mot · GP02Ju350 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju350av m.fl. (kd)Ökade polisresurser till till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om fler poliser till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om ökade ekonomiska resurser till . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att närpolisreformens intentioner kan uppfyllas i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om särskilda resurser för att kunna prioritera ungdomsbrottsligheten i . Ökade polisresurser till anser att samhällsmedborgaren ska garanteras trygghet, säkerhet och ett väl fungerande rättsväsende. Den enskilde ska kunna lita på lagstiftningen och på myndigheterna. Rättstryggheten och rättssäkerheten kräver ett kvalificerat och effektivt rättsväsende som präglas av ett medborgarperspektiv. Instrumenten för en fungerande rättsstat måste därför tilldelas tillräckliga resurser och tillfredsställande kompetens. Polisens uppgift är att snabbt kunna ingripa när liv, hälsa eller värdefull egendom är i fara. Likaså måste brott som hör under allmänt åtal och kommer till Polisens kännedom kunna utredas skyndsamt och på ett rättssäkert sätt. Detta är av fundamental betydelse för allmänhetens förtroende för Polisen. Om Polisen inte klarar dessa uppgifter finns det risk för att allmänhetens benägenhet att anmäla vissa brott minskar, eftersom de drabbade inte anser det vara meningsfullt att anmäla det inträffade. Vidare finns risk för att medborgargarden, som ytterst är en missnöjesyttring mot Polisens knappa resurser, i allt större utsträckning organiseras på enskilda gruppers initiativ. Dessutom ökar utrymmet för de auktoriserade bevakningsföretagen att överta renodlade polisiära uppgifter. beräknas den totala anmälda brottsligheten öka med en till . Detta måste få avtryck i ökade resurser, inte bara för att täcka nuvarande underskott, utan för att Polisen framgent skall klara sin uppgift på ett godtagbart sätt. Polisbristen Vid slutet av fanns, enligt (), 16 089 poliser vilket är en minskning från föregående år med 112 poliser. Antalet civilanställda har ökat med 397 till 6 205 och det totala antalet anställda inom Polisen är 22 294 personer. Cirka 160 poliser lämnade polisyrket . Enligt RPS prognos över personallägets utveckling beräknas antalet poliser vara cirka 16 825 inklusive nyrekryterade aspiranter och avgångar. Vi anser att denna prognos är optimistisk. Den förhållandevis höga medelåldern och pensionsavgångar framöver bidrar till att behovet av nyrekrytering sannolikt är mycket större. var medelåldern bland poliserna och . Det kan jämföras med medelåldern bland de statligt anställda som var . Motsvarande för landstingen var , för kommunerna och för näringslivet . En ökning av antalet aspiranter är nödvändig för att långsiktigt säkerställa en godtagbar personalförsörjning, förbättra åldersstrukturen och höja kompetensen. Enligt RPS behövs en rekrytering på 600 studerande och därefter 900 . Då ska poliskåren utgöra cirka 18 480, enligt RPS. utbildningsförslag konstaterade redan i samband med vårpropositionen 2001 att rekryteringen måste öka i snabbare takt, de två nya polishögskolorna måste kompletteras med ytterligare utbildningssatsningar förlagda till universitet i närområdet, geografiskt förlagda så att unga från olika delar av landet stimuleras att söka till . vill öka utbildningstakten av poliser för att uppnå 19 000 poliser . I RPS budgetunderlag står det att i ger effekt först . Därutöver tillkommer ytterligare problem om inte regeringen avsätter resurser så att polismyndigheterna kan anställa de studerande som genomgår polisutbildningen. Ett sådant förfarande ger vilseledande signaler och påverkar framtida möjligheter att rekrytera nya studerande. Resursbristens effekter Resurserna räcker inte för att genomföra målskrivningarna, att prioritera brottsbekämpning genom att utveckla det problemorienterade arbetssättet och närpolisorganisationen. Länspolisstyrelserna har