mot · GP02Ju334 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju334av m.fl. (mp)Brottsförebyggande insatser på individnivå Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till en nationell strategi för tidiga brottsförebyggande insatser på individnivå för barn och ungdomar i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivering grundsyn är att människan är aktiv och skapande, vill och kan ta ansvar samt att varje människa har positiva utvecklingsmöjligheter. Barn som genom sitt beteende visar att de behöver hjälp och stöd eller uppvisar det som man vet är riskbeteenden får oftast inte adekvata hjälpinsatser från samhällets sida. Det finns ett antal riskfaktorer som kan urskiljas tidigt och som kan bidra till att barnen hamnar utanför den sociala gemenskapen om de inte får rätt hjälp. Så startar ofta en kriminell bana. () uppger att det är av befolkningen som begår hälften av brotten och att allvarlig psykosocial problematik uppvisats redan före brottsdebuten. Alla barn med riskbeteenden blir inte kriminella. Det går naturligtvis inte att förutsäga, men risken ökar. Tidiga riskfaktorer är: Uppförandereaktioner såsom okontrollerad olydnad, aggressivitet, förstörelselust etc. Uppmärksamhetsreaktioner såsom impulsivitet, koncentrationssvårigheter. Kognitiva svårigheter såsom när det gäller tal, tolka signaler. Svårt att knyta an och ge förtroende. Att vara barn till föräldrar som missbrukar, är psykiskt sjuka eller i familjer där misshandel sker. Multiproblem dvs flera av uppräknade riskfaktorer. Att det sedan är mest pojkar som hamnar i kriminalitet får härledas till ett samspel mellan sociala, kulturella och biologiska faktorer. Föräldrarollen är central. Föräldrar till barn med beteendestörningar måste erbjudas tidigt stöd och föräldrautbildning där kunskap och aktiv träning ingår. Det finns numer olika tekniker och metoder för att se beteenden, mönster och förhållningssätt i samspelet förälderbarn, t.ex. Martemeo-metoden. En föräldrautbildning kan ske med uppföljande stöd eller eller i vissa fall . Återkommande uppföljning är viktigt. Riskfaktorer för antisocial utveckling och därmed en utökad risk för kriminalitet när det gäller ungdomar. Arbetslöshet Social utslagning Missbruk, narkotika/alkohol (Vancover, världens ledande psykopatforskare) visar att det är inom kriminalvårdens klienter som kan definieras som psykopater. (forskare vid riksmottagningen i Kumla) anser att av våldsbrottslingarna som ska placeras borde ha dömts till psykiatrisk tvångsvård. (psykolog vid riskmottagningen i Kumla) inventering visar att av dem som dömts för våldsbrott kan bedömas vara personlighetsstörda. Många har också en ADHD-diagnos från barndomen. Vad görs i ? Enligt Barn och Ungdomspsykiatrin (BUP) är barn med tidig psykosocial problematik en eftersatt grupp. Tidigt uppvisat riskbeteende uppmärksammas inom barnomsorg och skola, men leder allt för sällan till adekvata åtgärder. Mål och styrdokument saknas. Vetenskapligt grundade och systematiskt tillämpade metoder saknas. Dokumentation och utvärdering saknas. Ungdomar med en kombination av allvarliga psykiska och sociala problem får ej adekvat behandling inom BUP. har konstaterat att allmänt hållna rutiner för arbetet med barn i riskzonen inom finns men inte följs, mål- och styrdokument saknas och att inte känner till vad som görs eftersom det ej finns dokumentationsplikt. Även de fall som känner till prioriteras alltför sällan på ett tidigt stadium. I många kommuner är ekonomin ansträngd vilket har lett till att tenderar att ingripa först när situationen blir akut. En påbörjad negativ utveckling är svårare att bryta ju senare insatserna sätts in. Det finns en studie av 80 grova ungdomskriminella från hela landet som placerats på Lövsta skolhem. De har följts från då de var tills de var . Endast två eller tre har klarat sig. Tio av dem är döda, ingen av naturliga orsaker. Åtta är schizofrena, samtliga av den grupp som bedömdes som extremt aggressiva. Totalt har gruppen dömts för 12 000 brott. I genomsnitt 10 våldsbrott och hundra andra brott per person. Oanmälda och ouppklarade brott finns inte medräknade, vilket betyder att antalet brott per person troligtvis är ännu fler. Slutsatser Kunskap finns om riskbeteenden och riskgrupper. Den verksamhet som bedrivs i praktiken står i dålig samklang med kunskap och vår politiska vilja. de gröna vill lyfta problematiken till nationell nivå och ge regeringen i uppdrag att se till att följande punkter effektueras: Prioritera frågan. Samverkan på nationell nivå. Samla ihop kunskap. Formulera riktlinjer (manualer). Utvärdera/följ upp. Utveckla kunskapsbaserad verksamhet. Utveckla alternativ till fängelse för psykiskt störda brottslingar. Eftersom tidiga brottsförebyggande insatser på individnivå berör flera departement och myndigheter måste detta arbete föras i samma anda som regeringens brottsförebyggande program Allas vårt ansvar och en nationell strategi måste utformas. () () () Per () () () () () () () () () () () () ()