mot · GP02Fi294 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi294av m.fl. (fp)Ekonomisk politik Innehållsförteckning Innehållsförteckning 1 1 Förslag till riksdagsbeslut 4 2 Inledning: Världens chans 6 2.1 En ny värld men vilken? 6 2.2 Liberal strategi för 7 2.3 Offensiv för global samverkan 8 2.4 Offensiv för en robustare svensk ekonomi 8 2.5 Offensiv för mer makt till maktlösa 8 3 Ny chans för liberalismen 8 3.1 Offensiv för global samverkan 9 3.2 Offensiv för en robustare svensk ekonomi 10 3.3 Offensiv för mer makt åt maktlösa 10 4 Det förändrade världsläget 10 5 Konsekvenserna för 15 6 Globalisering vägen till framtiden 19 6.1 Globalisera solidariteten! 19 6.2 Europeiska (Monetära) Unionen för fortsatt välstånd 20 7 En skattereform 21 7.1 Det måste löna sig att arbeta 21 7.2 Försäkringsavgifter 23 7.3 ... spara ... 24 7.4 ... och ta risker 25 8 En företagarreform 26 9 Statliga bolag 29 10 Aktionsprogram mot ohälsa 30 10.1 Oacceptabel ökning av långa sjukskrivningar 30 10.2 Psykiska diagnoser ökar 32 10.3 Aktionsprogram för att minska de långa sjukskrivningarna 33 10.4 Arbetstiden 34 10.5 Kompetensutveckling 34 10.6 Hushållstjänster 35 10.7 Makt över arbetsmiljön 35 10.8 Storsatsning på rehabilitering 35 10.9 Finansiell samordning Finsam 36 11 En kunskaps- och bildningsreform 37 11.1 En liberal politik för bildning 37 11.2 En skola för kunskap 38 11.3 En fri akademi 39 11.4 Kultur med kvalitet och mångfald 40 12 En infrastrukturreform 40 13 Liberal kurs i bostadspolitiken 42 14 En socialförsäkringsreform 43 15 En jämställdhetsreform 46 15.1 Låt kvinnorna växa! 46 16 Budgetpolitikens inriktning 48 17 Statens inkomster 54 17.1 Inkomstskatter 54 18 Statens utgifter 56 18.1 Utgiftsområde 1 56 18.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och offentlig förvaltning 56 18.3 Utgiftsområde 3 och uppbörd 56 18.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 56 18.5 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan 57 18.6 Utgiftsområde 6 Totalförsvar 57 18.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 57 18.8 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 57 18.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 58 18.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 58 18.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 58 18.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 59 18.13 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 59 18.14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv 59 18.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd 59 18.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 59 18.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 60 18.18 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 60 18.19 Utgiftsområde 19 Regional utveckling och utjämning 60 18.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 60 18.21 Utgiftsområde 21 Energi 61 18.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 61 18.23 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 61 18.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv 61 18.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna 61 18.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 62 18.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 62 18.28 Anslagsbehållningar 62 18.29 Budgeteringsmarginalen 62 18.30 Utgiftstak för staten 62 18.31 Utgiftstak för den offentliga sektorn 62 19 Anslag på tilläggsbudget för 63 1 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som liberalerna förordar enligt vad som anförs i motionen. