ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub217 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub217av och ()Mobbning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av nya regler så att skolor vid behov kan förflytta elever som utsätter andra elever för mobbning. Flytta mobbarna Mobbning skär rakt igenom en människas hjärta. Sår uppstår som kan sitta kvar för resten av livet. Det är inte alltför sällan som en mobbad person själv är den som utsätter andra för mobbning i ett senare skede av livet. Ofta är omgivningen helt ovetande om den mobbning som pågår. Den mobbade känner ofta skam över den uppkomna situationen och vill definitivt inte att nära anhöriga så som familj och vänner ska få veta något om mobbningen. Hoppet om att det snart ska bli bättre står över den skam det skulle innebära om familj och vänner fick veta något. mobbningen pågår utan att någon vet något mår den utsatte sämre och sämre för varje kränkning som sker. Ju en sådan ond spiral får fortsätta desto svårare blir det att reparera de skador som drabbat den utsatte. Vuxenvärlden har ett ofrånkomligt ansvar. Tystnad från vuxenvärlden leder till en dubbel utsatthet för den som kränks. Varje fall av mobbning skall bekämpas till dess att mobbningen har upphört. Mobbningsproblematiken på landets skolor har varit uppe till diskussion ett flertal gånger som gått. Det räknas med att ca en av 10 av landets skolelever utsätts för någon form av regelbunden kränkande behandling, statistiken skiftar naturligtvis mellan olika skolor och vad som menas med kränkande behandling. Vi menar att skolan behöver få rätt att flytta på elever som mobbar eller att splittra upp gäng som utsätter andra människor för kränkande behandling. Detta skulle vara en sista utväg då ingenting annat återstår. Om en person får med sig tio andra att mobba en människa så räcker det ofta med att ta bort ledaren och sen är mobbningen över. Att bli förflyttad innebär en skam för den som drabbas. Att ytterligare skambelägga en mobbad person är det sista man ska göra, därför är det mer rimligt att flytta på den som mobbat. Det är viktigt att samhället på ett tydligt sätt ställer upp för den som mobbas och inte ge skenet av att försvara den som mobbar. Det finns flera fall då skolor förflyttat mobbade elever som enda utväg för att få stopp på utvecklingen. När detta sker så kan det inte tolkas på annat sätt än att samhället försvarar den som mobbar och inte den som mobbats. Om någon inblandad part ska förflyttas måste det vara den eller de som mobbar och inte den som utsätts för mobbning. () ()
mot · GP02Ub218 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub218av och ()Elevers engagemang i föreningsverksamhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utarbeta ett system i skolan för att uppvärdera informellt förvärvade kunskaper och färdigheter i förhållande till dem elever får genom studier. Engagera mera.. En skola där man lär för livet. Denna paroll är väl känd och väl förankrad i det svenska utbildningsväsendet. Det är också känt att det finns många sätt att inhämta kunskap. Att gå i skolan ger inte bara de kunskaper som inhämtas i klassrummet och genom läxläsning. För många elever är utbytet med jämnåriga och vuxna någonting oerhört viktigt, även då det sker utanför ramen för traditionella lektioner. Ett exempel på detta är elevråden. Att arbeta med att föra fram elevers olika åsikter för skolledningen är ett viktigt arbete. Dels för att det leder till att skolledningen kan använda åsikterna för att förbättra studiemiljön på skolan, dels för att ett större mått av elevinflytande också leder till en god grund för att stärka den demokratiska medvetenheten hos eleverna. Det är olyckligt att de som är aktiva i elevrådet på många skolor får en högre frånvaro, då många sammanträden där elever skall vara representerade sker under lektionstid. Det enda tecknet på engagemang i betyget för många engagerade elever blir alltså högre frånvaro. Ett annat exempel är de skoltidningar som finns på ett flertal gymnasieskolor. Det är uppenbart att arbetet med en skoltidning är mycket lärorikt. Inte heller i detta fall syns det i slutbetyget att eleven har engagerat sig under sin skolgång. Det positiva engagemanget uppmuntras inte utan leder endast till frånvarotimmar i betyget. Vi anser därför att regeringen borde arbeta för att engagemang under skolgången skall synas på ett positivt sätt i slutbetyget. Det skulle exempelvis kunna ske genom en listning i betyget på elevens engagemang i olika studiesociala frågor. () ()
