ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub510 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub510av och ()Konsumentforskning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsumentforskningens betydelse. Motivering Det har aldrig varit särskilt glamoröst att arbeta med konsumentfrågor vare sig för politiker eller forskare. Ändå berör dessa frågor var och en av oss i stort sett . Det handlar om nödvändig vardagskunskap som kan ge oss en guldkant på tillvaron om vi behärskar den väl. Skolan måste ge eleverna goda kunskaper så att de växer upp till medvetna konsumenter. De skall kunna bedöma och väga reklamens påverkan mot egna behov när de bestämmer på vilket sätt de vill använda sina pengar. Hur skall de tolka all reklam och hur skall de kunna jämföra olika erbjudanden? Konsumentutbildning måste därför genomsyra all utbildning i hela skolväsendet från första skolåret till forskarutbildning och karriär. finns det nationalekonomer, företagsekonomer och marknadsekonomer på våra institutioner vid högskolor och universitet men var utbildas hushållsekonomerna och var finns konsumentforskarna? Det finns ett klart behov av en ny inriktning inom samhällsekonomin, lämpligen kallad konsumentekonomi. Medel för forskning och utbildning med sådan inriktning bör kunna skapas genom omfördelning från annan ekonomiforskning och utbildning. Starka konsumenter som gör medvetna köp påverkar samhällsekonomin positivt. () ()
mot · GP02Ub512 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub512av ()Gymnasial yrkesutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gymnasial yrkesutbildning. Motivering Behovet av en gymnasial yrkesutbildning vid sidan av den traditionella lärlingsutbildningen lyfts fram i olika sammanhang. Behovet av formellt utbildad arbetskraft för yrket kommer att öka. Tillgången på yrkeskunnigt folk kan vara en avgörande faktor framför allt för de små företagens överlevnad. Övergången från utbildning till arbetsliv är en viktig period i de allra flesta ungdomars liv. Många elever på gymnasiets individuella program har svårt att känna sig motiverade med dagens gymnasieskola och har behov av att snabbt komma ut och pröva på arbetslivet. En yrkesutbildning på gymnasienivå, där minst hälften av utbildningen förläggs ute på företagen, kan vara en väg att pröva. Inom projekt fick Marielundsgymnasiet i möjlighet att pröva ett nytt sätt att arbeta för att bekämpa utslagning genom att kombinera utbildning och yrkespraktik, en kombination av teoretiska studier i skolan samt arbete på en arbets-utbildningsplats. Arbetssättet har visat sig vara framgångsrikt och gett eleverna chans att komma in på arbetsmarknaden och få erfarenheter från arbetslivet. För en del elever har det dessutom inneburit att de kommit in i det svenska samhället. Erfarenheter från detta sätt att arbeta bör utvecklas och tas tillvara inom gymnasieskolans program. Elever skall senast i åk 6 få information om olika yrken och yrkesvägar. Denna information skall även nå föräldrarna. Av stor betydelse för ungdomarnas val är SYO-konsulenternas information. Många SYO-konsulenter lever långt ifrån verkligheten vad gäller kunskap om praktiska yrken och avråder ungdomarna från verkstadsutbildning och annan praktisk utbildning, särskilt om de har bra betyg. Skola, fackföreningsrörelse, företrädare för olika yrken och arbetsgivare måste tillsammans verka för att lyfta fram värdet och höja statusen på yrkesutbildningen. Olika metoder för detta bör prövas och utvecklas.