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till för , till för och till för . godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för åren 20022004. fastställer målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn till av bruttonationalprodukten. godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för enligt vad som anförs i motionen. godkänner beräkningen av förändringar av anslagsbehållningar för . beslutar om fördelning av utgifterna för på utgiftsområdena enligt vad som anförs i motionen (bilaga 1). godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 2003 och 2004 som riktlinjer för regeringens budgetarbete enligt vad som anförs i motionen (bilaga 1). anvisar för anslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställningen i bilaga 2.1 anvisar för anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna enligt uppställningen i bilaga 2. anvisar för anslagen under utgiftsområde 3 och uppbörd enligt uppställningen i bilaga 2.2 anvisar för anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt uppställningen i bilaga 2.3 anvisar för anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt uppställningen i bilaga 2.4 anvisar för anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställningen i bilaga 2.5 anvisar för anslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt uppställningen i bilaga 2.6 anvisar för anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad enligt uppställningen i bilaga 2.7 anvisar för anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt uppställningen i bilaga 2.8 anvisar för anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställningen i bilaga 2.9 anvisar för anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt uppställningen i bilaga 2.10 anvisar för anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, utgiftsområde 21 Energi och utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställningen i bilaga 2.11 anvisar för anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt uppställningen i bilaga 2.12 anvisar för anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställningen i bilaga 2.13 begär hos regeringen förslag till lagändring så att sjukförsäkringens kostnader för trafikolyckor förs över från sjukförsäkringen till trafikförsäkringen.5 såvitt avser tilläggsbudget till statsbudgeten för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom anslaget 90:5 m.m. utgiftsområde 1 avsätts för bibehållande av ambassaderna i , , och vid Heliga stolen.1 beslutar att förslaget att överföra från anslag 6:3 till anslag 6:1 inom utgiftsområde 6 Totalförsvar avslås. 1 Yrkandena 9 och 24 hänvisade till KU. 2 Yrkande 11 hänvisat till SkU. 3 Yrkande 12 hänvisat till JuU. 4 Yrkande 13 hänvisat till UU. 5 Yrkandena 14 och 23 hänvisade till SfU. 6 Yrkande 15 hänvisat till SoU. 7 Yrkande 16 hänvisat till AU. 8 Yrkande 17 hänvisat till UbU. 9 Yrkande 18 hänvisat till KrU. 10 Yrkande 19 hänvisat till BoU. 11 Yrkande 20 hänvisat till NU. 12 Yrkande 21 hänvisat till MJU. 13 Yrkande 22 hänvisat till TU. 2 Inledning: Världens chans 2.1 En ny värld men vilken? Terrorattackerna i påminde om det moderna, liberala samhällets sårbarhet. Några fanatiska självmordspiloter kunde förorsaka mycket stor skada, mänskligt, materiellt och på den globala ekonomin. Det var möjligt för dem att ta sig in i , det var möjligt för dem att kapa några flygplan och det var möjligt för dem att nå sina mål. Ett fritt samhälle kan inte ha den rigorösa kontroll som helt utesluter att ondskefulla människor kan lyckas genomföra dåd av detta slag. I en fri ekonomi är det stämning och framtidstro hos miljoner och åter miljoner människor som avgör om den ekonomiska aktiviteten ökar eller stagnerar. Också i det avseendet var det möjligt för terroristerna att, åtminstone tillfälligt, nå sina mål. Förstämningen efter attackerna har förstärkt tendenserna till uppbromsning i världsekonomin. Händelserna påminde också om hur beroende vi människor i dagens värld är av varandra. Minuter efter det att den första flygplanskroppen av lättmetall, med sin last av oskyldiga människor och terrorister, träffat skyskapan av stål, glas och betong i var händelsen känd i . När vi börjat förstå hela vidden av händelsen insåg vi att attackerna var attacker även på oss. Också vi är en del av det