brottats med hur rationaliseringsarbetet ska kunna genomföras som verksamhetsmålen ska uppnås. Verksamheten måste anpassas efter budgeten, vilket innebär att stora delar av landet står utan polis kvälls- och och många polisstationer har tvingats hålla sommarstängt. Detta är inte acceptabelt. har 24 polisstationer hållit stängt. Dessutom har många stationer haft begränsade öppettider på grund av personalbrist. Öppethållandet har också påverkats av ordförandeskap i EU. EU-kommenderingarna med stora arbetstidsuttag som de i har medfört stora konsekvenser för den övriga verksamheten. Många samhällsmedborgare upplever sig utelämnade och otrygga. En del tar lagen i egna händer och de som har råd betalar sitt skydd genom vaktbolag. finns en allmänt utbredd uppfattning att man ska vara glad om man kan komma fram till Polisen och anmäla brottet. Lyckas man med det så är ändå risken stor att det aldrig blir utrett. Den enda nyttan med somliga anmälningar är att de kompletterar statistiken. klarades två av fem brott upp, . bara ett av fyra brott upp, . skrivs många anmälningar av så fort de har registrerats. Stulna cyklar, inbrott i bilar och bostäder, väskryckning, fickstölder, skadegörelse och klotter anmäls enbart för att tillfredsställa försäkringsbolagen. Dagens cirka 16 000 poliser räcker helt enkelt inte till. Ett utsatt yrke Många inom poliskåren är långtidssjukskrivna. Polisarbetet är slitsamt, personalpolicyn är otillräcklig och rehabiliteringsinsatserna minimala. Åldersstrukturen inom Polisen gör att alltfler inte kan arbeta med utryckningstjänst och medborgaren står då utan polis. Det är viktigt att det finns kompetenta rehabiliterare som kan stötta och hjälpa dem som går långtidssjukskrivna så att dessa kan återkomma i arbete. Sjukfrånvaron har ökat sedan föregående år. Den totala sjukfrånvaron var varav avsåg sjukfrånvaro än . Den sammanlagda sjukfrånvaron, inklusive sjukbidrag motsvarar cirka 1 200 årsarbetskrafter. Sjukfrånvaron är starkt oroande. Förklaringar till den höga sjukfrånvaron inom Polisen är hög medelålder, stress, övertid, strukturförändringar och besparingar. Närpolisreformen I det lokala arbetet har många kommuner lyft fram behovet av en utvecklad närpolisverksamhet, inte minst i brottsförebyggande syfte. Närpolisverksamheten blir särskilt lidande av de besparingar som måste göras. Antalet närpolisområden i landet har minskat med mer än en fjärdedel . Enligt uppgift från RPS har närpolisområdena minskat med 357. är minskningen 44. finns, enligt statistik från , 6 209 närpoliser. Men hur många av dessa får arbeta med det problemorienterade arbetet? Ett polisdistrikt berättar; av dygnets ska 8 gå till utryckningsverksamhet och 16 till närpolisverksamhet. Men de utryckningsverksamhet är ju fördelade på hela dygnets alla timmar, därmed styckas den så kallade närpolisverksamheten sönder och blir här och där. Ambitionen att närpolisverksamheten ska uppgå till av verksamheten uppnås aldrig. Alltför ofta snyggas siffrorna till genom att slå ihop utryckningspolis med närpolis. mål är minst 1 närpolis per 1 000 invånare vilket motsvarar cirka 8 900 närpoliser. finns cirka 6 200. Inte tid för skolbesök Närpolisens huvuduppgift är att arbeta brottsförebyggande. I denna uppgift understryks vikten av att möta och samtala med ungdomar. Detta har så gott som helt försvunnit på grund av polisbrist. I var femte skola är det eleverna fick möjlighet att träffa Polisen. vill 9 av 10 skolor att Polisen ska besöka eleverna oftare. Alla förlorar, då kontakten mellan polis och ungdomar bryts. Fick jag välja mellan att få ytterligare en lärare till min skola eller en polis som visade sig då och då i klassrummen, skulle jag välja en polis säger rektorn på en av största gymnasier. en utsatt region generella neddragningar som har skett över hela landet och resursfördelningen mellan länspolismyndigheterna utfaller mycket negativt för del. Alltför stor del fördelas efter befolkningstal, inte efter faktiska