mot · GP02N371 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N371av m.fl. (kd)Utgiftsområde 21 Energi 1 Sammanfattning Tillgång till energi är en förutsättning för utveckling, tillväxt och välstånd. Men de flesta energislag har negativa effekter på miljön. Energipolitik kan därför inte ses isolerat från ekonomi och miljö. energiförsörjning ska tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. Den svenska kärnkraften ska fasas ut ur energisystemet i takt med att den kan ersättas med förnybar energi. Investeringar i biobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk, solenergi och småskalig vattenkraft bör stödjas. behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft skall begränsas och välfärd och sysselsättning drabbas. Systemet skall vara långsiktigt och utformas så att vi minimerar miljöbelastningen och säkerställer tillgången till billig energi framställd under trygga och säkra förhållanden. är för en fri energimarknad som leder till ökad konkurrens och därmed till lägre priser. Uppföljningar av avregleringarna behöver göras. Den övervakande myndigheten bör ges bättre verktyg för att kunna vidta åtgärder mot de företag som inte följer gällande lagar och förordningar. De kortsiktiga åtgärderna inom det energipolitiska programmet upphör . Resultaten av åtgärderna varierar och samtliga uppställda mål kommer inte att kunna nås. Elförbrukningen fortsätter att öka, trots programmet. är en del av den nordiska elmarknaden och handel med el sker även med och . Den totala svenska elproduktionen varierar mellan åren. blev nettoimporten vilket kan jämföras med nettoexport av . 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 1 2 Innehållsförteckning 2 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Inledning 4 5 Den nuvarande energiförsörjningen 5 5.1 energitillförsel och användning 5 5.2 Förnybar energi 6 5.3 Ökad energiförbrukning 6 5.4 Mål och styrmedel 6 6 energipolitik 7 6.1 Tekniker och energibärare 7 6.1.1 Kärnkraft 7 6.1.2 Naturgas 8 6.1.3 8 6.1.4 Biobränslen 9 6.1.5 Vindkraft 9 6.1.6 Solenergi 9 6.1.7 Kraftvärme 10 6.1.7.1 Bioenergikombinat 10 6.1.8 Fjärrvärme 11 6.2 Ett uthålligt energiskattesystem 11 6.3 Den småskaliga elproduktionen 11 6.3.1 Förlängning av stödet 12 6.4 Energisparåtgärder 12 6.4.1 Tilläggsisolering 12 6.4.2 Värmepumpar 13 6.5 Växthuseffekten och klimatfrågorna 13 6.6 Energifrågorna i EU 13 6.7 Miljöavgift på importerad kolkraft 14 6.8 En nordisk och europeisk elmarknad 15 6.8.1 Elbrist 15 6.8.2 Effektbrist 15 6.8.3 Effektivare kraftöverföring 16 6.9 Utveckling mot större företag 16 6.10 En avreglerad elmarknad 17 6.10.1 Nätavgifterna 17 6.10.2 handläggningstider 17 6.10.3 och naturgasmarknaden 17 6.11 Tankeförbudsparagrafen 17 6.12 En ny folkomröstning 18 7 Budgetpropositionen 19 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riktlinjer för energipolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energipolitiska insatser på klimatområdet, såväl nationella som internationella. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i prövningen av villkoren inför stängningen av andra reaktor också skall ingå en ekonomisk redovisning, en miljökonsekvensanalys och en samhällsekonomisk analys. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förhandlingar bör upptas med och andra exportländer så att kolkraftsproducerad el vid import till kan beläggas med miljöavgift.1 tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen skall ta ett helhetsgrepp på energiskatterna och presentera ett uthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, hög energieffektivitet och hög elproduktion premieras medan produktion baserad på fossila bränslen beläggs med styrande miljöavgifter.1 tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör vidta erforderliga åtgärder för att garantera att effektbrist inte uppstår. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör påskynda utveckling av former för bedömning av nättarifferna och ger myndigheten befogenheter att där så krävs vidta tvingande åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening att ett sanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyller regelverkets krav vid byte av elleverantör bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening att handläggningstider för koncessionsärenden måste kortas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsynsansvar över naturgasmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inhemska förnybara energikällor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energiforskning och energiteknisk utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energisparåtgärder och fastighetsskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energisparåtgärder och tilläggsisolering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energisparåtgärder och värmepumpar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens inom fjärrvärmesektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett regelverk för att förhindra korssubventionering inom fjärrvärmesektorn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU skall kunna fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miniminivåer för koldioxidavgifter i EU.