ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub480 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub480av och ()Samlevnads- och sexualundervisning i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av samlevnads- och sexualundervisning i skolan. Motivering Det sexistiska våldet ökar i dagens samhälle, inte minst bland unga människor. Ofta står det att läsa i dagstidningarna om våldtäkter, gruppvåldtäkter och andra sexuella övergrrepp. I skolorna är könsord numera mer vanliga som skällsord än svordomar. Könssjukdomar ökar i större omfattning . Det är inte heller ovanligt att unga kvinnor blir gravida och söker abort. I vårt globala samhälle, som dagens ungdomar lever i, finns det ett allt större utbud av videofilmer och parabol-tv-kanaler. Det innebär att det finns ett otal sätt att kunna se filmer där förnedning av kvinnor förekommer, ofta med starka våldsinslag. Detta sitter unga människor och ser på och formar därmed sin uppfattning om det vuxna livet. Att många unga män då får en sned syn på kvinnor är lätt att förstå. Vår uppfattning är att samlevnads- och sexualundervisning ska vara en naturlig del i lärandet i tidig ålder. Redan på förskoleplanet kan man prata om hur man lever tillsammans, och i skolan bör det ingå i undervisningen redan på lågstadiet. Att undervisningen sedan förändras under grund- och gymnasieskolan är givetvis beroende på att barnen då har andra frågor och möter andra delar av samhället i och med växande ålder. () ()
mot · GP02Ub485 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub485av ()Slopad fribeloppsgräns i studiestödssystemet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopande av fribeloppsgränsen i studiestödssystemet. Motivering Dagens studiemedelssystem där statens villkor för lånedelen bygger på den studerandes inkomst sänder helt fel signaler till den studerande, nämligen att arbete inte lönar sig. Konsekvensen blir att lånedelen minskar och den studerandes ekonomi förbättras inte. Det är dessutom ur andra än ekonomiska aspekter viktigt att unga studenter ges tillfälle att pröva de arbetstillfällen som trots allt står till buds. Ingen skall straffas ekonomiskt för en ambition att arbeta. Studiestödssystemet är generellt, varför den enskilde själv måste få avgöra om han eller hon vill ta ut ett fullt lånebelopp med det återbetalningsansvar som följer med detta. En motsvarande inkomstprövning finns dessutom inte i svux- och svuxasystemen, utan där görs en reducering endast för dem som har pension, livränta eller annan liknande ersättning. förslag om att slopa fribeloppet har avslagits mot bakgrund av att studenterna inte bör uppmuntras till förvärvsarbete utöver en viss gräns, eftersom heltidsstudier normalt är en krävande sysselsättning som kräver en heltidsinsats. Detta avgörande är studenten vuxen nog att avgöra själv. Det höjda fribeloppet i den nya studiestödslagen är ett steg i rätt riktning, men räcker inte. Det är inte heller tillräckligt att, som utskottet gjort tidigare, avfärda ett slopande av fribeloppet mot bakgrund av att motionärerna inte angivit några nya skäl. Kopplingen mellan den studerandes inkomst och möjligheten att låna i studiestödssystemet måste tas bort helt, och systemet med fribeloppsgräns slopas.