mot · GP02Ub513 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub513av m.fl. (s)Högskola i till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvecklingen av en högskola i . Motivering kommuner har arbetat tillsammans kring högskoleutbildning, både utlokaliserat och på distans. Många projekt, med stöd av regering, länsstyrelse m.fl. har givit högskoleutbildning i kommunerna. har verksamheten mötts med respekt och intresse från högskolor och universitet, ibland har det varit misstro och totalt ointresse. Hälsingekommunerna har dock kämpat vidare och är ganska stolta över vad de åstadkommit med sin envishet. kommuner var en av grundarna till (Nätverksgruppen för IT-baserad utbildning via lokala studiecentrum). Hälsingekommunerna har gjort ett antal studier kring sin verksamhet. beslöts via det gemensamma utbildningsrådet Hälsingekur att göra en förstudie om ökad tillgänglighet till högre utbildning i . Rapporten har rönt stort intresse från , m.fl. Den tar bl.a. upp studerandeströmmar, social bakgrund och framtidsplaner hos de studerande. Den visar mycket tydligt vilken betydelse lokala studiecentrum har för många studerande, men även att tillgång till högre utbildning är viktig från demokratisk synpunkt. Sedan den rapporten publicerades har också gjorts en undersökning av högskolestuderande vid studiecentrum /98. Av den framgår bl.a. att /98 var enligt SCB det totala antalet högskolenybörjare från 823. av dessa studerar via studiecentrum. av dessa har en social bakgrund från arbetarhem och hem med lägre tjänstemän. Den i särklass största gruppen kommer från hem med ej facklärda arbetare (). På en fråga om man skulle ha påbörjat sin utbildning om studierna och samlingarna i sin helhet varit förlagda till högskoleorten svarar ja medan svarar nej. av de studerande bor kvar i . uppger att genom studierna har de växt som människor. De resultat som rapporterna visar, som torde vara giltiga för de flesta kommuner och regioner i som saknar högskola eller universitet, är att genom närhet till högskoleutbildning får man en bredare social och geografisk rekrytering, vilket var huvudsyftet med högskolereformen 1977. kommuner hade cirka 1 050 personer som studerade. Problemet är att den regionen ännu inte har någon högskola. Tillkomsten av en högskola i området skulle utgöra ett positivt inslag för regionens utveckling samt främja ett livslångt lärande. () () () () ()
mot · GP02Ub514 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub514av ()Barnen och deras hälsa Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökad tid i skolan för barn att ägna sig åt hälsobefrämjande aktiviteter av både fysisk och psykisk art. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en samlad kompetens (sjukgymnaster, idrottslärare och kuratorer) mera individinriktat kan arbeta mot ohälsa i skolorna. Motivering Det blir ett stort samhällsproblem att våra skolbarn rör sig allt mindre och får allt mindre tid över för fysisk aktivitet, vila och själslig kroppsvård. Barnens livsstil blir allt mera lik den vuxnes där stress och fysisk inaktivitet bara ökar. Risken för övervikt, diabetes, långvarig värk och benskörhet ökar och vårdkostnaderna skjuter i höjden. Om ohälsan på ett tidigt stadium i livet kan förbättras är det ett vetenskapligt faktum att individen i livet har bättre förutsättningar att undkomma välfärdssjukdomarna. Det borde i våra skolor finnas en samlad kompetens som kan utforma individuella tränings- och motionsprogram utifrån det enskilda skolbarnets behov. Detta skulle också öppna möjligheten att tillsammans med vårdnadshavare följa upp barnets fysiska och psykiska hälsa. Att utöka antalet timmar i läroplanen till just hälsobefrämjande aktiviteter är också en nödvändighet för att ändra trenden av ökad ohälsa hos barnen.
