mot · GP02U328 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U328av m.fl. (fp)Bistånd i en globaliserad värld Sammanfattning liberalerna bejakar globaliseringen och det allt större utbyte som sker internationellt vad gäller personer, varor, tjänster och kapital. Vi eftersträvar en värld med öppna gränser där demokrati och mänskliga rättigheter är de värderingar som styr umgänget mellan människor liksom mellan länder. Globaliseringen har skapat, och skapar , väldiga möjligheter för ökat välstånd och en utveckling mot ökad frihet och demokrati över hela världen. lever dock hundratals miljoner människor i akut fattigdom och under beklagansvärda och oacceptabla levnadsvillkor. liberalerna ser det därför som oerhört angeläget att och den övriga industrialiserade världen delar med sig och möjliggör för fler människor på jorden att få del av globaliseringens fördelar. Även solidariteten måste globaliseras! liberalerna har ett väl utvecklat program för detta. Några av de viktigaste punkterna är: biståndsanslag ska , men , komma upp till en procent av BNI. Tids- och handlingsplanen för att nå detta är att biståndet uppgår till av BNI, år och år . liberalerna föreslår därmed att biståndet, i förhållande till regeringens förslag, höjs med totalt , för och för . Över treårsperioden höjs biståndet sålunda enligt förslag med utöver regeringens förslag. Utöver att kraftigt höja det statliga biståndsanslaget vill vi liberaler dessutom uppmuntra gåvor till enskilda organisationer. Därför föreslår vi att man inför en avdragsrätt för gåvor till internationell biståndsverksamhet. Svensk biståndspolitik ska främja global utveckling. Utveckling och därmed framgångsrikt bistånd kan sägas vila på tre grundläggande principer. Den första är demokrati. Om bistånd ska få bestående verkan måste det ha demokrati som överordnat mål. Demokrati är det enda styrelseskick som är människan värdigt. Demokrati medför positiva effekter och är oundgängligt för landets utveckling överhuvudtaget. Den andra principen är respekten för mänskliga rättigheter. En tredje princip är rättsstaten. Bistånd måste ställa krav på demokrati eller vilja och försök till demokrati och upprätthållande av mänskliga rättigheter. Enskilda organisationer utgör själva basen för biståndsviljan. Dessa bör därför uppmuntras och än mer engageras i biståndsverksamheten. Om bistånd skall bedrivas i icke demokratiska stater ska det ske genom enskilda organisationer, inte i samarbete med odemokratiska eller folkrättsbrottsliga regimer. Frihandel är ett av de absolut mest effektiva medlen för att skapa utveckling och välfärd. Skuldavskrivningar är en viktig form av bistånd. Dessa ska dock förses med krav på ekonomiska och demokratiska reformer, och respekt för mänskliga rättigheter. Hiv/aids är ett av de största hoten mot utveckling och bättre levnadsvillkor i utvecklingsländer. Mycket mer måste göras för att stoppa dess spridning. Utvecklingsarbetet i länderna i centrala och östra handlar inte om samma saker som biståndsverksamheten till utvecklingsländerna. Det grundläggande i centrala och östra är att bryta den förlamning som decenniers kommunistiskt styre inneburit och återföra dessa länder dit där de hör hemma i . Det är resultaten som räknas. Kvaliteten i biståndet är av största vikt. Bistånd bör ske i programform, snarare än i projektform. Biståndsarbetet är på flera sätt sammankopplat med flyktingsituationen och insatserna där, och detta bör bättre uppmärksammas i svensk bistånds- och flyktingpolitik. Bistånds- och utvecklingsarbete bör ske även på EU-nivå. EU-samarbetet erbjuder stora möjligheter att tillsammans med andra åstadkomma mer och mer konkreta resultat i arbetet med global utveckling. Dock finns det en del att vara kritisk mot avseende EU:s utvecklings- och biståndsverksamhet. Detta måste åtgärdas möjligt. Huvuddelen av biståndet bör dock även omfattas av närhetsprincipen och beslutas och administreras av de enskilda länderna. Innehållsförteckning Sammanfattning 30 Innehållsförteckning 32 Förslag till riksdagsbeslut 33 Globalisering och utveckling 36 Frihandel en motor för utveckling 36 Globalisera solidariteten 37 Avdragsrätt för gåvor till internationell biståndsverksamhet 38 Demokrati nyckeln till utveckling 40 Demokratimålet 40 Utvecklingsbegreppet 41 Demokratibiståndets utformning 42 och bra och dåliga exempel på svenskt demokratibistånd 42 Välj alternativa kanaler för biståndet 44 IT för demokrati 44 Biståndets förutsättningar 45 Förbättra kvaliteten 45 Kravlöshet förödande 46 Återställ enprocentsmålet 46 Mänskliga rättigheter