mot · GP02U303 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U303av m.fl. (m)i 1 Sammanfattning EU förenar 380 miljoner européer och står inför en historisk möjlighet att knyta samman hela . I denna brytpunkt måste delta fullt ut i ett EU som förenar sammanhållning med mångfald. Det gäller i synnerhet när EU nu står inför en avgörande förnyelse. EU:s framtidsdebatt är en debatt om framtiden också för . Utvidgningen av EU är den viktigaste uppgiften för unionen. måste driva på så att EU följer sin tidtabell som innebär medlemskap för de kandidatländer som uppfyller medlemsvillkoren. skall dessutom verka för att deras EU-medlemskap blir fullständigt, bl.a. vad gäller människornas fria rörlighet. Genom att står utanför eurosamarbetet råder valutaoro med en svag krona. Det leder till högre priser och räntor som urholkar välståndet. Regeringen bör presentera en tidtabell över processen för beslut om euron. Den fria rörligheten för medborgare i EU-länder är central. Med öppna gränser och fri rörlighet inom blir det också naturligt med gemensamma regler för invandring och en gemensam flyktingpolitik. EU:s flyktingpolitik skall baseras på humanitet och en gemensam ansvarsfördelning. Det finns fortfarande alltför många inskränkningar i den inre marknadens funktionssätt. Detta hindrar företag från att skapas och växa, och därmed EU från att utnyttja sin fulla ekonomiska potential. EU måste arbeta för att få bort offentliga monopol, som t.ex. post, medier, energi, person- och varutransporter. Det är orimligt att inte utvecklingsländer skall kunna exportera rå-, textil- och industrivaror tullfritt till EU:s medlemsländer. EU bör tillsammans med ta initiativ till att avveckla alla i-länders tullar på industri- och råvaror samt ta fram en plan för att successivt avveckla jordbruksskyddet. EU skall inte utvecklas till att bli en transfereringsunion med beskattningsrätt. Kostnaderna för jordbrukssubventioner och regionalstöd i de nuvarande medlemsländerna bör minskas. EU:s regionalpolitik måste reformeras. bör verka för en ökad harmonisering av miljöreglerna i EU. Det är också viktigt att medlemsländerna kan ta hänsyn till specifikt känsliga förhållanden och besluta om egna strängare miljöregler än de gemensamma minimireglerna. För att motverka en sämre säkerhet för medborgarna måste det till ett kraftfullt, gränsöverskridande polissamarbete mot den grova, organiserade internationella brottsligheten. Det är viktigt att EU verkligen förmår bygga upp en effektiv Europol och Eurojust. EU grundas på fördrag mellan medlemsländerna. EU bygger på maktbalans och inte på parlamentarism. EU:s institutioner skall vara starka och självständiga och därmed kunna balansera varandra. Utgångspunkten i EU:s framtidsarbete bör vara principen om den begränsade statsmakten. Det bör inte vara lätt att ge EU ny kompetens. Det är också viktigt att medborgarna tydligt ser var EU:s ansvar ligger och att det finns möjlighet att utkräva det politiska ansvaret från EU:s olika institutioner. EU bör fokusera på sex huvuduppgifter; den inre marknaden, den gemensamma valutan, den fria rörligheten, den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt kampen mot gränsöverskridande brott och miljöföroreningar. befinner sig i en helt annorlunda säkerhetspolitisk situation än för sedan. När spänningen mellan öst och väst är den dominerande utmaningen förlorar gamla föreställningar om militär alliansfrihet och neutralitet sin relevans. Svensk säkerhetspolitik måste vara långsiktig och föras aktivt. Framtida hot mot vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap med andra fria och demokratiska länder. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 18 2 Innehållsförteckning 20 3 Förslag till riksdagsbeslut 21 4 Ett friare och öppnare EU 23 4.1 Inledning 23 5 Utvidgningen är EU:s viktigaste uppgift 23 6 Ja till svenskt euromedlemskap 24 7 Fri rörlighet och en human asyl- och invandringspolitik 24 8 Fördjupa och utvidga den gemensamma marknaden 25 9 Frigör handel och reformera jordbrukspolitiken 25 10 Inga onödiga utgifter 26 11 Bekämpa gränsöverskridande miljöproblem 26 12 Bekämpa narkotika och organiserad brottslighet 27 13 Det framtida EU 27 14 En fri och säker nation 30 15 Nato den europeiska säkerhetens kärna 31 16 ESDP ett viktigt komplement till Nato 32 17 Östersjöperspektivet 33 18 En aktiv Rysslandspolitik 34 19 och 34 20 Stärk 35 21 Frihet och välstånd för hela 35 22 Stöd till EU:s kandidataländer 36 23 Medlemskapsperspektiv för västra 37 24 Knyt det östligaste närmare väst 37 25 Frihandel i hela 38 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall driva på att EU följer sin tidtabell att vara beredd att välkomna nya medlemmar . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör presentera en tidtabell över processen för beslut om anslutning till euron.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en informationsinsats för att öka kunskapen om euron.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s flyktingpolitik skall baseras på humanitet och gemensam ansvarsfördelning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU skall verka för att utvidga den inre marknaden och avskaffa monopol.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att söka sjukvård i EU.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s s.k. TV-direktiv bör avskaffas.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att reformera EU:s regionalpolitik.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till regionalt samarbete.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU skall avveckla sina tullar och antidumpningsåtgärder.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU inte skall bli en transfereringsunion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att budgetens tak om högst av BNI skall ligga fast.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU skall förbättra möjligheten att beivra fusk och bedrägerier med EU:s medel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för en ökad harmonisering av miljöreglerna i EU.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska och EU:s utsläpp av växthusgaser.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att bygga upp en effektiv Europol och Eurojust.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s framtidsfrågor.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Natos centrala roll för europeisk säkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att inte hamnar i en situation där utgör det enda av de nordisk-baltiska länderna som valt att stå utanför Nato. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ta sitt ansvar för att kapacitetsmålen inom ESDP möts. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s krishanteringsinsats skall ske i enlighet med principer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall stödja de baltiska staternas önskan om Natomedlemskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ha beredskap att snabbt ställa resurser till förfogande för utökade insatser på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medlemskap för de baltiska staterna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den kritik av kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter inte skall vara mildare än den som framförs från och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att utrustas med ett utökat ansvar för säkerheten i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stöd till de baltiska staterna främst skall inriktas på militärt stöd och annan suveränitetsuppbyggnad, miljöförbättrande åtgärder och smittskyddsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svenskt bistånd till . 1 Yrkandena 2, 3, 12 och 13 hänvisade till FiU. 2 Yrkande 4 hänvisat till SfU. 3 Yrkandena 5 och 810 hänvisade till NU. 4 Yrkande 6 hänvisat till SoU. 5 Yrkandena 7 och 17 hänvisade till KU. 6 Yrkandena 14 och 15 hänvisade till MJU. 7 Yrkande 16 hänvisat till JoU. 4 Ett friare och öppnare EU 4.1 Inledning handlar i grunden om frihet, fred och ökat välstånd på vår kontinent. Att människor fritt kan resa, arbeta, starta och driva företag, studera eller bo i hela bidrar till en positiv ekonomisk utveckling och därmed ökat välstånd på den europeiska kontinenten. Länder som är nära sammanflätade både politiskt och ekonomiskt väljer samarbete framför konflikt. förenar EU 380 miljoner européer och står inför en historisk möjlighet att knyta samman hela . Detta innebär att drömmen om ett enat håller på att bli verklighet. måste gå i spetsen för denna ökade europeiska samverkan. möjlighet att vara en framträdande aktör försvåras dock av att den inte vet vad man vill med EU. Dessutom stödjer sig regeringen på och som vill att skall lämna det europeiska samarbetet en direkt utvecklingsfientlig tanke. EU har en central uppgift i det europeiska integrationsarbetet. Det innebär dock inte att EU ska göra allt. För är det självklart att EU inte skall syssla med sådant som görs bättre av medborgarna själva, eller på eller nationell nivå. Strävan måste vara att ta bort hinder utan att likrikta i syfte att skapa ett friare och öppnare . 