mot · GP02Ub515 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub515av m.fl. (s)Körkortsundervisning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en förberedande teoretisk körkortsutbildning som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. Motivering Möjligheten att ta körkort får inte bli en klassfråga. Alla ungdomar ska ha möjligheten att ta körkort till ett överkomligt pris oberoende av egen eller föräldrars ekonomi. Att ha körkort är en förutsättning för såväl arbete som ett rikt socialt liv. Utanför storstäderna är det nödvändigt att ha tillgång till bil för att nå nöjes- och fritidsutbud. kan den låga andelen ungdomar med körkort också bli en fara för samhället och ett hinder för ekonomisk utveckling. Endast tre av tio 18-åringar i tar körkort trots de allt bättre tiderna. I storstäderna är trenden särskilt påtaglig. I är det av 18-åringarna som tar körkort. tog hälften av varje årskull körkort. Femton till hörde det till undantagen att ungdomar inte hade körkort. 1989 tog av 18-åringarna i landet körkort. På ett enda år sjönk antalet till . har andelen 18-åringar som tar körkort legat på en relativt stabil men låg nivå, på dryga . 1997 blev ett bottenår. Då tog av 18-åringarna körkort. Detta är ingen entydig internationell trend. I grannlandet tog t ex av 18-åringarna körkort 1999. I och ligger andelen på liknande nivåer. En av anledningarna till att andelen ungdomar i som tar körkort har minskat kraftigt är att kostnaderna för att skaffa körkort är alltför höga. tillkommer exempelvis 25 procents moms på den redan höga kostnaden. Det finns en uppenbar risk för att senaste förslag till stegvist förarutbildningssystem innebär att kostnaderna för att skaffa körkort kommer att öka ytterligare. egna beräkningar visar att kostnaderna kommer att öka med jämfört med . Att kunna köra bil, och att ha goda trafiksäkerhetskunskaper, tillhör definitivt allmänbildningen. Av rättviseskäl bör därför den förberedande teoretiska körkortsutbildningen införas som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. Det finns flera exempel på gymnasieskolor som redan prövat detta med goda resultat. Gotab, 2001 () () () () ()
mot · GP02Ub517 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub517av och ()Utbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att för läkarutbildningar dels ta fram en fördelning av AT-tjänster utifrån principen om en solidarisk läkarförsörjning, dels så kallade ALF-ersättningar som skapar större rättvisa mellan lärosätena än vad nuvarande avtal gör och tillgodoser lärosätenas behov av att kunna styra medlen. Motivering har problemen snabbt ökat när det gäller att besätta AT-läkartjänsterna i glesbygdslänen. Bristen på nyexaminerade läkare som skall påbörja sin allmäntjänstgöring, AT, och därefter gå vidare med specialistutbildning är särskilt allvarlig. Detta leder i sin tur till att läkarförsörjningen äventyras och därmed möjligheterna att erbjuda invånarna i glesbygdslänen en god hälso- och sjukvård. Enligt undersökningar som flera läkarföreningar gjort planerar många läkare att gå i pension tidigare än . Det är dags att återgå till det AT-system med solidarisk läkarförsörjning som fungerade från systemets tillkomst 1969 . En förutsättning för utökning av läkarutbildningen är att universitet och landsting erhåller full ersättning för själva universitetsutbildningen och för upplåtelse av sjukhus och vårdcentraler för utbildning och forskning. När det gäller de senare s.k. ALF-ersättningarna har regeringen i de båda senaste budgetpropositionerna uttalat att de nuvarande avtalen är obsoleta, dvs. I förhållande till utbildningsåtagandet erhåller exempelvis Umeåutbildningen betydligt lägre ersättningar per student än övriga läkarutbildningar i landet. Det innebär ett bortfall av som drabbar Norrlandslandstingens regionsjukvård och samt möjligheterna att utveckla den utlokaliserade kliniska utbildningen i regionen med bland annat läkartjänster vid sjukhus och vårdcentraler. och utbildningsutskottet uttryckte sin syn på den orättvisa avtalskonstruktionen så här enligt 1996/97:UbU9: Utskottet utgår från att regeringen i kontakterna med eftersträvar en lösning som både ger större rättvisa mellan lärosätena än vad nuvarande avtal gör och tillgodoser lärosätenas behov av att kunna styra användningen av medlen. Vi utgår ifrån att detta verkställs . () ()
mot · GP02Ub518 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub518av m.fl. (s)Studiemedel för utbildning till teckenspråkstolk Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att studiemedel för utbildning till teckenspråkstolk vid folkhögskola skall utgå . Motivering Det råder alltjämt stor brist på teckenspråkstolkar i . Följden blir att många döva får ställa in möten, kurser och många andra viktiga ärenden. Denna höst har till exempel åtta döva studenter tvingats avstå från studier vid då inga teckenspråkstolkar fanns tillgängliga. Slutsatsen blir att alla hinder måste undanröjas så att vi får fram fler teckenspråkstolkar. får många hörande elever en grundläggande utbildning i teckenspråk i och gymnasiet. Men den som slutar gymnasiet vid till exempel kan inte direkt fortsätta till tolkutbildning. Orsaken är att all utbildning av teckenspråkstolkar sker vid folkhögskolor där studiemedel utgår först . är risken stor att de förvärvade kunskaperna i teckenspråk inte kan upprätthållas med följd att det blir svårare att klara inträdesprovet till tolkutbildningen. Det finns också en risk att man tappar intresset och satsar på annan utbildning. För att gynna utbildningen av fler teckenspråkstolkar föreslår vi därför att studiemedel för utbildning till teckenspråkstolk vid folkhögskola skall utgå i likhet med vad som gäller för universitet och högskola. () () ()