mot · GP02Ub219 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub219av och ()Farmaceutisk utbildning i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om farmaceutisk utbildning i . Motiv för vårt förslag har en läkemedelsindustri av hög klass. En god tillgång på kompetent personal på alla nivåer är en förutsättning för att branschen skall kunna utvecklas. Redan nu behöver man rekrytera forskare från utlandet för att klara behoven. Vid olika tillfällen har begärt att få starta apotekarutbildning. Detta har regeringen inte medgivit. Däremot har apotekarutbildning påbörjats i . Ett livaktigt cluster med läkemedelsindustri och medicinsk-teknisk industri finns etablerat i . Företagen i och på samverkar i projektet där även regionens universitet och stora sjukhus medverkar. För att säkra den för industrin nödvändiga rekryteringen av kompetent personal borde även få möjlighet att utbilda studenter inom detta område. Det bör i sammanhanget övervägas om utbildningen kan förläggas till Campus . Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Ub223 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub223av ()Forskarutbildningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om flexibilitet i fyraårsspärren i forskarutbildningen. Motivering förändring av forskarutbildningen fanns många förbättringar för landets doktorander. Den innehöll bl a högre krav på kvalificerad handledning än tidigare och avhandlingarna betraktas inte längre som ett livsverk utan som ett kvalificerat heltidsarbete. Den tidsspärr som också infördes måste däremot betraktas med tveksamhet. Detta medför risken att doktorander som är nästan klara med sitt arbete avstår från att fullfölja det. Fyraårsspärren omöjliggör nämligen i regel all finansiering efter det att den stipulerade tiden förbrukats. Som arbetstagare hinner man inte skriva sin avhandling och som arbetssökande får man inte göra det. Konsekvensen blir att samhället ofta går miste om resultaten av forskningen. Det är därför önskvärt att spärren mjukas upp och omvandlas till ett riktmärke. Regeringen har heller inte velat garantera de ekonomiska medel som krävs för att varje universitet ska kunna producera det antal doktorer som fastställda mål anger. Man förutsätter att universiteten erhåller externa medel, i huvudsak från det statliga vetenskapsområdet. Ett problem är då att anslag är treåriga och inte kan garantera en forskarutbildnings finansiering fullt ut. Forskarutbildningen är samhällets mest kvalificerade utbildning. I den ingår att med ett kritiskt förhållningssätt formulera och besvara en vetenskapligt relevant frågeställning. Därmed är vetenskaplig forskning per definition oförutsägbar. Poängen med att ställa en ny och intressant fråga är att man ännu inte vet svaret. Doktoranden säger sig vara beredd att forska fram det oförutsägbara, men då förutsätts att man ska ha gjort det på den föreskrivna tiden . En omvandling av fyraårsspärren är nödvändig för att: förstärka möjligheterna för en individuell kunskapssökande process och utbildning möjliggöra omprövningar av avhandlingsarbetets inriktning i de fall man upptäcker att det inte går att skriva en avhandling på det valda temat, just därför att forskning inte kan förutsägas garantera att doktorandernas insatser tas tillvara så att man inte tvingas att avbryta forskningen utan en färdig avhandling eller dokumentation. ges inte doktoranden något utrymme för att göra fel, bli oense med sin handledare eller byta projekt, eftersom doktorandtiden räknas från antagningsdatum och inte börjar om på fyra nya år i den händelse en omstart av någon anledning krävs. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Ub224 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub224av ()Skånsk historia i skolor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av allsidig historieundervisning i de delar av landet som inte alltid tillhört . Motivering Det är givetvis värdefullt och av stor vikt att historia lärs ut i skolorna. Lika viktigt är att man i de delar av landet som inte alltid tillhört erhåller undervisning om vad som hände och avhandlades i deras respektive landsdelar innan nu fastställda nationsgränser etablerades. I skånska skolor undervisas om händelser i svensk historia som inträffade . Det är då inte deras landsdels historia. Den danske kungen var i , som då tillhörde , känd som den gode. Enligt svensk historieundervisning undervisas om en helt motsatt uppfattning. Ett annat exempel på historieförvanskning är då alla, även i , högtidlighåller frånfälle vid Lützen 1632. Men nämnde kung var inte regent över . Samma gäller för intill 1658. Dennes son , känd som Gråkappan, var sannerligen inte rationell och effektiv och inte heller känd som någon skånsk förkämpe. Tvärtom orsakade han likt sina förfäder enorma tragedier för många skåningar. Utgången av 1676 betraktades inte på något vis som något positivt av dåtidens skåningar. Min avsikt är givetvis inte att svensk historia skall undanhållas eller negligeras. Men däremot bör lokal historia få en mer framträdande behandling.