5 Utvidgningen är EU:s viktigaste uppgift Utvidgningen av EU till att omfatta alltfler länder från är den viktigaste uppgiften för unionen. Det finns nu en historisk möjlighet att ena och läka de sår som järnridån skapade mellan och . Genom ett allt större EU får de nya demokratierna bättre och stabilare villkor för att växa ikapp de länder som varit förskonade från socialism och planekonomi. Målet måste vara att främja och säkra frihet, fred, säkerhet och välstånd i hela . De privilegierade EU-staterna har ett moraliskt ansvar för att denna chans inte kastas bort. EU har gjort ett bestämt politiskt åtagande att de länder som är redo att bli medlemmar skall få möjlighet till detta. Många kandidatländer arbetar hårt mot detta mål och gör goda framsteg. Dessa länder och deras medborgare får inte svikas. måste driva på så att EU följer sin tidtabell som innebär medlemskap för de kandidatländer som uppfyller medlemsvillkoren. skall dessutom verka för att deras EU-medlemskap blir fullständigt, bl.a. vad gäller människornas fria rörlighet. De nya medlemmarna har en annorlunda historisk bakgrund med en väsentligt lägre levnadsstandard. I gengäld genomgår de en mycket snabbare utveckling. Utvidgningen blir därmed en vinst för kandidatländerna, för det nuvarande EU och för i dess helhet. 6 Ja till svenskt euromedlemskap bör vara med i eurosamarbetet. Genom att regeringen valt att ställa utanför eurosamarbetet råder valutaoro med en svag krona. Det leder till högre priser och räntor som urholkar välståndet. Dessutom minskar inflytande i Europasamarbetet. Svenska folkets kunskap om euron kan endast öka om regeringen stimulerar till en öppen debatt i frågan. En gemensam valuta underlättar för både företag och konsumenter genom minskad valutaosäkerhet, långsiktigt lägre räntor, ökad handel och därmed lägre priser på den inre marknaden. Det blir lättare för privatpersoner och småföretag att agera över gränserna när man ska resa, handla, göra affärer, spara, låna, investera, köpa hus, studera eller pensionera sig. Ett euromedlemskap skulle öka möjligheter att dra till sig direktinvesteringar, vilket är av avgörande betydelse för att svenska företag skall kunna hävda sig på världsmarknaden och för att nya arbetstillfällen skall kunna skapas. måste så snabbt som möjligt få ta del av de fördelar som den gemensamma valutan innebär. Därför bör regeringen presentera en tidtabell över processen för beslut om euron. Så snart ett beslut om en svensk euroanslutning är fattat bör ansluta sig till ERM2. Det behövs också en informationsinsats om euron i syfte att öka kunskapen och intresset hos svenska folket. För att förkorta övergångsperioden måste myndigheter, banker företag och andra aktörer förbereda sig för en euroanslutning. 7 Fri rörlighet och en human asyl- och invandringspolitik Den fria rörligheten för medborgare i EU-länderna är central. tas rätten att fritt röra sig inom EU för given. Det är möjligt att resa, arbeta, studera, starta företag eller pensionera sig i andra EU-länder. Det är därmed naturligt att avveckla gränskontrollerna och göra rörligheten fullständig. Med öppna gränser och fri rörlighet inom blir det också naturligt med gemensamma regler för invandring och en gemensam flyktingpolitik. Det är nödvändigt för att de immigranter och flyktingar som kommer till skall kunna åtnjuta samma fria rörlighet som medborgare i andra EU-länder. Öppenheten måste vara både och EU:s ledstjärna. De som genom arbete vill bygga en ny framtid i vår del av världen skall kunna göra det. Med en krympande befolkning i arbetsför ålder får ett allt större behov av invandrad arbetskraft för att trygga välståndet. EU:s flyktingpolitik skall baseras på humanitet och en gemensam ansvarsfördelning. Skyddsbehovet är och skall vara flyktingpolitikens fundament, i den nationella politiken och i en EU-gemensam flyktingpolitik. 8 Fördjupa och utvidga den gemensamma marknaden Europasamarbetet har frigjort de europeiska ekonomierna. Genom ökad konkurrens och utvecklingstryck uppnås en högre effektivitet, vilket möjliggör en snabbare tillväxt. Tillväxt skapar trygghet och välstånd samt ett rikt utbud av anställningsmöjligheter. i var tänkt som ett viktigt steg för att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga ekonomi. Det blev emellertid ett fiasko eftersom de socialdemokratiska regeringarna i EU:s medlemsländer inte klarar av att fullfölja åtagandet att liberalisera sina ekonomier. Den tidigare snabba avregleringstakten har stannat upp. Det finns fortfarande alltför många inskränkningar i den inre marknadens funktionssätt, såsom nationella regleringar och monopol. Dessa hindrar företag från att skapas och växa, och därmed EU från att utnyttja sin fulla ekonomiska potential. Därför måste arbetet med att fördjupa, avreglera och utvidga den inre marknaden accelereras. EU måste arbeta för att få bort offentliga monopol, som t.ex. post, medier, energi, person- och varutransporter. Avregleringar och regelförenklingar måste också skyndas på. Vidare måste den inre marknaden öppnas för skattefinansierade tjänster som utbildning, social service, hälso- och sjukvård. Det faktum att de sociala systemen och betalningsskyldigheten beslutas i varje medlemsland får inte hindra rätten för individen att söka en offentligfinansierad tjänst som är betald från hemlandet även i andra länder. En sådan rätt skulle stärka situationen inte minst för de svårt sjuka som inte får vård och andra som har svårt att få sina behov tillgodosedda. 