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör satsa gemensamt på att utveckla och främja omställningen till förnybara bränslen. beslutar upphäva 6 § kärntekniklagen (1984:3). beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 21 Energi med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag, tusental kronor Anslagsändring, tusental kronor 35:1 : förvaltningskostnader 127 712 - 6 000 35:2 Bidrag för att minska elanvändning 251 000 - 6 000 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning 115 000 -15 000 35:6 Energiteknikstöd 130 000 - 30 000 35:7 Introduktion av ny energi- teknik 230 000 - 50 000 Summa totalt för utgiftsområdet 2 132 055 - 107 000 1 Yrkandena 4, 5, 13, 18 och 19 hänvisade till SkU. 4 Inledning Tillgång till energi är en förutsättning för utveckling, tillväxt och välstånd. Den goda tillgången till vattenkraften bidrog i högsta grad till vår industriella utveckling som därmed lade grunden för den svenska välfärden. Men de flesta energislag har en negativ påverkan på miljön. Energipolitik måste därför gå hand i hand med ekonomi och miljö för att vi skall nå en hållbar utveckling. Begreppet hållbar utveckling definieras ofta som: en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Genom att betona generationsperspektivet, återspeglar denna definition mycket väl en av de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön, det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Det ger oss människor ett speciellt ansvar: vi ska agera med en långsiktig helhetssyn med respekt för vår samtida omgivning och kommande generationer. Förvaltarskapet gäller både de egna personliga resurserna och de materiella värdena: miljö och naturresurser. Vi ska agera på ett sådant sätt att vi med stolthet kan överlämna frukterna av vårt arbete. 5 Den nuvarande energiförsörjningen Som en bakgrund till energipolitik ges i det följande en kort beskrivning av den befintliga situationen inom svensk energipolitik. 5.1 energitillförsel och användning Energitillförseln uppgick till . Av dessa utgör råolja och oljeprodukter . Kärnkraften gav ca el (samt närmare i omvandlingsförluster) och vattenkraften bidrog med . Tillsammans gav vatten- och kärnkraften motsvarande av energitillförseln. Kol och koks representerade medan tillförseln av biobränsle, torv m.m. motsvarade . Energianvändningen () brukades främst i industrin (), bostäder, service m.m. (), transportsektorn (). Av den totala energitillförseln på var ca elproduktion. Elproduktionen uppgick till . Vattenkraftproduktionen uppgick till , vilket är högre än produktionen ett normalår. Rekordet kunde nås tack vare välfyllda vattenmagasin. Kärnkraftsproduktionen uppgick till , en minskning med jämfört med föregående år. hade stängts och på grund av den goda tillgången på vattenkraft som ledde till låga elpriser skedde en nedreglering av reaktorer. Vindkraftverken producerade , vilket motsvarar av den totala elproduktionen. tillkom 38 nya vindkraftverk och /01 fanns 517 vindkraftverk med en effekt större än 50 kW. Elproduktionen med fossila bränslen och biobränslen uppgick till , vilket motsvarar av den totala elproduktionen. Flera nya biobränsleeldade kraftvärmeverk togs i drift . Importen av el ökade kraftigt . Nettoimporten blev vilket kan jämföras med nettoexport av . 5.2 Förnybar energi Andelen förnybar energi, dvs. vattenkraft, biobränslen och vindkraft motsvarar tillsammans av totala elproduktion. Biobränsleeldade kraftvärmeverk erhåller ett statligt investeringsstöd på /installerad kW, eller maximalt av investeringskostnaden. Dessutom utgår ett driftbidrag på /kWh till småskaliga anläggningar. Vindkraftverk med en effekt över 200 kW har erhållit ett investeringsstöd på av investeringskostnaden. Havsbaserad vindkraft erhåller dessutom ett driftbidrag om /kWh och ett särskilt driftbidrag på /kWh för småskalig elproduktion, vilket gäller anläggningar som är mindre än 1 500 kW. Vid småskalig vattenkraftproduktion har getts ett investeringsstöd på av investeringskostnaden och det särskilda driftbidraget på /kWh. pågår en utredning av hur ett nytt stödsystem för förnybar elproduktion skall utformas, s k gröna certifikat. 