öppna, demokratiska, marknadsekonomiska nätverk som terroristerna hatar och vill utplåna. Också svenskar befann sig i den där . Också svenska jobb drabbas när världsekonomin dyker. Också svenskar måste köa längre när flygplatskontrollerna skärps. Det har sagts att världen inte kommer att vara sig lik efter . Men frågan är hur den kommer att förändras. innebar att ett par generationer fick leva med insikten att den mänskliga civilisationen kunde utplånas genom ett förödande atomkrig. förändrade i ett slag den situationen. Terrorbalansen, fruktans fred, ersattes av ett mödosamt förtroendebyggande mellan de forna fienderna. Men i kärnvapenhotets ställe kom riskerna med terrorister och skurkaktiga diktaturstater. Den förstörelse de kan åstadkomma kan inte mäta sig med den som riskeras genom massförstörelsevapen i en stormakts händer. Men de är mer oberäkneliga och den skada de kan förorsaka är fullt tillräcklig för att sända chockvågor över världen. Demokratierna besegrade nazismen. Demokratierna besegrade den europeiska kommunismen. Demokratierna måste också föra kampen mot terrorismen till ett segerrikt slut. Terroristernas mål är att skrämma oss till rädsla. Vi ska svara med beslutsamhet. Terroristernas mål är att försätta oss i missmod. Vi ska svara med framtidstro. Terroristernas mål är att så split och splittring. Vi ska svara med samverkan. Ett antal händelser har öppnat ett möjligheternas fönster. De har skapat en världens chans att nu ta avgörande steg mot en bättre framtid för människorna på vår planet. Sådana händelser är den europeiska kommunismens fall, demokratins segertåg, världshandelns tillväxt, marknadsekonomins utbredning och den nya informationsteknikens genombrott. Dit kan också, paradoxalt nog, komma att höra den världsvida koalition mot terrorismen, som byggs i spåren av dåden i . Utgångspunkten för det som ska ske är att , den japansk-amerikanske filosofen, hade fel när han skrev sin klassiska artikel. Historien är inte slut och liberalismen har inte segrat. De största liberala segrarna ligger ännu framför oss. För nu utmanas grundläggande liberala värden. Fanatism och intolerans tycks bli vanligare. Järnhårda diktaturer med sammanlagt långt över en miljard innevånare framhärdar trots omvärldens protester och inhemska proteströrelser. Fattigdomen och modlösheten är fortfarande utbredd i världen. Rika länder, inte minst i den europeiska union vårt land tillhör, har en tendens att resa murar mot omvärlden, dess varor, tjänster och flyktingar. Miljöförstöringen hotar inte bara växt- och djurarter utan tycks öka frekvensen av naturkatastrofer. Riskerna för världsvida epidemier är ett växande säkerhetsproblem. Globaliseringsmotståndet konfronterar strävan att bygga en internationaliserad värld med länder och folk i tät samverkan. Just nu är rätt tid och hög tid att ta beslutsamma steg för att bygga en bättre värld med nya möjligheter. I vår vision tar den europeiska unionen nu chansen på världsscenen och går i spetsen för formandet av en global strategi för demokrati, rättvisa och fred. Européerna bör ta initiativ till en dialog med andra kontinenter om folkens gemensamma framtid. Också har en roll att spela i detta sammanhang. En sådan dialog bör öppnas genom erbjudanden från EU:s sida: Frihandel inklusive en radikal reformering av EU.s jordbrukspolitik. Samarbete snabb utvidgning av unionen omfattande de nuvarande kandidatländerna, långtgående avtal med sikte på EU-medlemskap för alla helt eller delvis europeiska länder som så önskar, inklusive , samt uppbyggandet av ett nytt internationellt samarbetsforum för världens alla demokratier. Säkerhet erbjudande till ytterligare länder om att verka för medlemskap i eller i nära samarbete med Nato. Skuldavskrivningar för att ge fattiga länder chans till en omstart. Bistånd flera EU-länder bör förbinda sig att inom ge minst en procent av sin bruttonationalinkomst i utvecklingsbistånd. Humanitet också i flyktingpolitiken I denna motion utvecklar vi vår syn på roll i denna nya, globaliserade värld. 