mot · GP02Ub520 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub520av och ()Resekostnader för elever till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om elevers möjligheter att kunna byta skola. Motivering är det möjligt för elever att byta skola. Ersättningen som utgår inkluderar inte alltid kostnaderna för elevens resor. Det är en fråga som varje kommun avgör. Detta innebär en reskostnad för elever som kan försvåra valet av annan skola än den eleven går i. Oavsett vad man tycker om möjligheten för elever att fritt kunna välja och byta skola bör det ingå att eleven ska kunna ta sig till och från skolan. Föräldrarnas ekonomi kan inte vara det som avgör ett eventuellt byte av skola. Därför vill vi att regeringen följer frågan så att föräldrarnas ekonomi inte blir avgörande för elevers möjlighet att välja skola. () ()
mot · GP02Ub521 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub521av m.fl. (s)Patientnära forskning och jämställdhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att bedömningskommittéerna för fördelning av statliga medel för klinisk, patientnära forskning skall vara jämnt könsfördelade och att könsuppdelad statistik skall finnas för de sökande respektive för dem som tilldelats medel. Motivering Jämställdhet mellan könen i arbetslivet är reglerad i lag men trots det existerar det stora skillnader i lön för lika arbete och i karriärmöjligheter mellan könen i den medicinska världen. Inom grundforskningen har studier visat att kvinnor måste vara två gånger mer meriterade än män för att få samma tjänst. för medicinsk forskning, tidigare , sköts numera helt enligt lag efter att orättvisor tidigare uppmärksammats. Men den patientnära forskningen, den kliniska forskningen som har en årlig tilldelning på mer än en miljard, granskas ej. De så kallade ALF- eller LUA-medlen ger kliniker möjlighet till frigörande av forskningstid och är ofta helt avgörande för om en klinik på ett universitetssjukhus kan forska eller ej. finns ej könsuppdelad statistik över vilken könsfördelningen är av de sökande eller av dem som erhåller medel. I de kommittéer som bedömer ansökningarna sitter i stor utsträckning män. Könsuppdelad statistik samt jämn könsfördelning av bedömarna bör vara ett krav för att den kliniska forskningen skall hålla en hög kvalitet och tillgodose både manliga och kvinnliga behov samt utveckla svensk sjukvård. Det finns anledning att tro att så ej är fallet eftersom kvinnliga och manliga forskare väljer olika forskningsfält. Forskning är en av de viktiga hörnstenar som möjliggör vård på rättvisa och jämställda villkor. Att synliggöra statistik och medeltilldelning är ett bra sätt att bevaka och följa upp den så viktiga forskningen. () () () () () () () () ()
mot · GP02Ub525 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub525av ()Körkortsutbildning i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införandet av en trafikantutbildning och en förberedande körkortsutbildning i skolan. Motivering Vi har alla ett gemensamt ansvar för att vägtrafiken är säker politiker, planerare, väghållare som och kommunerna, transportföretag, fordonstillverkare m.fl. Nollvisionen är ett långsiktigt mål för trafiksäkerheten där ingen ska dödas eller skadas allvarligt på vägarna. Många ungdomar har inte ekonomiska möjligheter att skaffa sig körkort. Det är på väg att bli en klassfråga om du har råd eller inte att skaffa dig ett körkort. Att ha genomgått en körkortsutbildning är ofta en förutsättning för att kunna bo kvar i glesbebyggda områden där avstånden är stora och där kollektivtrafiken inte utgör något praktiskt alternativ. För att kunna pendla mellan bostaden och arbetsplatsen krävs det ofta tillgång till egen bil och körkort. Dessutom ställer många företag krav på att de anställda innehar körkort. Kommuner ställer inte sällan detta krav eftersom det är en förutsättning att de anställda inom t.e.x. hemvården har körkort för att kunna besöka de olika vårdtagarna. Även när det gäller fritidsaktiviteter så underlättar det naturligtvis mycket om ungdomarna har körkort och slipper vara beroende av föräldrar eller kompisar. Alla ungdomar ska ha möjlighet att delta i den aktivitet de själva vill, men dagens kommunikationer mellan orterna omöjliggör detta t.ex. i inland där det kanske går en eller två bussar per dag. Körkortsfrågan har därför blivit en jämlikhetsfråga. Trafikantutbildning och en förberedande körkortsutbildning i skolan, eller i samband med skoldagen, skulle ge ett mer trafiksäkert samhälle där syftena med nollvisionen lättare kan uppnås.