brottsuppgifter. Det är nu oerhört angeläget att resurserna till brottsbekämpning ökar, men också att fördelningen av resurserna länen emellan ses över. Hög brottslighet kräver mer resurser För att kunna utföra ett tillfredsställande förebyggande arbete, snabba ingripanden och utredningar av brotten krävs att polisresurserna bättre korresponderar mot den faktiska brottsligheten. I är andelen brott avsevärt mycket högre än vad som motsvaras av befolkningsandelen. Det faktiska behovet måste ges större tyngd vid fördelning av resurserna över landet. Stora evenemang urholkar resurserna Allt fler stora evenemang förläggs till . Det kan vara konserter och idrottstävlingar men även konferenser, som av olika skäl kräver förstärkta polisinsatser. Även stora evenemang i andra delar av landet urholkar resurser. Ett exempel är sommarens upplopp i under . Omkring 1 000 poliser blixtinkallades när de 1 100 som fanns på plats inte räckte till. Poliser från hela landet, poliser som inte har eller har haft någon daglig träning i stress, våld- och upploppssituationer liknande dem som uppstod i . Dessutom uppgick kostnaden till 135 miljoner, vad man känner till , mot beräknade 4550 miljoner. Tunga poster som tillkom var kostnader för övertid, traktamenten, mat, logi och utrustning. Bortsett från de ekonomiska felbedömningarna var det en omänsklig psykisk påfrestning för många poliser. Förebyggande arbete råder en stor brist på polisresurser för att förebygga och följa upp ungdomsbrott i . Resursbristen har bl a fått följande konsekvenser: Många ungdomsgäng kan härja ostört då många brott aldrig utreds, och om de utreds är handläggningstiden så lång att vittnen drar sig ur. När grövre brott anmäls, t ex narkotikabrott, kan innan någonting händer. Åtal skall väckas men det sker inte. Ungdomar som begår brott ska överlämnas till , men kontakterna mellan och Polisen fungerar inte som den bör, sannolikt till stor del på grund av resursbrist på båda håll, och följaktligen blir uppföljningen bristfällig. Detta leder till att Polisen prioriterar misshandel och olaga hot medan stölder, skadegörelse och snatterier läggs åt sidan. Ingen egentlig yttre spaning hinner genomföras varför Polisen inte kan bygga upp den personkännedom som skulle kunna hjälpa dem i deras arbete. Katastrofsommar 2001 är en katastrof, sade , operativ chef på narkotikasidan, och , kriminalinspektör på spaningsroteln i , i en intervju i . Många av ärenden läggs ner därför att de blivit för gamla. hinner bara utreda var tjugonde anmälan. menar att en fungerande spaningsrotel borde bestå av minst åtta personer. har det varit en spanare i tjänst. Det finns ingen chans att hinna åka på pågående rån eller kartlägga rånkretsar. Spaningsroteln har ungefär 500 ärenden och av dessa läggs 100 ner. När det gäller spaningsverksamheten påverkar den resultaten av upptäckta narkotikabrott. Finns ingen spaning är upptäcktsrisken liten. När exempelvis gatulangningsgruppen får in ett narkotikatips finns inga spanare som kan kontrollera uppgifterna. har langningen av narkotika mer eller mindre förekommit på öppen gata i . Sommaren är en större riskperiod då många rör sig ute. Att polisbristen är extra stor förvärrar situationen. Narkotikaanvändningen bland de yngsta har också visat en tydlig ökning. har andelen ungdomar som använder narkotika mer än fördubblats. Enligt experterna har även nyfikenheten och den upplevda tillgängligheten ökat. Detta är oroväckande signaler och alla krafter måste sättas in för att stoppa utvecklingen och för det behövs poliser i samhällets tjänst. Insatser mot unga brottslingar Vi kristdemokrater anser att handläggningen av ungdomsbrotten måste prioriteras. Det handlar om de signaler som samhället ger unga brottslingar. Om inte snabba åtgärder vidtas blir intrycket för de unga att samhället accepterar ett brottsligt beteende. Nyrekryteringen av brottslingar sker bland unga, kanske bara . Många unga blir rånade av ungdomar i . Mobiltelefoner, märkeskläder