5.3 Ökad energiförbrukning har energianvändningen ökat i . Framförallt är det transportsektorns energianvändning som har ökat. Dock har ökningstakten avtagit, och har temperaturvariationerna tydligt påverkat energianvändningens storlek. har elanvändningen ökat med i genomsnitt . Ökningen var kraftig , därefter har ökningstakten dämpats. steg den faktiska elanvändningen . 5.4 Mål och styrmedel I enlighet med energipolitiska beslut ska de två kärnkraftsreaktorerna i avvecklas. Dessutom ingick i beslutet ett omfattande åtgärdsprogram för att stimulera en effektivare energianvändning och användning av förnybara energislag. Utredningen om gröna certifikat förväntas redovisas . Tanken med dessa certifikat är enligt uppgift att alla köpare av energi (både privata och juridiska personer) måste ha en viss andel förnybar energi i den inköpta energimixen. I korthet förväntas detta innebära ett marginellt högre pris för kunden men ett incitament och en marknad för producenter av förnybar energi. Den första reaktorn, , togs ur drift . Den andra reaktorn skall, enligt regeringens bedömning, stängas senast före utgången av , under förutsättning att bortfallet av produktion kan kompenseras genom minskad elanvändning och ökad tillförsel av ny elproduktion. En prövning av om villkoren är uppfyllda skall göras . 6 energipolitik energiförsörjning ska tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas med hänsyn till förhållanden i omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft skall begränsas och välfärd och sysselsättning drabbas. Systemet skall vara långsiktigt och utformas så att vi minimerar miljöbelastningen och säkerställer tillgången till billig energi framställd under trygga och säkra förhållanden. är för en fri elmarknad som leder till ökad konkurrens och därmed till lägre elpriser. Låga elpriser kan dock få som följd att intresset för energisparande åtgärder minskar. Men medvetna konsumenter får större möjlighet att välja energi och el som är producerade med mer miljövänlig teknik och kan därför driva utvecklingen framåt. För att energisparåtgärder ska få större spridning krävs också att andra förändringar görs. Investeringar som leder till minskad energianvändning måste löna sig och inte föra med sig en ökad fastighetsskatt. Målet är ett ekologiskt uthålligt energisystem utan drastiska prisförändringar, elbrist och andra betydande påfrestningar på välfärd och sysselsättning. För att detta ska kunna vara möjligt krävs att stora satsningar görs på energiforskning och energiteknisk utveckling. 6.1 Tekniker och energibärare inställning till vissa tillgängliga tekniker och energibärare för energiproduktion beskrivs mer ingående i det följande. 6.1.1 Kärnkraft vill avveckla kärnkraften. Men det måste ske i takt med energieffektivisering samt att andra förnybara energislag kan ersätta den elproduktion som kärnkraften ger. energipolitiska beslut ingick ett omfattande åtgärdsprogram för att stimulera en effektivare energianvändning och användning av förnybara energislag. är starkt kritiska mot hur regeringen handlagt frågan om kärnkraftens avveckling. Vi anser att beslutet om nedläggning togs utan att de ekonomiska effekterna var tillräckligt kända samt att avsaknaden av miljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiska analyser var total. kan vi konstatera att regeringen fortfarande inte har kunnat redovisa dessa analyser. anser att det i prövningen av villkoren inför stängningen av andra reaktor också skall ingå en ekonomisk redovisning, en miljökonsekvensanalys och en samhällsekonomisk analys. höjdes skatten på kärnkraft /kWh. förvandlades skatten till en effektskatt som tas ut med per MW oavsett hur mycket som produceras. Eftersom är ensamt om denna beskattning på kärnkraften innebär den en konkurrensnackdel på den avreglerade, numera internationella elmarknaden. 6.1.2 Naturgas Naturgas har funnits i och svarar för av totala energitillförsel. Gasanvändningen är betydande längs och i . värms t.ex. till av dansk naturgas. I de 26 kommuner som har tillgång till naturgas svarar denna för av energianvändningen. Regeringen har gett koncession för expansion av gasnätet till nya områden i västra . är emot en statligt finansierad naturgasutbyggnad i . Ett beslut om en storskalig satsning på naturgas skulle leda till att vi bygger oss fast i ett energisystem som blir ett miljömässigt sämre alternativ än vad som är möjligt att uppnå. Naturgas är ett fossilt bränsle med tillhörande utsläpp av koldioxid och andra miljöfarliga ämnen och får därför inte ersätta kärnkraft eller vattenkraft. I de fall gasen ersätter kol eller eldningsolja kan dock utsläppen av koldioxid, kväveoxider, svavel/svaveldioxid och tungmetaller minska. anser att det även för naturgas skall råda en väl fungerande marknad. Därför välkomnade vi den nya naturgaslagen, även om vi i vissa detaljer ville skärpa lagen. Den fortsatta utbyggnad av naturgasen som sker finansieras på den privata marknaden, vilket är en princip som vi finner rimlig. 