2.2 Liberal strategi för Utifrån den verklighetsbild vi tecknat med några penseldrag föreslår vi i denna motion ett antal förändringar i . Ämnet är svensk ekonomi, men som framgått har det ämnet kontaktytor mot de flesta andra delar av människors liv. Våra förslag och synpunkter kan grupperas i tre huvudgrupper. 2.3 Offensiv för global samverkan Frihandel, reformering av EU:s jordbrukspolitik, skuldavskrivningar, bistånd, EMU-medlemskap, global koldioxidskatt, liberalare invandringspolitik m.m. 2.4 Offensiv för en robustare svensk ekonomi Storsatsning på fler företag och företagare, brett handlingsprogram för att knäcka den uppåtgående trenden för sjukskrivningar, stress och utbrändhet, bättre infrastruktur, bättre konkurrens, lägre skatter m.m. 2.5 Offensiv för mer makt till maktlösa Aktionsprogram för det glömda , intensivare kamp mot lönediskriminering och orättvisa kvinnolöner, bättre skola, valfrihetsrevolution i den offentliga sektorn, arbete för en bättre integrationspolitik m.m. 3 Ny chans för liberalismen Terrorattackerna i ska inte förklaras med fattigdomen och orättvisorna i världen. Det skulle vara att ge förövarna ett heroiskt skimmer som de verkligen inte förtjänar. Men den världsvida koalition som byggs upp kring uppgiften att jaga och gripa internationellt verksamma ogärningsmän påminner om att effektiv internationell samverkan är möjlig och att vi nu lever i en värld som förändrats åtskilligt sedan det . I den meningen finns nu en unik möjlighet att ta initiativ till radikala steg mot en bättre och säkrare värld. Dagens värld, med sin globaliserade ekonomi byggd på marknadsekonomi och i huvudsak fri handel, kallas ibland liberal. För oss är det en devalvering av begreppet liberal. Dessa inslag är viktiga liberala inslag. Men en värld där miljoner människor svälter, diktatorerna befäster sin ställning och tydliga tendenser till nya murar mellan länder och folk kan skönjas är inte liberal i den mening vi lägger i begreppet. Men finns en chans för liberalismen, den socialt engagerade, kämpande liberalismen, att medverka till viktiga förbättringar i världen. I vårt eget land är konjunkturen på väg nedåt. De av statsministern utlovade sju feta åren har tills vidare frusit inne. Det blev ett (!) år med tillväxt över de omtalade . Ändå har vi fortfarande chansen att ta itu med våra grundläggande problem i en situation där statsfinanserna är i balans och den öppna arbetslösheten är lägre än på . Men tiden håller på att rinna ut. kan lågkonjunkturen vara över oss med full kraft och då blir allt mycket svårare. Det är nu vi fortfarande har världens chans att göra mer entreprenörsinriktat, mer kreativt och den svenska ekonomin mer robust. En annan följd av att i hög grad är ett socialdemokratiskt samhälle, inte ett liberalt, är att den politik som kallats rättvisepolitik i hög grad har gynnat de röststarka grupper som organiserat sig och kunnat ta för sig genom det politiska systemet. De starka fackföreningarna inom LO, som tackas genom avdragsrätt för medlemsavgiften, har sett till att deras medlemmar gynnats av lagparagrafer som ställt nytillträdande ute i kylan och LO-pucklar i skatteskalan som skapat fattigdomsfällor för andra. Det finns en folklig ilska inför den orättvisa fördelning av makt detta givit upphov till. Handikappade som ser att andras behov går före känner sig maktlösa. Invandrare som hamnat utanför känner sig maktlösa. Kvinnor som hamnat underst i makthierarkier och lönetabeller känner sig maktlösa. Sjuka som betalat skatt i hela sitt liv, men nekas operation när de behöver det, känner sig maktlösa. Denna folkliga ilska i kombination med att det är möjligt att omprioritera i det offentligas åtaganden skapar en möjlighet att nu slå in på en egenmaktspolitik som också omfattar dem som ofta hamnat utanför. Vi föreslår i denna motion att tar den chansen att förverkliga en liberal rättvisepolitik, vars är att makt och möjligheter ska komma alla till del, också dem som av olika skäl har mindre möjligheter att göra sina röster hörda. Mot denna bakgrund framför vi i denna motion och andra motioner vi väckt en rad förslag till samhällsförändringar i liberal riktning. Låt oss här i punktform nämna några av de viktigaste. 