mot · GP02Ub226 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub226av ()Avskaffa kårobligatoriet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa kårobligatoriet för studerande vid universitet och högskola. Motivering Enligt första paragrafen i förordningen om studentkårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor (SFS 1983:18) är det obligatoriskt för studerande vid högskola och universitet att vara medlemmar i studentkåren. Inga undantag från regeln medges. De studenter som ej löser medlemskap i studentkåren nekas rätt att tentera och kan avstängas från undervisningen. Det finns ingen anledning att studenter skall utsättas för negativ föreningsrätt. I andra sammanhang råder föreningsfrihet med möjlighet för individen att själv avgöra om vederbörande skall vara medlem eller avstå. Grundtesen för de mänskliga rättigheterna, artikel 20, stycke 2 Ingen må tvingas att tillhöra en sammanslutning, gäller med andra ord inte för studerande vid svenska universitet och högskolor. Kårobligatoriet måste omgående avskaffas och ge studenten möjlighet till fritt val i enlighet med de mänskliga rättigheterna.
mot · GP02Ub227 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub227av ()Droginformation till barn och ungdomar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökad satsning på information för barn och ungdomar om droger. Motivering Problemet med droger bland ungdomar är ständigt ökande. Genom den ökande internationaliseringen och kemiska utvecklingen är droger mer tillgängliga . I syfte att motverka ytterligare spridning av drogmissbruket bland ungdomar är det angeläget att skolan redan i tidiga årskurser informerar eleverna om droger. Föräldrarna behöver också aktuell information för att bättre kunna stödja sina barn att stå emot att använda droger. Initiativ till en riksomfattande kampanj anpassad efter de olika årskurserna i grund- och gymnasieskolan bör initieras av regeringen.
mot · GP02Ub228 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub228av ()Dyslexi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen som anförs om dyslexi. Motivering Ett stort antal personer lider av dyslexi. För en del personer är problemen endast lindriga, medan andra har omfattande svårigheter. Skolan har här ett stort ansvar för att utarbeta individuellt anpassad undervisning efter den enskilde elevens behov. Det är ur alla aspekter bättre att undervisningen anpassas efter elevens behov än att eleven går genom skolan utan grundläggande kunskaper i att läsa och skriva. Många av de barn som utvecklas till så kallade värstingar har läs- och skrivsvårigheter. är det välkänt att många barn med dyslexi i övrigt är välbegåvade men behöver extra stöd för att utveckla sina språkliga färdigheter. I syfte att stödja elever med läs- och skrivsvårigheter bör skolan ha resurser för att utarbeta individuellt anpassade åtgärdsprogram samt följa upp dessa. Lärarutbildningen bör innehålla ett obligatoriskt moment om dyslexi samt erbjuda möjlighet till vidareutbildning för de lärare som så önskar.
mot · GP02Ub229 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub229av ()Resurser till universitet och högskola Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att studenternas val skall utgöra grund för fördelning av resurser till universitet och högskolor. Motivering försöker regeringen använda universitet och högskolor som instrument för arbetsmarknads- och studiepolitiska åtgärder genom att fastställa hur resurserna skall fördelas mellan högskolorna och var utbildningar skall lokaliseras. har studenterna fritt val till högskolan. Detta leder till att många utbildningsplatser i landet står tomma medan det vid andra universitet råder kösituation, och många studenter kan ej erbjudas studieplats på grund av det stora antalet sökande. För att bättre tillgodose studenternas önskemål om val av utbildning och studieort bör de ekonomiska resurserna fördelas efter antalet sökande och inte efter arbetsmarknadspolitiska och studiepolitiska mål.
