mot · GP02N42 · 2001-10-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N42av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:39 Förvärv av aktier i , m.m. 1 Förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens förslag om att regeringen genom förvärv av aktier skall öka sitt ägande i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ytterligare sprida ägandet i . avslår regeringens förslag om att upphäva ett tidigare bemyndigande att försälja statens aktier i . avslår regeringens förslag om bemyndigande att genom ställa en övergångsfinansiering till förfogande för . avslår regeringens förslag om bemyndigande att utnyttja de medel som tillförts staten vid en aktieinlösen för att finansiera förvärvet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jordförvärvslagen och dess tillämpning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjeskogsbrukets villkor. beslutar bemyndiga regeringen att genomföra försäljningen och därvid vidta de åtgärder som behövs vid försäljning av hela aktieinnehavet i . 2 Propositionen Regeringen föreslår att staten genom det helägda statliga bolaget blir ägare till samtliga aktier i . har lämnat ett offentligt bud på av andra än staten ägda aktier i . Erbjudandet är lämnat med förbehåll för godkännande. tillförs genom aktieägartillskott dels de aktier i som innehas av genom och Förvaltningsaktiebolaget , dels de medel som tillfördes staten i samband med en inlösenslikvid . föreslås därutöver bemyndigas att lämna en kortfristig lånefinansiering till om högst . I propositionen föreslås vidare att regeringen får bemyndigande att sälja hela eller delar av statens aktieinnehav i samt att vidta de åtgärder som behövs för försäljningen. 3 principiella ståndpunkter anser att staten bör äga mindre, inte mer. Det gäller såväl produktiv skogsmark som företag som verkar på en konkurrensutsatt marknad. Svenska staten är största företagare både räknat i omsättning och i antalet anställda. Totalt omfattar ägandet 63 bolag med verksamhet inom energi, råvaror, konsumentvaror, tjänster, turism, handel, telekom, transport, finans och fastigheter. De flesta, av bolagen, verkar på fullt konkurrensutsatta marknader medan övriga är lagstadgade monopol. Företag med statligt ägande utgör av det inhemska näringslivet. När staten själv äger företag som den har ansvaret för att fastslå reglerna för näringslivet uppstår en mycket olämplig otydlighet i ägarrollen. Systembolaget är ett undantag, men i de flesta fall finns något samhällsintresse som föranleder att det är bäst att staten äger och kontrollerar verksamheten. Staten bör därför i lagom takt sälja ut de företag som är verksamma på den konkurrensutsatta marknaden. Det finns i de flesta fall nya ägare som kan driva verksamheten minst lika bra. Vi anser följaktligen att staten skall äga så lite som möjligt av den produktiva skogsmarken. Enskilda skogsägare och privata bolag kan bruka skogen miljö- och tillväxtsmässigt lika bra som staten, och därför finns ingen anledning för staten att konkurrera på virkesmarknaden genom att äga produktionsskog i stor omfattning. anser att när staten skall avyttra ytterligare aktier i skall detta ske genom utförsäljning i små poster till svenska folket. publicerade en Demoskopundersökning som visade att ansåg att privata majoritetsägare är bättre än staten som storägare. ansåg att staten var bättre. Det råder uppenbarligen ingen tvekan om hur medborgarna ser på det statliga ägandet. 4 Statens roll i skogssektorn Det man äger vårdar man, är ett talesätt som har hög relevans när det gäller skogen. Det har visat sig att det oftast är de små skogsfastigheterna som genom generationers omsorgsfulla brukande har höga naturvärden bevarade. Statens uppgift är att ta hand om områden med höga naturvärden som undantas brukning och att ur ett rimligt begränsat statligt innehav erbjuda högkvalitativ produktionsmark som bytesvara när allmänintresset kräver att privata skogsägares marker kan brukas. Behovet är störst i , där mer mark behöver skyddas. 