mot · GP02Ub486 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub486av och ()Lärlingstjänstgöring på gymnasiet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av lärlingstjänstgöring på gymnasiet. Motivering Rapporterna duggar tätt om problemen i gymnasieskolan. Många elever finner sig inte tillrätta utan spiller tid på att sitta av lektioner, i den mån de över huvud taget kommer till skolan. Många elever hoppar av det gymnasieprogram de antagits till, eller kommer över huvud taget inte in på något nationellt program, utan sitter av tiden på det individuella programmet. Här måste till ett helt nytt synsätt. Gymnasieskolan måste ges mycket vidare ramar för att finna uppgifter för de elever som inte anser sig passa för den teoretiska utbildningen. Ett stort problem i detta sammanhang är att näringslivet över huvud taget inte används som en resurs i skolan. Självfallet borde det vara så att elever, som av olika skäl inte finner sig tillrätta, skall ha möjlighet att genomföra delar av sin gymnasieskola i form av lärlingstjänstgöring. Här bör alla arbetsgivare kunna komma ifråga. Det säger sig självt att en bra lärlingsplats är mycket bättre än att försöka tvinga en elev att intressera sig för t.ex. ett andra språk eller komplicerad matematik, när motivationen helt saknas. Då är det alldeles givet att en sådan elev lär sig mycket mera för livet och framtiden genom att arbeta som lärling i ett företag. Här förutsätts att ett nära samarbete mellan arbetsgivaren och gymnasiet kan skapas. Redan detta är till gagn för gymnasiet. För skolan står en hel del fördelar att vinna i att skoltrötta elever får förutsättningar att utvecklas delvis utanför det traditionella gymnasiet. Vi vill se en ny, modern lärlingsutbildning, som bör kännetecknas av följande: Huvudman kan vara ett företag, en branschorganisation, en gymnasieskola, en friskola, eller ett utbildningsföretag. Huvudmannen skall upprätta en utbildningsplan som skall godkännas av . Utbildningen skall ge gymnasiekompetens i svenska, matematik och förekommande karaktärsämnen. Undervisning i engelska skall ges. Godkänd lärlingsutbildning ges offentligt stöd med lärlingspeng, som följer huvudmannen. Reglerna skall vidare ge frihet när det gäller lärlingens status som elev eller anställd. Lärlingens utbildning på arbetsplatsen skall regleras genom avtal. Utbildningen skall avslutas med gesällprov eller motsvarande. Den behöver inte ge grundläggande behörighet till högskolan. () ()
mot · GP02Ub487 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub487av och ()Ekonomi i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomi som ett ämne för alla i skolan. Motivering Den praktiska delen i ekonomiutbildningen i gymnasiet är i det närmaste obefintlig. Vid ett besök i en detaljhandelskedja fick vi klart för oss att i stort sett varje nyanställd 20-åring inte kunde förklara hur det kom sig att momsen tycks vara både och i . I gymnasieskolan måste finnas en bred utbildning i privatekonomi, hur skatter och avgifter fungerar, konsumentfrågor, kredit- och finansväsende, sparande och pensionsfrågor. Grundläggande juridiska kunskaper såsom grunderna i avtalsrätt skall också tillföras. Det är ett rimligt mål att varje gymnasieelev skall begripa ett hyreskontrakt och ett avbetalningskontrakt när de lämnar gymnasiet. Ämnet skall naturligtvis också innehålla grundläggande kunskaper i att starta eget företag. () ()
mot · GP02Ub488 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub488av och ()Lunds universitets historiska museum Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Lunds universitets historiska museum. finns flera museer. Ett av dessa är . Detta museum har en särställning med i princip samma uppdrag för som har för resten av landet. Antalet fynd är mycket stora och samlingarna tillhör de näst största i landet. Dessa samlingar skall bevaras och förvaras, visas upp för allmänheten, men också användas för forskning och undervisning. Eftersom många arkeologiska fynd görs i de skånska jordarna ökar samlingarna . , då våra universitet har pressad ekonomi och måste göra prioriteringar av sina verksamheter, är av naturliga skäl inte museiverksamheten högt prioriterad. Universitet tvingas naturligtvis att