångfald och valmöjligheter Mångfald i upplåtelseformer leder till valfrihet för individen. Det är vår målsättning att det skall finnas en mångfald av upplåtelseformer. Människor skall kunna välja mellan ägande, bostadsrätt och hyresboende. Dagens regler gör det möjligt att äga bostäder som sitter ihop på längden radhus men inte bostäder som sitter ihop på höjden, i flerfamiljshus. Med nuvarande lagstiftning är det inte möjligt för människor som av olika skäl föredrar att bo i lägenhet att äga sin bostad. Att äga sin bostad innebär för många människor en trygghet som inte kan mätas enbart i pengar. Men ägandet ger också en ekonomisk trygghet. Med ägarlägenheter tvingas den boende aldrig att betala sina grannars lån, en situation som kan uppstå i en bostadsrättsförening. De flesta av våra grannländer har en lagstiftning som tillåter en så kallad tredimensionell (3D) fastighetsbildning och ägarlägenheter. Det gäller bl.a. , , , och . I dessa länder är ägarlägenheten en uppskattad boendeform som fyller behov som hyresrätt och bostadsrätt inte gör. Ju fler boendeformer som tillåts, desto fler medborgare kan få bo så som de själva helst önskar. En lag som möjliggör tredimensionell fastighetsbildning och ägarlägenheter bör införas. Ägarlägenheter innebär att människor ges möjligheten att själva äga en lägenhet på samma sätt som en villaägare äger sitt hus. 6.4 Att avhjälpa bostadsbristen för unga och studerande För många ungdomar och studerande är det ett svårt och dyrt projekt att skaffa sig en egen bostad. I tillväxt- och utbildningsområden kan det vara ett helt omöjligt företag. Det går emellertid inte att på kort sikt bygga bort bostadsbristen, och behovet av bostäder finns . På flera tillväxt- och utbildningsorter skulle bostäder kunna skapas genom enklare och generösare skatteregler. I har man ett system där en privatperson kan hyra ut av sin bostad utan att betala skatt för hyresinkomsten. Detta system är mycket viktigt för att ungdomar och studerande skall få tag på bostäder. Det är också ett bra sätt för dem som äger att finansiera delar av sitt eget boende. Vi anser att en del i stadigvarande bostad skall kunna hyras ut, utan att uthyraren behöver betala skatt på inkomsten. Detta är det snabbaste sättet att enkelt och billigt få fram bostäder på tillväxt- och universitetsorter. 7 Gör det möjligt att bygga 7.1 lägsta byggande Byggandet i har fört en tynande tillvaro , då orderstocken för nybyggande föll kraftigt på grund av minskad efterfrågan. har bostadsbyggandet börjat återhämta sig när det gäller bostadsrätter och småhus i tillväxtregionerna. Hyreshus byggs däremot nästan inte alls. Detta beror inte på ovilja från byggherrar utan främst på dagens hyressättningssystem. Systemet lamslår byggandet av hyresrätter eftersom det är näst intill omöjligt för byggherren att få igen de pengar det kostar att bygga. 7.2 Subventioner är inte lösningen Subventionerat byggande är inte en bra lösning. Det medför ett flertal problem; subventioner är generellt kostnadsdrivande och kortsiktiga. Så fort byggsubventionerna tar slut kommer nyproduktionen att avstanna. Ingen är beredd att bygga utan subventioner så länge sådana finns. Att sätta in en subvention resulterar dessutom i att själva orsaken till att det inte byggs aldrig åtgärdas. Trots detta har regeringen som enda bostadspolitisk åtgärd valt att lägga ytterligare subventioner på byggandet. Byggsubventioner resulterade i de så kallade miljonprogramsområdena. Dessa kännetecknas ofta av bra lägenheter i trista hus. Områdena är ofta stereotypa med endast en fastighetsägare. Människor med valmöjligheter har, i många fall, flytt dessa områden. Det har bidragit till en ökad segregation. Vi vill inte att problemen med miljonprogramsområden skall upprepas. Subventioner är inte en lösning. Det är just denna föråldrade bostadspolitik och dess gamla subventions- och regleringssystem som måste förändras. Människor skall ha möjlighet att påverka sitt samhälle. Vi vill ha mångfald och olika lösningar som efterfrågas av de boende. De boendes önskemål måste alltid få slå igenom. Om man bygger enligt normer som människor inte vill ha, så är det inte människorna det är fel på, utan normerna. 7.3 Förslag för ökat byggande 7.3.1 Sänk skatten behöver stimuleras genom en rad insatser. Vi vill sänka det totala skattetrycket och successivt avveckla fastighetsskatten helt.