mot · GP02Ub230 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub230av och ()Billigare körkort Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om inrättande av teoriutbildning för körkort på gymnasiet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av körkortsmomsen.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. Körkortsutbildning Körkortstagandet påverkar ungdomars möjlighet till frigörelse och vuxenliv. Vid många anställningar är körkort ett krav. Körkortstagande har länge varit en klassfråga. Situationen förvärrades då momsen på körkort infördes. En jämförelse visar att av 18-åringar i hade tagit körkort, medan siffrorna för var och . Det minskade körkortstagandet bland ungdomar i handlar inte enbart om bekvämlighet, miljöengagemang eller nya resemönster. Många ungdomar har inte råd att satsa eller mer på ett körkort. redovisar att av kostnaden för en körlektion går till stat och kommun i form av skatter, avgifter och moms. Det är viktigt att unga förares debut i trafiken sker under trygga och säkra former. Ett sätt att underlätta körkortstagande är att ha teoriundervisningen i gymnasieskolan. Ett annat sätt är att minska skatter och avgifter för trafikskolorna så att priserna kan sänkas. Vi föreslår en kombinerad åtgärd dels att inrätta en frivillig teoriundervisning i gymnasieskolan, dels en översyn och eventuell sänkning av körkortsmomsen. () ()
mot · GP02Ub231 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub231av och ()Sexualundervisningen i skolorna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av sexualundervisning i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs om behovet av att utreda en åldersgräns för att få hyra/köpa porrfilmer och inhandla porrtidningar.1 1 Yrkande 2 hänvisat till KU. Mer sex i skolan Sexualundervisningen i skolan sker ofta mer i biologiska och tekniska termer än i termer av respekt, kärlek och relationer. Det är viktigt att peka på de enskilda individernas upplevelse av sexualiteten. På många håll förekommer ingen sexualundervisning överhuvudtaget. Vuxenvärldens reträtt från en sund sexualundervisning bidrar till att en del barn och yngre tonåringar får sina sexuella influenser från porrfilmer. Enligt vår mening måste både skolan och samhället i stort bidra till att ungdomar får en varm och sund syn på sin sexualitet. Den nuvarande negativa utvecklingen har skapat ett stort behov av utökad och förbättrad sexualundervisning i skolan. Barn och unga konfronteras med porrfilmer redan innan de fått en uppfattning om vad positiv sex präglad av ömsesidig respekt är. Det finns en risk att de tror att porren skildrar verkligheten. Vi ser tendenser i samhället som visar på att ungdomarna känner krav på hur deras sexliv borde se ut, vilket kan få en del att göra saker som de själva inte vill. Detta kan innebära att man utsätter sig för risken att skadas och fara illa. Därför är det nödvändigt att skolan i sexualundervisningen lyfter fram problematiken kring de vanföreställningar som skapats av pornografin. Pornografi Pornografi är ett uttryck för en i grunden nedvärderande syn på kvinnor och män. En sådan människosyn raserar det unika okränkbara människovärdet. Handel med pornografi bidrar ofta till en snedvriden syn på sexualitet. Pornografiska filmer har blivit allt grövre. Publiken består av pojkar i nedre tonåren. Begrepp som gang-bangs blir vardagsmat, inspelade porrfilmer från kabel-tv-kanaler blir till attraktiva bytesobjekt på skolgården. Porrfilmerna har enligt en del forskare blivit en inspirationskälla till gruppvåldtäkter. Vi menar att man måste försvåra tillgängligheten på porrtidningar och porrfilmer för ungdomar. En 18-årsgräns för att inhandla eller hyra pornografi är därför rimlig och bör utredas. Samhället måste vara tydligt i avståndstagandet av de negativa konsekvenserna som följer av porrindustrin. () ()