9 Frigör handel och reformera jordbrukspolitiken är EU:s industritullar låga. Men det räcker inte. Det är orimligt att inte utvecklingsländer skall kunna exportera rå-, textil- och industrivaror tullfritt till EU:s medlemsländer. EU måste ytterligare öppnas mot omvärlden och helt avveckla industritullarna. Antidumpningsåtgärder skall enbart användas för att motverka statsstöd i exportländer. EU bör dessutom tillsammans med ta initiativ till att avveckla alla i-länders tullar på industri- och råvaror. Därmed kan processen i WTO få en ny start, vilket särskilt skulle gynna . EU:s gemensamma jordbrukspolitik är dyr och snedvrider marknaden. En världsmarknadsanpassning av den europeiska jordbrukssektorn är angelägen både med hänsyn till EU-utvidgningen och till vikten av att skapa en sund världsmarknad för jordbruksprodukter. Världsmarknadspriserna på jordbruksprodukter är ofta konstlat låga till följd av subventioner och åtföljande dumpning från de skyddade marknaderna. Detta drabbar framför allt de fattigaste bönderna i utvecklingsländerna. EU bör därför ta fram en plan för att successivt avveckla jordbruksskyddet. 10 Inga onödiga utgifter EU skall inte utvecklas till att bli en transfereringsunion med beskattningsrätt. Nyttan av EU för var och en ligger inte i att unionen delar ut bidrag på skattebetalarnas bekostnad. Dessutom har det förekommit fusk och bedrägeri med pengar som kanaliseras via EU:s budget. Detta är allvarligt av ekonomiska skäl men också för att det uppluckrar samhällsmoralen. EU:s budgettak att högst av BNI skall gå till EU måste ligga fast. Finansieringen skall som ske via avgifter från medlemsländerna. Kostnaderna för jordbrukssubventioner och regionalstöd i de nuvarande medlemsländerna bör minskas. Bidragsbestämmelserna skall göras klarare och mer entydiga. EU måste kraftfullt förbättra kontrollen och möjligheten att beivra fusk och bedrägerier. EU:s regionalpolitik måste reformeras. Att betala in pengar till EU för att sedan få tillbaka dem i form av strukturstöd är fel. I stället för att ge riktade bidrag till svaga regioner i medlemsländer bör det ske en avräkning på medlemsavgiften för de regioner som ligger väsentligt under genomsnittet av EU:s medelinkomst. Däremot bör EU stödja regionalt samarbete, och framför allt mellan länder som har varit i konflikt med varandra eller har spända relationer. Särskilt viktigt är att stödja samarbete över gränsen mellan kandidatländer och länder längre österut, t.ex. mellan och . 11 Bekämpa gränsöverskridande miljöproblem Föroreningar i luften och i haven känner inga gränser. Miljöstörningarna medför att naturen långsiktigt förändras och att många arter hotas av utrotning. En långtgående minskning av den biologiska mångfalden skulle i sin förlängning hota jordens förmåga att försörja oss. Försurningen och miljöföroreningarna i beror till stor del på nedfall som kommer från många länder. Vikten av samarbete över gränserna på miljöområdet kan inte nog understrykas. EU ger medlemsstaterna både en möjlighet och en viktig roll för att motverka miljöföroreningar över gränserna. bör därför verka för en ökad harmonisering av miljöreglerna i EU inom den gemensamma miljöpolitiken. Det är också viktigt att medlemsländerna kan ta hänsyn till specifikt känsliga förhållanden och besluta om egna strängare miljöregler än de gemensamma minimireglerna. EU:s miljögaranti innebär att medlemsländerna får införa strängare regler. Den senaste tidens utveckling visar att det är en ohållbar politik att göra mer beroende av fossila bränslen. Detta sker i många länder inklusive , med stängningen av som ett generande exempel. Detta står i rak motsats till åtagandena i Kyotoprotokollet. Initiativ måste tas för att minska och EU:s utsläpp av växthusgaser. Det är svårt att ha moralisk ledning om man uppträder dubbelmoraliskt. 