5 Skyddsvärd skogsmark Regeringens mål är att ytterligare skyddsvärd skogsmark skall undantas från skogsproduktion till 2010. Av detta uppskattas statens ansvar för skydd till . har i yttrande över propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier 2000/01:130, ansett att målet saknar vetenskapligt stöd. Vi anser att , som var förslag, är tillräckligt. 6 Främja det enskilda ägandet Regering och riksdag har tidigare markerat samstämmighet i synen på ägarstrukturen i det svenska skogsbruket vilket inneburit att det enskilda ägandet ska stimuleras i förhållande till ett ökat storbolagsägande. Även fortsättningsvis bör det enskilda ägandet i svenskt skogsbruk främjas. 7 Jordförvärvslagen Det är i detta sammanhang också angeläget att påminna om jordförvärvslagen och dess tillämpning. har påtalat vikten av att bevara principen om upprätthållande av den nuvarande balansen mellan olika ägarkategorier ifråga om innehav av lantbruksfastigheter. Ett utredningsförslag med denna innebörd har presenterats och vi förutsätter att regeringen följer utredningens förslag. Vi anser vidare att det i jordförvärvsförordningen bör införas skärpningar av kompensationsprincipen så att kompensationsmark och förvärvad mark skall ligga i samma geografiska område, att registrering av juridiska personers köp och försäljningar skall ske och att juridiska personer som i större utsträckning verkar på fastighetsmarknaden avkrävs årliga markbalanser. 8 Förstatligande av skogen ideologin styr har fram till nu varit relativt positivt inställt till privatiseringar av statliga företag. Utförsäljningen av Teliaaktierna är ett exempel på detta och i uttalanden har ansvarigt statsråd gett signaler om att mer är att vänta. Förslaget att det helstatliga skall köpa samtliga aktier i är en helomvändning. Det innebär en socialisering av stora mått. Staten har redan skogsmark. Med blir det ytterligare , vilket skulle göra svenska staten till största skogsägare med en areal lika stor som . De motiv som angetts för att genomföra denna stora affär är synnerligen ideologiska. På den presskonferens där förslaget presenterades framförde näringsminister följande skäl: Skogsindustrin är så viktig för svensk export att råvaruförsörjningen inte kan lämnas i händerna på privata aktörer. Det är viktigt att den svenska skogen inte bara blir lekstuga för dem i med mycket pengar. Staten skall fortsätta öka sitt ägande av skog. 9 en bakgrund 1991 var ett helstatligt bolag. För att sprida ägandet och ge bolaget tillgång till externt riskkapital beslutade regeringen att sälja av aktierna i bolaget, motsvarande 53,5 miljoner aktier. Av dessa aktier reserverades för privatpersoner och anställda i och . Resterande (16 miljoner aktier) såldes till svenska och utländska institutioner i ett anbudsförfarande, för att få ett marknadsmässigt pris. bildades som ett nytt, av staten helägt skogsbolag. Bolaget bildades genom att förde över cirka en tredjedel av sina skogstillgångar till ett dotterbolag som delades ut till aktieägarna vid ordinarie bolagsstämma . I samband därmed erbjöd sig staten att byta in aktier i mot aktier i som tillhörde staten. Erbjudandet fick stor anslutning och staten fick i ett första skede av aktierna i . Genom detta minskade statens ägarandel i från till . 10 bildades, efter riksdagsbeslut som även stödde, med syfte att åstadkomma följande positiva effekter av ett separat statligt skogsbolag: Förbättrad arrondering av mark (dvs. fastigheter samlas ihop till bättre struktur), vilket underlättar markbyten på kommersiella villkor med och andra markägare. Marknaden för vedråvara vidgas, dvs. vedråvaran kommer att säljas på en kommersiell och öppen marknad varigenom köpsågverken kan ha lättare att få tillgång till vedråvara. Det ska bli lättare att till staten överföra mark för statliga ändamål t.ex. för naturvårdsändamål, genom byte eller förvärv. Den samhällsuppgift som ålades av återfinns även i bolagsordningen. Där står: Bolaget skall medverka till att markbyten underlättas såväl genom förvärv som försäljningar och bidra till en ökad konkurrens på virkesmarknaden i avsikt att skapa en bättre virkesförsörjning för köpsågverken och andra aktörer. Bolaget skall i sin verksamhet beakta naturvårdshänsyn, vilt- och faunavård. 