3.1 Offensiv för global samverkan Kraftigt höjt svenskt bistånd Avdragsrätt för gåvor till internationell hjälpverksamhet Initiativ för frihandel avveckling av huvuddelen av EU:s jordbrukspolitik Större satsning på skuldavskrivningar för fattiga länder Tydlig demokratiprofil i svensk utrikespolitik EMU-medlemskap Natomedlemskap Kamp mot klimatpåverkande utsläpp genom en europeisk och om möjligt global koldioxidskatt Human flyktingpolitik friare arbetskraftsinvandring 3.2 Offensiv för en robustare svensk ekonomi Bättre företagsklimat fler småföretag bästa försäkringen i lågkonjunktur Sänkt skattetryck genom prioritering av de viktigaste uppgifterna Sänkt skatt på arbete Sänkta företagsskatter Sänkta boendeskatter Större reserv för oförutsedda statsuppgifter Offensiv för att bryta trenden med fler långtidssjuka, stressade och utbrända Satsning på vägunderhåll och bättre infrastruktur Ökad forskning och större akademisk frihet 3.3 Offensiv för mer makt åt maktlösa Stimulansbidrag för högre kvalitet i äldrevården Tandvårdsreform Större resurser till vården genom samverkan med Återställande av änkepensionerna Stöd till brottsoffer större satsning på rättstrygghet Ökat stöd till anhörigvård Rätt till eget rum i långvården Skola för kunskap Tillgänglighetsreform för handikappade Återställande och utvecklande av handikappreformen Kamp mot lönediskriminering och orättvisa kvinnolöner Större valfrihet i familjepolitiken 4 Det förändrade världsläget Händelserna i och innebär framför allt rent mänskliga förluster. Ingenting kan kompensera för dessa förluster. Det som då hände får också ekonomiska konsekvenser. Förutom förlusten i människor, flygplan och byggnader blir många mera försiktiga och avvaktande, det gäller både i rollen som företagare, anställd och som konsument. En avgörande fråga för både den internationella och den svenska ekonomin är hur stark denna avvaktande hållning blir och hur länge den består. Händelserna illustrerar på ett tydligt sätt hur fel det är att påstå att olyckor höjer BNP. Bortfallet av mänskliga och materiella resurser och vad de presterade innebär ett långt större bortfall än de resurser för byggnads- och anläggningsreparationer o.dyl. som annars inte skulle haft någon användning. Terrorn slog mot ekonomi som redan innan befann sig i avmattning. Efter den långa tillväxtperioden tycktes en avmattning vara på väg. Tillväxten hade, räknat i årstakt, sjunkit ner till . BNP-tillväxten i första kvartalet 1999andra kvartalet 2001 Procentuell förändring i årstakt Källa: som händer i den amerikanska ekonomin kommer att ha avgörande inverkan på omvärlden. På samma sätt som stabila tillväxt var ett stöd för omvärlden i de kriser som då dök upp, t.ex. i och i , kommer en svag amerikansk tillväxt att försvåra situationen för EU och m.fl. () har i sin bedömning som i allt väsentligt gjordes före räknat med att 2001 blir ett svagt år men att återhämtningen kommer . BNP-tillväxt i världen 20002002 Årlig procentuell volymförändring 2000 2001 2002 Världen 4,7 2,6 3,5 Industriländer 3,8 1,3 2,1 4,1 1,3 2,1 EU 3,4 1,8 2,2 2,3 1,8 2,6 1,5 -0,5 0,2 Utvecklingsländer 5,8 4,3 5,3 Forna kommunistländer 6,3 4,0 4,1 Källa: IMF Man kan ifrågasätta om återhämtningen skulle ha blivit så snabb som IMF antagit. Det fanns ett antal tecken i , i och på andra håll på att både företag och konsumenter blivit mera försiktiga. En bidragande orsak är det kraftiga börsfallet på världens börser . Detta medförde både att hushållen kände sig fattigare och därför mindre konsumtionsbenägna och att företagen hämmades