6.1.3 bildas i processer som huvudsakligen är biologiska och vid en analys hamnar torven närmare biobränslena än de fossila bränslena. I internationella klimatkonventioner räknas dock utsläppen från torveldning som ett fossilt bränsle. används både som bränsle för energiframställning och som jordförbättringsmedel. bryts ca torv på av den totala torvtäckta arealen. Tillväxten av torv har beräknats till och har därmed varit åtminstone fyra gånger så stor som uttaget. kan därför anses vara ett förnybart biobränsle. När torven skördas sker metanutsläpp och vid förbränning sker koldioxidutsläpp. Detta ger ett tillskott till klimateffekten. finns teknik och kunskap om hur man kan skörda torv med stor naturhänsyn, sätt där enbart det översta lagret skördas och där marken återställs till naturrika våtmarker. pågår en utredning om torvens roll i ett uthålligt energisystem. 6.1.4 Biobränslen Biobränslena spelar en viktig roll i utvecklingen mot ett uthålligt energisystem. Medan de fossila bränslena naturgas, olja och kol släpper ut mellan 202 000 och koldioxid per TWh är siffran för biobränslen i praktiken noll. Samma mängd som släpps ut vid förbränning av biobränslen tas upp av växtligheten igen. 1999 var biobränslenas andel av den totala energitillförseln , motsvarande ca . Utvecklingen av biobränsleanvändningen har gått snabbt och enligt är det inom större delen av vårt land möjligt att göra mycket större uttag av skogsbränsle. Även i , där man tar ut en större andel skogsbränsle än i norra , finns en outnyttjad potential. Eftersom förbränningsbart avfall inte får deponeras från (enligt förordning 2001:512 om deponering av avfall) kommer det att finnas en hel del bränsle/avfall att hantera. Initialt kommer detta troligen att innebära stora omställningar och behovet av nytt bränsle (så kallat jungfruligt bränsle) i fjärrvärmeverk kommer med all säkerhet att minska. 6.1.5 Vindkraft Utbyggnaden av vindkraften har skett snabbt , från 157 kraftverk till 517 /2001. Den totalinstallerade effekten har ökat från 38 MW 1994 till 241 MW . Vindkraftproducerad el har ökat från 0,08 till . Intresset för vindkraft är mycket stort och en kraftfull utbyggnad planeras över i princip hela landet. Kommunerna har haft i uppdrag att inrapportera lämpliga områden för placering av vindkraftverk. anser att man bör sträva efter att bygga vindkraftverken på platser där få människor kan bli störda vilket i första hand innebär lokalisering till havs. Den nya vindkrafttekniken Windformer, med upp till 10 MW vindkraftverk att jämföra med dagens konventionella verk på 0,61,5 MW, kan placeras ut från kust, utom synhåll från land. 6.1.6 Solenergi Även i vårt nordliga land räcker solens strålning till för att vi ska kunna ta till vara en stor del av solenergin på ett effektivt sätt. Svenska forskare intar en tätposition inom solcellsforskning. Teknik finns, men solceller baserade på kristallint kisel är fortfarande mycket dyra. är det istället s.k. tunnfilmssolceller huvudsakligen av CIGS-typ (Cu(InGa)Se2) som kan bli föremål för massproduktion i . Solceller har med hänsyn till befintliga kostnader sin största applikation på platser dit det är svårt att dra ordinarie elnät som t.ex. till fyrar. Dagens potential vid ett stort antal mindre anläggningar är ca då dessa förläggs till ett antal lämpliga hustak i söderläge. Solcellsel bedöms kunna svara för av elkonsumtion om . har länge arbetat för en utveckling av den svenska forskningen kring solceller. 6.1.7 Kraftvärme Kombinerad produktion av el och värme i ett kraftvärmeverk är bättre än enbart produktion av el eftersom man tar till vara spillvärmen och får ut mer energi ur bränslet. I ett vanligt s.k. kondenskraftverk kyler man bort värmen i den ånga som passerar ångturbinen. I ett kraftvärmeverk, tar man däremot denna restvärme till vara och skickar ut den i ett fjärrvärmenät. Det innebär att kraftvärmeproduktionen har en mycket hög totalverkningsgrad. I själva verket omvandlas av bränslets energiinnehåll till el och fjärrvärme. Mellan blir el och resten värme. I en kraftvärmepanna kan en rad olika bränslen användas, såväl fasta som flytande och gasformiga. Det innebär stor flexibilitet i valet av bränsle. De flesta