mot · GP02Ub526 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub526av ()Studiemedel och utbildningspoäng Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studiestöd. Motivering De senaste årens omfattande utbyggnad av högskolan har inneburit en ökning med ca 100 000 högskoleplatser åren 19972003. Antalet studenter i högskolan har ökat med . Snedrekryteringen har minskat när antalet studieplatser ökat och fler kan därmed beredas en högskoleplats. Varje barriär mot högskolestudier utgör ett större hinder för den som kommer från ett hem utan studietraditioner. Den sociala snedrekryteringen är lägre vid högskolorna än vid universiteten. Utbyggnaden av högskolorna har lett till en minskad snedrekrytering. Högskolan skapar utvecklingskraft och fungerar som kulturbrytare för det nya kunskapsbaserade arbetslivet. Det nya studiestödssystem som trädde i kraft förbättrar studenternas villkor betydligt. Förändringarna innebär att bidragsdelen höjs med nära och att skuldsättningen minskar i motsvarande mån. Möjligheten till sidoinkomster utan reducering av studiestödet ökar betydligt. Studiebidraget blir dessutom pensionsgrundande. Sammantaget innebär reformen påtagliga förbättringar för studenterna. Det förbättrade studiestödet med minskad lånebörda innebär att tröskeln för personer utan akademisk bakgrund att pröva högskolestudier sänks och bidrar därmed till en minskad snedrekrytering. Den kraftiga utbyggnaden av den högre utbildningen och de kraftigt förbättrade studievillkoren är av största betydelse för vår nation. Det finns dock anledning att göra ytterligare insatser för att stimulera distansutbildning, i syftet att se högskolorna som det viktiga regionalpolitiska instrument som de är. Mot den bakgrunden bör ge regeringen i uppdrag att redovisa effekterna inom studiemedelssystemet vad gäller distansutbildningen.
mot · GP02Ub527 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub527av ()Hörselskador i barnomsorg och skola Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hörselskada orsakad av höga ljudnivåer i skola och barnomsorg. Motivering I arbetsmiljölagen (1977:1150) finns regler som syftar till att förebygga ohälsa och att skapa en god arbetsmiljö. I barnomsorgs- och skolmiljö är ljudnivån ett problem för såväl personal som barn. Detta kan leda till tinnitus, en kronisk hörselskada. Även stressfaktorer kan inverka och öka risken för tinnitus. Personer som drabbas av tinnitus blir normalt sjukskrivna. Dessa personer är mycket svåra att rehabilitera och sjukskrivningen leder ofta till sjukbidrag eller förtidspension, hel eller delvis. kan personal som drabbas av tinnitus begära ersättning på grund av arbetsskada. Men med gällande bevisregler är det mycket svårt att erhålla ersättning. Bevisreglerna i arbetsskadeförsäkringen måste utformas så att skador orsakade av höga ljudnivåer i skola och barnomsorg omfattas av försäkringen. Elever som drabbas måste förlita sig till att skolans försäkringar av barnen täcker dessa sjukdomstillstånd. I annat fall är de hänvisade till att begära skadestånd enligt gällande civilrättsliga regler. Det är mycket svårt och kostsamt att vinna framgång med ett sådant skadeståndskrav. Det är angeläget att regeringen följer frågan om barns arbetsmiljö i barnomsorg och skola.