i sina expansionsplaner. I och på många andra håll har stora investeringar gjorts varför det kan behövas tid innan näringslivet vuxit in i denna kapacitet och vill investera på nytt. Det fanns således all anledning att tro att 2001, särskilt den senare delen, skulle ha blivit ett svagt år i många avseenden. IMF:s prognos gjordes före terrorattacken. Den relativt snabba återhämtning som IMF räknade med baserades bl.a. på den ekonomiska politik som förts i många länder. Betydande lättnader i både penning- och finanspolitik hade gjorts. Ett antal centralbanker hade sänkt räntorna och många länder hade också lättat finanspolitiken, t.ex. genomfört skattesänkningar. IMF och många andra har antagit att dessa lättnader i den ekonomiska politiken efterhand skulle leda till att den ekonomiska aktiviteten stimulerades. Därför skulle det vara motiverat att räkna med en kort avmattning och återhämtning . Händelserna har infört flera nya inslag av osäkerhet. Det gäller inte bara om huruvida detta bara var ett första inslag i en följd av terrorattacker utan också om det skulle leda till utdragna krigshandlingar som vid Kuwaitkrisen . Några nya attacker har inte följt när detta skrivs, men det hindrar inte att en ny terrorhandling någonstans i världen på nytt skulle skapa oro, rädsla och osäkerhet. har detta inte inträffat. Det blev inte heller någon snabb svarsaktion från amerikansk sida. De amerikanska motåtgärderna tycks som det nu förefaller bli mera långsiktiga med tyngdpunkt på andra inslag i terroristbekämpningen än militära insatser. som detta måste ses som en klok och väl avvägd politik har den också en negativ sida. Att spänningen hålls vid liv, där kanske militära aktioner kan tänkas komma blixtsnabbt, ökar i sig osäkerheten och därmed försiktigheten med investerings- och konsumtionsbeslut. Detta kan bli en mycket långdragen process där det förmodligen kommer att ta innan företagare och konsumenter kan känna sig säkra igen. En påtaglig risk är att en konflikt med och eventuellt några EU-länder inblandade snabbt skulle kunna komma att beröra och oljeproduktionen även om konflikten startade någon annanstans. Händelser som kunde tyda på en risk för oljeförsörjningen skulle lätt leda till produktions- och börsfall, hamstring och inflationsrisker. Även om terrorhandlingarna inte lett till någon omedelbar väpnad konflikt eller aktion kvarstår således stora risker för uppflammande kriser. Denna latenta risk kan innebära en långsiktig allmän ökad försiktighet hos konsumenter och investerare. Det har påpekats att risken för en allmän försiktighet och en mindre benägenhet att handla, resa, investera, göra affärer har infört det element av ökad tröghet som förespråkarna av den s.k. Tobinskatten önskar. Syftet med Tobinskatten skulle vara just att kasta grus i maskineriet. har det kommit grus i maskineriet. Det kommer att kosta stora världens innevånare oerhörda belopp i utebliven produktion. har beräknat att denna tröghet som följer på terrorattacken kommer att kosta världens fattiga . Detta är en illustration till vilken skada ett ingrepp som Tobinskatten skulle kunna åstadkomma. En positiv faktor efter terrorattacken är att centralbanker och regeringar varit mycket snabba i sina reaktioner. Centralbankerna såg till att likviditeten i ekonomin inte kom i fara och genomförde ett antal räntesänkningar för att stödja den ekonomiska aktiviteten. Även lättnader i finanspolitiken ligger i korten. I det senare fallet finns det dock risker. De stöd till exempelvis flygbolag som beviljats i flera länder kan bli mera långvariga än ursprungligen tänkt och försena en naturlig omvandling som ändå förr eller senare måste ske, men som förmodligen sker . Även om de politiska ambitionerna varit lovvärda, finns en avsevärd risk att det långsiktiga resultatet inte blir bra. Det är av intresse att de samtidiga lättnaderna i penningpolitiken skedde utan någon reglerad samordningsmekanism.