nybyggda anläggningar använder olika typer av biobränslen. Biobränslen kan också förgasas, varefter gasen utnyttjas som bränsle i en gasturbin. De heta avgaserna används därefter för att producera el och värme på det sätt som beskrivits ovan. Ett sådant s.k. gaskombikraftverk ger ännu mera el i förhållande till den fjärrvärme som produceras med lika gott resursutnyttjande av bränslet. Även naturgas kan användas i en gaskombianläggning. Kraftvärmen har fortfarande en begränsad roll i det svenska elproduktionssystemet och stod 1997 för av vår el från kombinerad el- och värmeproduktion, mot t.ex. i . En bidragande förklaring kan vara dagens skattesystem, som lett till att två gasbaserade kraftvärmeverk står outnyttjade och byggandet av ett planerat inte sätts ingång. 6.1.7.1 Bioenergikombinat Ett sätt att minska andelen fossila energibärare, t.ex. olja, och de totala utsläppen av koldioxid kan vara att kombinera produktion av el, värme och fordonsdrivmedel. Detta beskrivs i en särskild motion med anledning av budgetproposition. I s.k. biomassabaserad konvertering (bioenergikombinat) sker sådan kombinerad produktion där biomassa från t.ex. skogsbruk, skogsindustri och energiskogsodling kan utnyttjas. Genom s.k. konvertering förgasas biomassan till en s.k. syntesgas som sedan kan användas som bränslegas, för syntes av drivmedel (t.ex. DME eller metanol) eller för elproduktion. Spillvärme kan användas till fjärrvärme eller för att torka ny bioråvara. För hela är användningen av fossila energibärare ca . Användningen domineras av transportsektorn som står för , följd av individuell husuppvärmning som uppgår till . Bränsle till industripannor står för och användningen för fjärrvärme och elkraft motsvarar ca . Potentialen för ny bioråvara innan konvertering uppskattas till ca och efter konvertering till ca . Denna potential utgörs huvudsakligen av ännu inte utnyttjad biomassa från skogsbruk och skogsindustri (inklusive träavfall i samhället). Det borde således vara möjligt att ersätta av de fossila energidrivmedlen genom konvertering till el, värme och drivmedel med befintlig teknik. 6.1.8 Fjärrvärme Den omfattande utbyggnaden av fjärrvärmenät och distributionen av fjärrvärme är effektiv och miljömässigt mycket positiv. Dock innebär det att distributionen av hetvatten är ett naturligt monopol och att konkurrensen från andra uppvärmningsformer är mycket begränsad. Fjärrvärmekunder har inte några möjligheter att klaga på priser eller leveransvillkor. anser att konsumenterna bör skyddas från oskäliga prishöjningar, och hur detta skall kunna ske måste utredas. Möjligheterna att genomföra ett tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och särredovisning alternativt krav på att fjärrvärmeverksamhet bedrivs i separat juridisk form bör utredas. Korssubvention, dvs att intäkter från nätverksamheten används för att subventionera värmepriset, måste förhindras även inom fjärrvärmeverksamheten. 6.2 Ett uthålligt energiskattesystem behöver ett skattesystem som styr mot en ekologiskt hållbar produktion och konsumtion. måste skattesystemet vara konsekvent och rättvist men inte så belastande att svensk industri förlorar konkurrenskraft gentemot omvärlden. De förnybara energislagens kostnader för insatsvaror och teknik har blivit lägre, teknikens tillgänglighet och effektivitet har ökat. Ändå är kostnadsskillnaden mellan elproduktion baserad på förnybara energikällor och konventionell fossilbaserad elproduktion fortfarande betydande. Både bioenergin, vindkraften och den småskaliga vattenkraften är beroende av statligt stöd. anser att det är dags att ta ett helhetsgrepp på energiskatterna och presentera ett uthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, hög energieffektivitet och verkningsgrad vid elproduktionen premieras medan produktion baserad på fossila bränslen beläggs med styrande miljöavgifter. 6.3 Den småskaliga elproduktionen anser att de små kraftverkens bidrag till eltillförseln är viktig, särskilt som ett kärnkraftverk nu har stängts och en majoritet i står bakom en principöverenskommelse om att ett andra verk skall stängas. Tillförsel av ny el måste bygga på förnybara energislag och då är de små elproducenternas bidrag ett viktigt tillskott. Ett annat skäl är EU:s mål om fördubbling av andelen förnybar energi inom EU fram , samt de åtaganden som fastställdes vid klimatkonferensen i Kyoto. Cirka 1 200 små vattenkraftverk och cirka 500 vindkraftverk samt vissa kraftvärmeverk ger av landets totala elproduktion. Den industriella kompetensnivån måste bibehållas inför det förväntade ökade internationella behovet av utrustningar för förnybar energiproduktion.