och kontanter blir rånarnas byten. Hot om repressalier om rånoffret skvallrar tillhör brottet. Den ökade brottsligheten bland unga människor måste mötas med både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Särskilt viktigt är en snabb reaktion från samhällets sida. Snabba insatser krävs exempelvis genom närpolisverksamhet, samarbete mellan polis, socialtjänst och då det gäller unga människor skola och föräldrar samt väl fungerande ungdomsrotlar. I de kommuner där samarbete kring ungdomsbrottslighet finns mellan polis, skola och föräldrar har utvecklingen varit positiv. behöver närpoliser infördes efter ett riksdagsbeslut. Då indelades i 60 närpolisdistrikt. Närpolisverksamheten i har haft stora problem. Flera av närpolisstationerna i har slagits samman för att spara pengar. Syftet med närpolisreformen var att Polisen skulle ha ett avgränsat geografiskt ansvar och finnas nära invånarna. Stora bostadsområden och storstadens anonymitet innebär i sig minskad risk för upptäckt. För att motverka detta är det särskilt viktigt att Polisen finns och verkar lokalt. Otillräckliga budgetmedel och obesatta tjänster har urholkat Polisens möjligheter att leva upp till målet att verka lokalt, där poliserna känner området och många av de boende i området känner poliserna. Inte minst det viktiga arbetet bland unga blir starkt åsidosatt när närpolisresurserna nyttjas till utryckningsverksamhet, utredningarbete och annat polisarbete. Bekämpande av vardagsbrottslighet och brottsförebyggande arbete orkar och hinner poliserna inte med. Medborgarna upplever en ökad otrygghet. Detta är en utveckling som inte kan accepteras. Allt fler medborgare uttrycker en stark oro över att Polisen inte syns och inte finns till hands i den egna kommunen och i bostadsområdet. Det är därför diskussioner om kommunalisering av Polisen förs allt oftare inom . När Polisen inte kan uppfylla medborgarnas krav på trygghet, säkerhet och ett fungerande rättsväsende kommer försäkringsbolag och ordningsvakter att ta över en del av Polisens arbetsuppgifter . Villaområden organiserar övervakning och skydd genom att anlita bevakningsföretag, och försäkringsbolag ser med tillfredsställelse att grupper av invånare åtar sig nattlig bevakning för att förhindra brott. Närpolisreformen var ett bra beslut och modellen måste få resurser att fungera och utvecklas enligt intentioner. , en slitsam arbetsplats Det är i som arbetsuppgifterna inom Polisen upplevs som mest slitsamma, det är här som övertidsarbete är vanligast och stressen störst. Enligt finns det 5 737 anställda i . Av dessa är 4 428 poliser och 1 309 civilanställda. I personalkategorin poliser är 147 personer (3,) långtidssjukskrivna () och 459 (10,) är tjänstlediga av olika skäl. Motsvarande siffror för civilanställda är 86 personer (6,) långtidssjukskrivna och 47 tjänstlediga (3,). Många äldre poliser får också läkarintyg på att de inte orkar med att arbeta . Detta ökar pressen på de yngre poliserna som måste arbeta mer och mer med risk för utbrändhet och en ökad flykt från polisyrket. De medel som avsatts till övertid tar också slut. Effekten blir färre poliser på gator och torg och längre utryckningstider. Med fler poliser minskar stressen och övertiden. Och med fler civilanställda som kan avlasta poliserna sådana arbetsuppgifter som inte kräver polisiär utbildning förbättras arbetssituationen och trivseln, vilket leder till färre långtidssjukskrivningar. Fler Stockholmsproblem Till akuta situation skall läggas det stora behov av poliser som behövs för att klara gränsbevakning och passkontroll. är hårt drabbad av organiserad internationell brottslighet, allt från utländska ficktjuvsligor till smugglings-, vålds- och stöldverksamheter organiserade från utlandet. Vi har en lång sjögräns, flera färjelinjer och största flygplats där antalet resenärer kommer att öka. måste tilldelas fler poliser och mer resurser för att Polisen skall kunna utföra ålagda uppdrag. () () () () () () () () () () ()