en grundförutsättning 47 Rättsstatens betydelse för utveckling 49 Satsningar på skuldavskrivning 49 Enskilda organisationer 50 Hälsa med fokus på insatser mot hiv/aids 51 Kvinnor en extra utsatt grupp 52 Samspelet mellan bistånds- och flyktingpolitiken 53 Utvecklingssamarbete med 54 Ett demokratiskt 54 Omformulera målen 55 Åtgärder för ökad kärnsäkerhet 55 Bistånd nödvändigt ännu 56 EU och 56 Fortsatta reformer nödvändigt 56 Avskaffa jordbruksprotektionismen öka handeln 57 Budgetanslagen 58 Multilateralt utvecklingssamarbete 58 Bilateralt utvecklingssamarbete 59 59 60 60 Globala utvecklingsprogram 60 Enskilda organisationer 60 Ekonomiska reformer/skuldavskrivningar 61 Samarbete med 61 Våra ändringsförslag i förhållande till regeringens budget 61 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om globalisering och utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett program för ökat ekonomiskt välstånd och minskad fattigdom. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om demokratins betydelse för utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att redovisa läget beträffande demokrati och mänskliga rättigheter i våra mottagarländer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att demokratimålet skall vara överordnat målen för utvecklingssamarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i de fall bistånd skall bedrivas i diktaturstater, totalitära stater eller stater utan flerpartisystem skall det ske via enskilda organisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undvika bilaterala biståndsengagemang i länder vars regimer inte strävar efter demokratisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prioriteringar i och förlängning av Vitrysslandsprogrammet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att använda erfarenheterna av Vitrysslandsprogrammet som en grund för ett mycket mer omfattande folkrörelseinriktat demokratibiståndsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta ett Kubaprogram med utgångspunkt i erfarenheterna från Vitrysslandsprogrammet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet till partinära organisationer skall permanentas och ökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att informationstekniken bör bli ett viktigt inslag i svenskt demokratibistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kvalitet och effektivitet i biståndsgivningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av konditionalitet i biståndsgivningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den totala biståndsökningen till 0,82, 0,86 respektive av BNI för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en återgång till enprocentsmålet . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den totala biståndsramen skall uppgå till , 20 2003, och 22 2004, vilket innebär att höjer biståndsanslaget med över treårsperioden, jämfört med regeringens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att presentera ett förslag om avdragsrätt för gåvor till internationell biståndsverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kränkningar av de mänskliga rättigheterna alltid måste påtalas, kritiseras och åtgärdas oavsett var de äger rum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att såväl bilateralt som multilateralt bör intensifiera arbetet med att försvara och förbättra skyddet för de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättsstatens betydelse för utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bistånd som främjar fria massmedier bör utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade satsningar på skuldavskrivningar och ekonomiska reformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av enskilda organisationers biståndsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnen bör ges särskild uppmärksamhet i biståndspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att minska spridningen av hiv/aids och ge stöd till redan smittade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att reducera sjuklighet och dödlighet som beror på aborter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samspelet mellan bistånds- och flyktingpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om UNHCR:s betydelsefulla roll i arbetet med att hjälpa flyktingar runt om i världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omformulera målen för samarbetet med så att det tydligt framgår att målet att skapa en demokratisk kultur är avgörande för möjligheterna att uppnå de övriga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att främja