prioritera grundutbildning och forskning. måste frågan om ges en långsiktig lösning, där man fortfarande kan klara av insamling, systematisering och utställningsverksamhet av skånska fynd i . Det är t.ex. inte acceptabelt att skånska historiska fynd skeppas till och . En sådan lösning innebär bara en omfördelning av kostnader, och riskerar dessutom att leda till en högre totalkostnad än vid bibehållen verksamhet. Naturligtvis måste även samlingarna kunna användas för forskning och i undervisning. Verksamheten vid Lunds universitets historiska museum är att betrakta som riksintresse, och därför måste tillsammans med ta ett övergripande ansvar. () ()
mot · GP02Ub489 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub489av och ()En skolsköterska på varje skola Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av skolsköterskor i skolorna. Motivering har den offentliga sektorn omorganiserats och effektiviserats till den grad att man ibland kan fråga sig om för verksamheterna viktiga delar i rationaliserings- och effektiviseringsivern har tagits bort. Bland annat har på de allra flesta skolor den av eleverna ofta mycket omtyckta vaktmästaren försvunnit och ersatts med en fastighetsskötare. Det låter i och för sig inte som en förändring som skulle vara negativ för eleverna. Skillnaden är att en av anställd fastighetsskötare har ett mer avgränsat arbetsområde än den gamle skolvaktmästaren och att han eller hon ofta har flera fastigheter att arbeta med. Varje sådan förändring, som innebär att en vuxen som kontinuerligt finns på skolan och som barnen ofta får en mycket god relation till försvinner, kan vara av stor betydelse för enskilda elever. En annan befattning som enligt vår uppfattning är av oerhört stor betydelse för eleverna är skolsköterskan. För många elever kan det kännas lättare att vända sig till skolsköterskan med sina problem än att kontakta kurator eller psykolog, mycket beroende på att de vid första kontakten kan hänvisa till någon mindre fysisk åkomma fast det egentligen är något helt annat de behöver ha hjälp av någon vuxen att hantera. När de väl har byggt upp en förtroendefull relation kan denna person vara den som kan hjälpa eleven vidare för att arbeta med den sociala situation som är jobbig. Det kan vara allt från mobbning av skolkamrater till missbruksproblem i hemmet. Men för att det ska vara lätt för eleven att ta denna första kontakt måste funktionen vara tillgänglig för alla elever på alla skolor. Det är viktigt att barn och ungdomar kontinuerligt kan träffa dem som de ska kunna vända sig till när de har problem. Satsningen på fler vuxna i skolan kommer förhoppningsvis att leda till att barn med sociala problem bland skolkamrater, i hemmet eller de som har andra svårigheter, får tillgång till vuxna som har möjlighet och rättighet att hjälpa dem. () ()
mot · GP02Ub491 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub491av ()Likvärdig skola för alla Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en likvärdig skola för alla. Motivering Vår skolas målsättning är att ge alla elever ett fotfäste i livet och inte på något sätt möta tillmälen och diskriminering för att bl.a. tillhöra en viss skolenhet. Våra särskoleenheter har genomgått stora positiva förändringar från internat till integrering i den allmänna skolan. Tyvärr har dock benämningen särskola blivit ett mycket laddat begrepp, som får inte minst många föräldrar i möten med skolans företrädare att se denna skolform som ett svårt steg att ta för de barn som rekommenderas denna skolform. I vårt samhälle finns fortfarande många fördomar och ofta en diskriminerande syn på särskolan. ges tillmälen till elever under skoltid på grund av deras skoltillhörighet. Skolans namn- och adresskataloger har oftast rubriken särskola på särskilda sidor. Detta laddade begrepp har därför ytterligare en opsykologisk effekt på de berörda. När eleverna lämnar finns också i slutbetygen rubriceringen särskola. Aktuell skolreform har givetvis en viktig roll att fylla i skolans värld. Men det finns anledning enligt min uppfattning att ompröva begreppet särskola, utan att resursfrågorna förändras, så att det negativt laddade namnet förändras till att ingå i det allmänna skolbegreppet en skola för alla.