mot · GP02Ub233 · 2001-10-05 00:00:00 — Vi anser att varje skola med jämna mellanrum måste granskas vad gäller undervisningskvalitet och resultat. Återkommande granskning borde ske minst . Alla rapporter skall vara offentliga, och det bör ligga inom institutets ansvar att aktivt informera om analyser och slutsatser. Det nya institutet skall ges en liten fast organisation. Tanken är att i projekten engagera erfarna lärare, främsta skolforskare, företrädare för kvalitetsmätningar o.s.v. för relevanta studier. Internationella kontakter och samarbete vad avser utvärdering över nationsgränserna skall vara en naturlig del av institutets arbete. Den flexibla formen innebär att kvalitetsinstitutet kan bidra till att kompetensen bland lärare tas till vara som det ger erfarna lärare nya karriärmöjligheter och kopplingar till universitet och högskolor. Utvärderingar av pedagogik, organisation och verksamhet är en del av arbetet, mer ämnesspecifik uppföljning det andra. När det gäller frågor om hur väl undervisningen svarar mot nya kunskaper och utvecklingen i olika ämnen förutsätter vi att expertis från berörda branscher involveras. Fördelen med att i utvärderingsarbetet anlita expertis från olika håll är att kunnandet vidgas, skolverksamhetens koppling till forskning och utveckling förbättras som ett vetenskapligt förhållningssätt till såväl ämnen som pedagogik säkras. Vi tror också att en fördel med en mer rörlig och flexibel organisation är att den snabbare kan vinna respekt för sitt arbete än mer traditionella lösningar. Tilltron till politiker och skolmyndigheter ute i skolorna är, som flera utredningar visat, begränsad. Det fristående kvalitetsinstitutet skall verka i allmänhetens tjänst. Det innebär krav på öppenhet i verksamheten och ett aktivt arbete för att offentliggöra resultat. Viktigt för att verksamhet skall komma igång snabbt är att regeringen börjar bereda frågan om organisation och hur olika intressenters synpunkter på kvalitetsfrågorna skall kunna beaktas. () Per () () () () () (m) () () () () () Per ()
mot · GP02Ub234 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub234av ()Produktionsskolor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studier av produktionsskolor med syftet att utveckla lärlingsutbildningen i . Motivering har ett omfattande yrkesvägledningsprogram. Yrkesvägledningen är obligatorisk genom hela . Den har som syfte att stödja eleverna och deras föräldrar vid övergång från skola till yrkesliv. fullföljer en ungdomsutbildning i . påbörjar inte någon kompetensgivande utbildning utan går till produktionsskolor (egu, fuu). Dessa ger också unga arbetslösa möjlighet till praktik och studier. Skolorna utgår från och Kolds pedagogiska filosofi med produktion som ett pedagogiskt angreppssätt. Egu (ehrvervsgrunduddannelse) tar normalt men kan förlängas med ett extra år. Utbildningen är inte specifikt branschorienterad utan kan komponeras både inom och tvärs över enskilda utbildningar/ämnesområden. Den enskilde eleven ska upprätta en utbildningsplan, ett egu-avtal, med kommunen eller med en yrkesskola. Utbildningen växlar mellan skolundervisning och praktik. Under hela utbildningen erbjuds individuell vägledning samt möjligheten att flytta över till en branschorienterad yrkesutbildning eller annan utbildning. En avslutad Egu kan ge yrkeskompetens. Fuu (fri ungdomuddannelse) sätts samman individuellt och pågår i två eller . Fuu ska ge ungdomar möjlighet att genomföra ett individuellt tillrättalagt utbildningsprogram. Detta ger allsidiga kvalifikationer och utvecklar den unges personliga kompetens. Fuu ska kunna omfatta ungdomar med mycket olika förutsättningar och ska fungera som ett alternativ till övriga ungdomsutbildningar. Det kan också vara en ingång till ungdomsutbildningar eller en direkt utbildning till arbete. har i sitt lärlingssystem lyckats bättre än . En fond har byggts upp för att betala lärlingslön och skolpraktik. Det är därför angeläget att regeringen gör en jämförelse mellan det danska lärlingssystemet och det svenska med syfte att utveckla lärlingsmodellen i till att också omfatta produktionsskolor.