kärnsäkerhet i länderna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatt stöd till länderna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsätta och påskynda reformeringen av EU:s gemensamma biståndspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU avskaffa handelshinder på jordbruks- och tekoprodukter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s bistånd i ökad utsträckning skall ske i form av programstöd i stället för projektstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att EU:s medlemsländer i sina nationella budgetar fullföljer FN:s rekommendation om att av BNI skall avsättas till bistånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att huvuddelen av EU:s utvecklingssamarbete bör omfattas av närhetsprincipen och beslutas och administreras av de enskilda medlemsländerna själva. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen av det multilaterala utvecklingssamarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen av det bilaterala utvecklingssamarbetet. avslår regeringens förslag till riksdagsbeslut i motsvarande delar och bemyndigar regeringen att göra de utfästelser och åtaganden som förordas i motionen beträffande multi- och bilateralt utvecklingssamarbete enligt tabell 1.1 och 1.2. beslutar om ändring i förhållande till regeringens förslag gällande anslagen under utgiftsområde 07 Internationellt bistånd enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar 8:1 Biståndsverksamhet 13 796 752 9:1 Samarbete med 749 000 +55 000 Summa för utgiftsområdet 15 043 822 Globalisering och utveckling Den starka optimism som präglade slutet av har förbytts i en viss uppgivenhet. Efter Sovjetväldets fall kunde en ny världsordning byggas. En världsordning fri från totalitära ideologier som fråntog människor inflytandet över sin vardag. Många av förhoppningarna har dock kommit på skam. Det gick inte lika fort som många hoppades. På flera sätt erbjuder dock den värld vi ser betydligt större möjligheter än . Den snabba tekniska utvecklingen har krympt avstånden mellan jordens länder på ett dramatiskt sätt. Den har fört med sig en ekonomi som inte känner några nationsgränser. Ett beslut i ett land kan snabbt påverka många andra. Begreppet världsmedborgare har blivit en realitet. Globaliseringen gör att alla jordens invånare kan påverkas av beslut som tas långt ifrån dem själva. Detta är naturligtvis något som både är på ont och gott. liberalerna bejakar globaliseringen och det allt större utbyte som sker internationellt vad gäller personer, varor, tjänster och kapital. Vi eftersträvar en värld med öppna gränser där demokrati och mänskliga rättigheter är de värderingar som styr umgänget mellan människor liksom mellan länder. Globaliseringen har skapat, och skapar , väldiga möjligheter för ökat välstånd och en utveckling mot ökad frihet och demokrati över hela världen. Inkomstklyftorna i världen har under senaste årtiondet, i motsats till vad globaliseringsskeptiker hävdar, minskat. Frågan finns analyserad bl a i en färsk norsk studie: Vår slutsats är att på det hela taget har den globala ojämlikheten mellan länder minskat [till 1998]. Detta gäller såväl analysen av inkomstskillnader som analysen av vissa indikatorer för länders levnadsstandard [som t ex förväntad livslängd, andel av alla barn i skolgång och förändringen i UNDP:s s k Human Development Index]. Självklart motsäger inte detta konstaterandet att det är stora skillnader i olika länders utveckling. Den har varit mera gynnsam i t ex (inkl ), och efter 1980 har den varit sämre i och delar av . Frihandel en motor för utveckling Beror då förbättringarna i levnadsstandard för de fattiga människorna i de fattiga länderna på globaliseringen? Ja, det är en viktig förklaring och sannolikt den allra viktigaste. Detta är mycket betydelsefullt att konstatera eftersom de framgångsrika ländernas utveckling pekar ut de metoder för fattigdomsbekämpning som faktiskt visat sig fungera, nämligen en strategi som bygger på marknadsekonomi, frihandel och utbildning. I flera länder har detta i sin tur banat väg också för ökad frihet, fria medier, växande antal inslag av demokrati, och naturligtvis en ökad öppenhet mot omvärlden. Den kraftiga tillväxten i inkomst och produktivitet i , men även andra delar av u-världen, hade varit omöjlig utan ett bättre utnyttjande av egna resurser. För att åstadkomma detta har ökad frihandel varit avgörande för flera sannolikt de flesta länder. Handeln har varit en stark bidragande faktor till tillväxten efter det . har världshandeln ökat , dubbelt så mycket som BNP ökade . Utrikeshandeln gav därmed ett kraftigt bidrag till den totala tillväxten. Det är därför ett slag mot de fattiga att, som åtminstone den militanta spjutspetsen vid demonstrationerna mot WTO, IMF och syftar till, vilja minska den internationella handeln. Hade inte haft möjligheter att handla med omvärlden under sin industraliseringsprocess 18701950, hade aldrig uppnått det välstånd landet nu har. Det var lyckosamt att den processen för del inleddes , när en globalisering, som i vissa avseenden liknar den som pågår, ägde rum. Hade industrialisering påbörjats , när den tidens globaliseringsmotståndare fick politisk makt och krympte världshandeln, hade svårigheterna varit mycket större. Globalisera solidariteten lever dock hundratals miljoner människor i akut fattigdom och under vämjeliga och oacceptabla levnadsvillkor. Situationen i flera av de fattigaste länderna i har försämrats, bl a beroende på den omfattande utbredningen av hiv och aids, samt oviljan att producera vaccin till ett rimligt pris. Ingenting tyder dock på att de fattiga i dessa länder skulle ha haft en bättre situation om deras hemländers utrikeshandel varit mindre. En genomgång av dessa länder ger snarare bilden att det är brist på demokrati, brist på ekonomiska reformer och marknadsekonomi, brist på inhemsk prioritering av sociala reformer, brist på fungerande rättsväsende och brist på utbildning som gör att dessa länder sitter fast i ofrihet och fattigdom. Trots de senaste årens positiva utveckling på flera håll i världen ser liberalerna också bekymmersamma inslag i den internationella utvecklingen. Arbetet med att få till stånd en ny frihandelsrunda inom WTO går trögt. Det minskar inte minst möjligheter att växa genom att exportera livsmedel, kläder, skor m m till bl a och . De rikare ländernas utvecklingsbistånd fortsätter att ligga på en skamligt låg nivå. Det är angeläget att och den övriga industrialiserade världen möjliggör för fler människor på jorden att få del av globaliseringens fördelar. Ett program för ökat ekonomiskt välstånd och minskad fattigdom bör främst innehålla följande delar: Att ständigt påminna, både i u- och i-landssammanhang om vikten av demokrati, fria medier och respekt för mänskliga rättigheter, särskilt i . Att eftersträva en ökad och friare världshandel, särskilt med de varor och tjänster som är viktiga för , dvs. att rasera handelshinder framför allt beträffande jordbruks- och textilområdet i i-länderna. Att ge ökat bistånd till de fattigaste länderna för att stärka deras förutsättningar att ta del av globaliseringens fördelar genom stärkande av demokratiska strukturer, effektivare och mindre korrupt administration, fungerande rättsväsende och bättre utbildning. Att stödja sådan skuldsanering som dels är inriktad på de som blivit av med odemokratiska regimer, dels som visar genuin vilja till att föra ett nytt slags politik inriktad på demokratiska och sociala reformer och marknadsekonomi. Avdragsrätt för gåvor till internationell biståndsverksamhet Den frivilliga biståndsverksamheten betyder mycket. Först och främst är den viktig för att den ofta kan bedrivas närmare folket i mottagarlandet än statlig biståndsverksamhet kan komma. I vissa fall är frivilliga hjälparbetare den enda vägen att förmedla utländskt bistånd. Dessa människor drivs av ett starkt ideellt engagemang och åstadkommer ofta stora resultat med förhållandevis små resurser. Den frivilliga hjälpen är också viktig för att förankra den internationella solidariteten hos det svenska folket. Fadderbarnsverksamhet, Röda korset, Amnesty, och är exempel på verksamheter och organisationer som inte bara gör fantastiska insatser i fjärran länder utan också för in tredje världen i vår svenska vardagsverksamhet. skänker svenska folket i storleksordningen en och till internationell hjälpverksamhet. anser att det är dags att stimulera ett ännu kraftigare frivilligt resursflöde från till behövande människor på andra kontinenter. Därför anser vi att en avdragsrätt för gåvor till internationellt biståndsarbete bör införas. En avdragsrätt av denna typ finns i ett flertal andra länder, såsom , , , , , och . Det finns flera argument för att införa en avdragsrätt för gåvor till biståndsverksamhet: Den ger givaren möjlighet att styra bidrag till ändamål som han/hon själv prioriterar och att få en fördel av detta. Den tydliggör för allmänheten det angelägna arbete som biståndsorganisationerna utför. Den ökar incitamentet för ideellt engagemang hos allmänheten och näringslivet. Den ökar intäkterna för landets erkända biståndsorganisationer. Den bidrar