10.1 förändras I årsredovisning har mycket av ovanstående samhällsuppgifter försvunnit. Affärsidén presenteras som: skall på ett öppet, miljöinriktat och värdeskapande sätt utveckla statens skogsinnehav till nytta och glädje för svenska folket. Åresredovisningen presenterar en rad visioner som även de saknar de syften som lade fast. Vi anser att det har skett en gradvis förändring av inriktning och mål, från att betona samhällsnyttiga funktioner till att bli ett renodlat kommersiellt skogsföretag med vinstintresse och expansion som första mål. Den fråga man nu måste ställa sig är hur de samhällsnyttiga funktionerna kommer att gå att förena inom ett och samma bolag där ren kommersiell verksamhet är det prioriterade målet. Vilka effekter som bildandet av största skogsföretag får för den svenska virkesmarknaden är svårt att bedöma. En så dominerande virkessäljare, som dessutom har vinstmaximering som drivkraft, kommer sannolikt att kraftigt påverka virkespriserna. försvinner som virkesköpare och växer kraftfullt som säljare. I värsta fall kan köpsågverkens möjligheter att hitta råvara till låga priser hotas. 11 Lågt bud till aktieägarna Statens bud på aktierna i har satts mycket lågt. Totalt är priset . Borträknat kontanter, sågverk, kartongbruket i och ägarandelen i betalar staten . Det är mindre än det bokförda värdet och även mindre än taxeringsvärdet, vilket skall avse av marknadsvärdet. Genom statens maktposition som största ägare och kontroll och makt över skattesystem och regler för försäljning och ägande av fast egendom är det svårt att se att erbjudandet skulle kunna få konkurrens. Alternativet är inte en annan affärsuppgörelse utan endast ingen uppgörelse alls. 12 Skogsägande som inkomstkälla Skogen är avgörande för sysselsättning och livskraft i glesbygden. Att äga och bruka skog eller att arbeta som anställd är en viktig inkomstkälla för många i de trakter där det saknas andra arbetstillfällen. Skogsnäringen är den näring som bär upp landsbygden och många mindre orter. Skogsnäringen är den näring som har den största nettoexporten och är således mycket viktig för svensk ekonomi. Skogsresurserna fortsätter att växa. Staten har ett ansvar för att det ges goda förutsättningar för skogsnäringen och andra näringar att utvecklas väl. Väsentligt är då bland annat följande: Den statliga expansionsivern måste upphöra. Regeringens politik, vilken illustreras av uttalanden, omyndigförklarar och hånar samtliga privata skogsägare. Ägandet måste spridas. En socialisering av innebär att ägandet av bolaget och dess skogsmark, som är spritt på tusentals olika ägare, koncentreras till en, dvs. största skogsägare skapas genom en synnerligen olycklig ägandeöverföring från enskilda och privata aktörer till staten. Staten skall värna om allemansrätt och naturvård samt inrikta sig på att ta särskilt ansvar för sådan skog som kan behövas för att bevara speciella naturvärden, kunna erbjuda ersättningsmark till enskilda brukare vid reservatsbildning och ta ansvar för markbytesreserv i omarronderingsområden. Detta oavsett vem som äger eller brukar marken. För detta ändamål har det tidigare skapats särskilda uppgörelser med och senare om markbyten till förmån för små ägare vid bildandet av naturreservat och liknande. Statens ägarpolicy skall vara att sälja sådan skog som lämpligen kan ägas av enskild. anser att bör avslå regeringens förslag. Den svenska skogsnäringen behöver många aktörer. Fler bolag än ser över värdet av att själva äga skog och vi konstaterar att behövs som en aktör på skogsmarknaden i konkurrens med och övriga aktörer. 13 I propositionen föreslås att regeringen skall bemyndigas att sälja hela eller delar av aktieinnehavet i . anser att hela innehavet bör säljas. Det finns inga bärande skäl till att staten skall fortsätta att äga delar av detta företag. () () () () () () () Per () () () () () () ()