12 Bekämpa narkotika och organiserad brottslighet En stor del av den organiserade brottslighet som de europeiska länderna konfronteras med har internationell bakgrund eller förgreningar. Ofta har den sitt ursprung österut eller utanför . Det rör sig om människohandel, narkotikahandel, terrorism, korruption, bedrägeri och penningtvätt. Attackerna i och bekräftade än en gång den internationella terrorismens hot mot den fria världen. Den organiserade brottsligheten har blivit grövre, mer gränsöverskridande och mer svårutredd. De enskilda medlemsländerna kan inte var för sig klara den grova, organiserade internationella brottsligheten. För att motverka en sämre säkerhet för medborgarna måste det till ett kraftfullt, gränsöverskridande polissamarbete mot brott. Det är viktigt att EU verkligen förmår bygga upp en effektiv Europol. Att polisen kan hävda sig är också av central betydelse för förtroendet för rättsstaten. Med Eurojust får ett permanent åklagarsamarbete. Det är viktigt att regeringen ger resursanslag så att åklagarväsendet ges möjlighet att fullt ut delta i detta samarbete. straffnivåer för gränsöverskridande brottslighet bör inte skilja sig från övriga medlemsstaters. får inte bli ett skydd eller härbärge för terrorister och annan gränsöverskridande brottslighet. 13 Det framtida EU EU grundas på fördrag mellan medlemsländerna. EU är alltså ingen självständig statsbildning utan makten över EU ligger hos medlemsländerna. , som utgör grunden för EU, har genomgått tre betydande revideringar: enhetsakten (inre marknaden), (ekonomiska och monetära unionen och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken) och Amsterdamfördraget under den senare delen av . I förändrades inför den stora utvidgning med central- och östeuropeiska länder som unionen nu står inför. beslöts om en mer genomgripande fördragsrevision längre fram. framgångsrik verksamhet är det angeläget med en ordentlig översyn av EU:s inriktning och institutioner. Det är särskilt viktigt när EU nu står på tröskeln till att också omfatta huvuddelen av och antalet medlemsländer blir trettio eller fler på lång sikt. Ambitionen måste vara att skapa ett sammanhållet konstitutionellt fördrag som är överblickbart och som anger EU:s kompetens och grunderna för dess verksamhet. Fördraget måste godkännas av medlemsländerna. Därmed blir mellanstatlighet även i fortsättningen fundamentet också för överstatliga beslut. Förändringsprocessen är viktig. Den bör ha sin förankring i medlemsländerna, gärna i form av ett konvent med representanter huvudsakligen från de nationella parlamenten. Det kan vara rimligt att följa det nuvarande parlamentariska samarbetets, COSAC, fördelningsnyckel, som innebär att varje medlemslands parlament utser sex ledamöter och varje kandidatland tre. Det skulle ge en församling på 129 ledamöter. Till detta kommer representanter för . Konventet bör kunna arbeta i utskott och ha ett eget självständigt sekretariat. Konventets uppgift bör vara att förbereda den regeringskonferens som skall fastställa fördragsförändringen. Om konventet påbörjar sitt arbete på bör det kunna lägga förslag . Det skulle ge en rimlig tid för väl genomarbetade förslag som har en god förankring i medlems- och kandidatländerna. Det är särskilt viktigt då integrationsprocessen lätt uppfattas ha sitt centrum i de överstatliga intressena. Eftersom det handlar om avvägning mellan EU-kompetens och nationell kompetens är det betydelsefullt att förslagen verkligen har stöd i de nationella opinionerna. När konventet lagt fram sitt förslag bör det, tillsammans med andra idéer som kommer fram under förberedelseprocessen, ge underlag för den formella regeringskonferens som enligt måste vara den som arbetar fram den slutliga förändringen. Det bör ske med början 2004. Utgångspunkten i EU:s framtidsarbete bör vara principen om den begränsade statsmakten. EU skall fokusera på de viktiga uppgifter som bäst utförs på europeisk nivå, men undvika att ta på sig uppgifter som med fördel bäst utförs av det civila samhället, marknaden eller på nationell eller lokal politisk nivå. EU bör heller inte ta över uppgifter som och (demokrati och mänskliga rättigheter) och Nato (försvar och säkerhetsfrågor) har ansvaret för. Det är framför allt sex huvuduppgifter som EU bör fokusera på; den inre marknaden, den gemensamma valutan, den fria rörligheten, den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken samt kampen mot gränsöverskridande brott och miljöföroreningar. Lika viktigt som att EU fokuserar på sina huvuduppgifter är det att inte organisationen överlastas. Det finns ingen anledning att sociala transfereringar skall gå via EU. Det finns därför heller inget skäl till varför EU skall ha en egen beskattningsrätt. Finansieringen av EU:s verksamhet bör som ske via medlemsavgifter av i stort sett samma storleksordning (cirka en procent av BNP) som .