till att försvåra för oseriösa insamlingar eftersom dessa hamnar utanför listan. uppmanar regeringen att lägga fram ett förslag om att införa avdragsrätt för gåvor till internationell biståndsverksamhet. Avdragsrätten borde kunna utformas så att den gäller för gåvor till enskilda organisationer som utövar just internationell biståndsverksamhet, eller på något annat sätt verkar för internationellt samförstånd, demokrati eller respekt för de mänskliga rättigheterna. Ett högsta liksom ett lägsta belopp som är avdragsgillt bör fastställas, för enskilda respektive för företag. Till exempel skulle endast gåvor utöver , men högst ett halvt basbelopp, d v s () vara avdragsgillt för enskilda. En övre gräns för företag skulle exempelvis kunna sättas till fem basbelopp, d v s . Den nedre gränsen syftar till att en del vardagssolidaritet som redan existerar, som att lägga en slant eller sedel i en bössa eller skicka en månatlig summa till ett fadderbarn, ska kunna fortgå utan att infogas i avdragssystemet. En övre gräns kan behövas för att det skulle kunna anses stötande om vissa människor använder denna metod för att kraftigt sänka sin skatt, även om personen själv inte får någon ekonomisk nytta av det. Vi föreslår att endast gåvor till organisationer med s k 90-konton ska ge rätt till avdrag, och bör upprätta en förteckning över organisationer till vilka gåvor kan anses avdragsgilla. Vidare bör organisationerna sända en uppgift till varje avdragsberättigad person eller företag där det framgår hur mycket personen skänkt under föregående år. Det är sedan upp till var och en som så önskar att i sin självdeklaration yrka avdrag. Erfarenheterna från bl a och visar att endast av de som givit bidrag verkligen fullföljer med att yrka avdrag. Avdragsrätten bör utformas så att den har samma värde oberoende av givarens inkomst, förslagsvis i form av en reduktion på slutskatten. Beräkningarna av de ekonomiska konsekvenserna är naturligtvis behäftade med osäkerhet. Förutsättningarna för vår bedömning är den nämnda skattningen av den nuvarande volymen av frivilligt bistånd, den utländska erfarenheten att alla gåvor inte dras av, våra begränsningsregler samt ett ställningstagande till den svåra frågan hur avdragsrätten kommer att påverka viljan att skänka pengar. Vi har utifrån detta beräknat skattebortfallet till , vilket alltså motsvarar ett dubbelt så stort penningflöde till bistånd. Vi bedömer att huvuddelen av detta kommer att komma utöver den hittillsvarande volymen. Globaliseringen skapar enorma möjligheter för ökat välstånd och en utveckling mot ökad frihet och demokrati över hela världen. lever dock hundratals miljoner människor i akut fattigdom och under beklagansvärda och oacceptabla levnadsvillkor. Vi liberaler ser det därför som oerhört angeläget att och den övriga industrialiserade världen delar med sig och möjliggör för fler människor på jorden att få del av globaliseringens fördelar. Även solidariteten måste globaliseras! Därför förordar liberalerna en avdragsrätt på gåvor till internationell biståndsverksamhet. Demokrati nyckeln till utveckling Varje människa har rätt att leva ett liv i fred och frihet. Demokrati är därför det enda styrelseskick som är människan värdigt. Demokrati medför positiva effekter som gynnar utvecklingen i landet. Makthavare som vill bli omvalda har ett intresse av att genomföra samhälleliga förändringar. En positiv demokratisk och ekonomisk utveckling i och det gamla ligger i hög grad i intresse. Respekt för mänskliga rättigheter garanteras, miljöförstöring kan motverkas och världsekonomin stimuleras. Påtvingade befolkningsomflyttningar kan långsiktigt förhindras. Och sist men inte minst att den enskilda människan åtnjuter större möjligheter att påverka sin livssituation. Därför måste även demokratins idéer spridas över världen. Demokratimålet Demokrati är också den enda styresform som garanterar att de flesta medborgares intressen tas till vara. Politiker som vill bli omvalda måste naturligtvis ta hänsyn till så många medborgares välbefinnande som möjligt. Det är bra att denna humana princip nu även finns vetenskapligt ekonomiskt vederlagd genom Amartya forskning. Om det svenska biståndet mot fattigdom, för ökad rättvisa och mot krigshot skall få bestående effekter krävs självfallet att det sker i en demokratisk atmosfär. Länge intogs i en loj och överslätande attityd mot u-världens enpartistater. Den så kallade afrikanska socialismen betraktades som en tredje världens tredje väg. Det osannolika och fruktansvärda hände att många svenskar, även politiker, hyllade .