mot · GP02Ub493 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub493av och ()Intresset för tekniska utbildningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökat intresse för teknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av samordning av resurser till projektet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att regeringen äger projektet. Motivering Den låga andel elever inom grundskola och gymnasium som väljer att läsa och gå vidare inom tekniska ämnen är utan tvivel ett allvarligt problem. Detta låga intresse är inte knutet till vissa delar av utan det är lika illa ställt över hela landet. Flera ambitiösa modeller har skapats för att råda bot på missförhållandet. De modeller där man lyckats fånga elevernas intresse bäst synes vara där elevernas kreativitet stimulerats. Patent- och registreringsverkets (PRV) test av projektidèn IP i skolan (IP= industrial property= immaterialrätt) har varit mycket omfattande och visat sig vara en bra förebild och möjlig lösning för att de tekniska ämnena i skolan ska uppmärksammas. Många som arbetar med olika innovationsprojekt i skolan, som t ex Snilleblixtarna för de yngsta, Finn Upp och Teknikåttan för de lite äldre och på gymnasiet Ung företagsamhet, har redan sett behovet av kunskaper om immaterialrätt. På vägen från idé till framgångsrik produkt är frågetecknen många och ofta av teknisk karaktär. Utbildningen ger svaren och fångar kvinnliga såväl som manliga elevers intresse för teknisk utbildning. De behov som finns är väl kända. Det är efter de tester som genomförts av PRV uppenbart hur dessa behov kan tillfredsställas. Det bör ske genom ett projekt med inriktningen mot att lärare vid skolorna, efter en initial genomgång liknande den vid testskolorna, själva skall kunna infoga detta som en del av sin egen undervisning, i sin egen verktygslåda. En fördjupad samverkan i projektet mellan PRV och är naturlig och självklar. Med hänsyn till projektets karaktär att inom en begränsad tidsperiod söka nå ut till så många kommuner/skolor som möjligt och behovet av samordning för kostnadseffektivt utnyttjande av tillgängliga resurser bör regeringen ta projektet som sitt eget. Regeringen bör därvid ge PRV och i uppdrag att genomföra det av PRV initierade IP i skolan-projektet med syftet att öka intresset för teknik samt öka andelen flickor som söker sig till tekniska utbildningar. Detta uppnås genom att PRV:s enorma tekniska information utnyttjas i skolan, främst genom att söka i den avgiftsfria databasen esp@cenet där eleverna kan söka efter lösningar på tekniska problem eller se om en idé redan är känd. Vidare skall eleverna lära sig grunddragen i hur man skyddar sina idéer etc. Huvudprincipen är att utbilda lärarna som sedan i sin tur skall utbilda eleverna. På detta sätt kan dessutom t.ex. lärare i teknik-, naturvetenskaps- och ekonomiämnen samarbeta kring projekt som blandar både teknik och ekonomi. Ett sådant exempel finns inom projektet företagsamhet. i skolan kompletterar på så vis andra projekt med liknande mål. () ()
mot · GP02Ub494 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub494av och ()Kompletterande utbildningar för utländska akademiker till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av kompletteringsutbildningar inom högskolan för människor med en utländsk akademisk examen. Motivering Utländska akademiker är en outnyttjad resurs i samhället. Det är inte bara en förlust för den enskilde. Det är också en förlust för samhället att inte tillvarata alla människors vilja och kompetens. Om samhället tog tillvara den kunskap som finns skulle ett antal behov i tillgodoses: flaskhalsarna på arbetsmarknaden skulle motverkas och mångfalden främjas. I den konjunktur som råder skulle samhället göra betydande vinster genom att göra särskilda insatser för utländska akademiker i form av kompletteringsutbildningar inom högskolan. I den statliga utredningen i högskolan framgår att utbudet inom högskolan av kompletteringsutbildningar samt undervisning i det svenska språket inte erbjuds i den omfattning som efterfrågas. De utbildningar som personer med utländsk akademisk examen har erbjudits har varit upphandlade inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Det är i och för sig viktigt men behovet av högutbildad arbetskraft kommer alltid att finnas, oavsett konjunktur och arbetslöshet. Vi anser därför att utbudet av kompletteringsutbildningar, för personer med akademisk utbildning från annat land, ska vara oavhängig de konjunkturberoende arbetsmarknadsanslagen. Enligt vår mening borde därför högskolan/universiteten inom ramen för den ordinarie verksamheten erbjuda kompletterande utbildningar för människor med utländsk examen. () ()
mot · GP02Ub495 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub495av Skånberg (kd)Betygssteg Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler betygssteg. Motivering Förändringen av betygen från de fem betygsstegen 15 till de tre betygsstegen Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG) har inneburit en försämring för eleverna såväl i betygens funktion av positiv återföring, feedback, som i funktionen av urvalskriterium för vidare studier. De tre betygsstegen, och möjligheten att inte få betyg alls, blir alltför vida och trubbiga. Skillnaden är stor mellan att ha ett svagt eller ett starkt G i ett visst ämne, men den skillnaden framgår inte av betyget, och incitamentet för att höja betyget blir svagt. På samma sätt som en trappa med täta trappsteg är mer gåvänlig än en trappa med få och höga steg, såväl för elitgymnasten som för den rörelsehindrade, är ett betygssystem med fler steg mer studievänligt, såväl för den som har lätt för sig som för den som har det svårare. Nackdelen med få och stora betygssteg är naturligtvis störst för den med svårigheter. Nuvarande betygssteg kunde, utan att en förändring i grunden av betygssystemet vore nödvändig, enkelt kompletteras med ett plus för starkt betyg, eller ett minus för svagt, t.ex. VG- eller G+. För den som inte kvalificerat sig för Godkänd borde läraren ha möjlighet att skriftligt dokumentera de kunskaper som eleven ändå besitter, just för den positiva återföringens skull, och för att ge ett tydligt incitament för att ta nya tag. Skånberg (kd)
mot · GP02Ub498 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub498av och ()Skolledarutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om komplettering av moment i skolledarutbildningen. Motivering Dagens rektorer har tuffa arbetsförhållanden. De förväntas att klara av allt. De ska uppfylla de mål som ställs både i skollag, läroplan och i kommunens skolplan. De ska också vårda personal och elever, skapa god fysisk och psykisk arbetsmiljö, hålla i kontakten med föräldrar och myndigheter, som de ska vara duktiga ekonomer. Till det ska även den pedagogiska uppgiften läggas till, där läroplanen ger lärare och rektorer eget ansvar för den pedagogiska vägen utifrån målen skolan ska sträva efter. Varje roll kräver olika förhållningssätt. Det leder oundvikligen till konflikter och motsägelsefulla beslut i de olika rollerna. Rektorernas ansvar för ekonomin är stor. Förutsättningarna för det arbetet kan skifta snabbt, från till en annan. Visar kommunens budgetuppföljning tecken på underskott, läggs oftast sparbeting ut. När ett sådant beslut kommer kan rektorn redan ha lagt en organisation och anställt folk inför skolåret. Då gäller det att på bästa sätt spara i skolans resurser. Man måste ta ställning till om de man anställt ska sägas upp, om inköp av läromedel måste skjutas etc. De som rekryteras som skolledare är oftast utbildade lärare eller förskollärare. De har lång erfarenhet av undervisning och god kunskap om skolans pedagogiska områden. Men att leda en skola innebär som beskrivits så mycket mera. Då räcker inte den utbildning de har fått som lärare. finns endast en frivillig skolledarutbildning, vilken saknar många av de viktiga ansvarsområden som skolledarna har , däribland ekonomi. Utbildningen är långt ifrån tillräcklig och behöver ses över för att passa alla stadier inom skolan. Den bör innehålla alla grundläggande moment som ledarskapet berörs av. Dessutom bör vi diskutera möjligheterna att utöka och bredda skolledarutbildningen. Skolledarna har en mycket viktig roll i skolan . Tillsammans med lärarna är skolledarna nyckeln till skolutveckling och förändring. De ska se till att skolan är samhällets spjutspets mot framtiden. () ()
mot · GP02Ub499 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub499av och ()Rekrytering till universitetsstudier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studieförbund och folkhögskolor i rekrytering till universitetsstudier. Motivering Trots regeringens ambitioner att öka andelen av befolkningen med akademisk utbildning, och framför allt då öka den sociala och etniska mångfalden, har högskolor och universitet problem med att fylla sina platser. Detta beror dels på att de som skulle vilja fortsätta med universitetsstudier efter gymnasieskolan inte alltid har behörighet till det, dels på att det är svårare att rekrytera ungdomar som kommer från en miljö där den akademiska bakgrunden saknas. Regeringen föreslår i budgetpropositionen åtgärder för att underlätta för universiteten och högskolorna att nå upp till de fastställda utbildningsmålen om att av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier senast samt målen om ökad mångfald och minskad social snedrekrytering. I förslaget som innebär att en delegation inrättas med uppdrag att stimulera rekryteringsaktiviteter vid högskolorna poängteras också vikten av att högskolorna upprättar handlingsplaner för breddad rekrytering. I propositionen nämns endast den kommunala vuxenutbildningen som lämplig samarbetspartner. Utöver detta bör samarbete med andra aktörer på utbildningsområdet också sökas. Bland annat bör studieförbund och folkhögskolor involveras i detta arbete, eftersom de aktörerna har omfattande och breda nätverk bland de grupper som den akademiska världen inte själv når. () ()