mot · GP02N38 · 2001-10-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N38av m.fl. (fp)med anledning av skr. 2001/02:22 En förnyad prövning av stängningen av Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en årtalsbestämd avvecklingspolitik ej kan accepteras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omfattningen och inriktningen av omställningsåtgärder för att möjliggöra en stängning av . Inledning anser att de energipolitiska riktlinjer som antogs i 1997 skadar som industri- och miljönation. Särskilt allvarligt var beslutet om att genomföra den förtida avvecklingen av kärnkraften. Det innebär en kapitalförstöring som saknar motstycke och som kommer att medföra välfärdsförluster . Miljön skadas och det blir svårare att bekämpa arbetslösheten. Resultatet har blivit att elpriserna stiger och hela samhällets energiförsörjning hotas vid stark kyla eller vid avbrott i någon del av elnätet. I skrivelsen redogörs på ett nästan desperat sätt för hur upphandlar effekter och ingår avtal med företag för att minska effektuttaget vid köldknäppar m.m. Elförbrukningen i ökar mer och mer. Sammantaget ökade elanvändningen netto. Beräkningar från tyder också på att förbrukningen kommer att fortsätta att öka framöver. Detta gäller såväl i som i övriga . har en väsentligt annorlunda syn på energipolitiken än regeringen. anser att en rationell energipolitik bäst främjas genom fri handel och produktion av energi. Staten har den fundamentala uppgiften att ställa upp krav beträffande säkerhet och miljö, att kontrollera att kraven uppfylls samt främja forskning och utveckling på energiområden som syftar till att ersätta fossilbaserad energiproduktion med förnybara energikällor och att forskning inom energiområdet främjas. God tillgång på energi är en förutsättning för välstånd. Elektriciteten är mycket viktig bl.a. för industrin, handeln, jordbruket, servicenäringarna och hushållen, dvs. för hela vårt samhälle. Elektricitet är inget ont som vissa tycks mena. Det svenska energisystemet bör successivt ställas om till att bli ekologiskt hållbart. Omställningen av energisystemet måste dock ske med hänsyn till behov av tillväxt och ökad sysselsättning. Kärnkraften bör utnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiska livslängd. Vi säger därför nej till regeringens och dess stödpartiers förtida avstängning av , både vad gäller den första och den nu aktuella andra reaktorn. Det är i sig naturligtvis glädjande att regeringen kommit till slutsatsen att den andra reaktorn i inte kan stängas . Men kan ändå inte dela regeringens bedömning om när reaktorer ska stängas. De ska stängas om en kompetent myndighet konstaterar att de inte längre uppfyller gällande säkerhets- eller miljökrav. De energipolitiska besluten bör begränsas till att fastställa övergripande mål och vilka styrmedel som kan behövas för att nå målen. Vi motsätter oss således kraftfullt att den andra reaktorn i ska stängas. Vi redovisade i vår ekonomiska motion de positiva konsekvenserna för statens finanser av att beslutet om stängningen av rivs upp och att denna reaktor på nytt tas i bruk, så snart detta är tekniskt och säkerhetsmässigt möjligt. Beräkningar inom i samband med beslut om stängning av reaktor 1 i visade att nuvärdet av statens kostnad för enbart stängningen av denna reaktor uppgår till . Samhällsekonomiska kostnader är då inte beaktade. Och någon som helst redovisning av kostnaderna för stängningen av den andra reaktorn finns inte. Sämre miljö med stängning Men detta är inte bara en fråga om ekonomi, det handlar också om miljö. Stängningen av enbart en reaktor i leder till att utsläppen av koldioxid ökar med . Stängningen av den första reaktorn har lett till att denna elproduktion ersatts med produktion från nedsmutsande kolkraftverk, och regeringen ger inga som helst garantier för att detta inte också blir fallet vid en stängning av . Vi anser att växthusgasernas klimatpåverkan är särskilt oroande i det här fallet. Regeringen bör därför tillsätta en miljökonsekvensutredning som bl.a. redovisar utfallet av ett ökat beroende av el från t.ex. danska kol- och oljebaserade elproduktionsenheter. Vad det här innebär i siffror är ganska lätt att ta reda på. Som ett exempel kan vi ta hur mycket mera utsläpp av olika ämnen det blev under det mycket kalla måndagsdygnet genom att produktionskapaciteten i inte finns tillgänglig längre, utan måste ersättas med reservkraft i form av oljebränning och import av bl.a. kolproducerad el. Nordisk produktionsmix, enligt och : Koldioxid CO2 : /kWh = per dag Svaveldioxid SO2: /kWh = per dag Kvävedioxid NO2: /kWh = per dag. Denna dag sattes det rekord i elkonsumtion i med 27 000 MWh. Svensk energipolitik med en röd/grön regering är beroende av milda vintrar och ständig lågkonjunktur. Dåliga omställningsåtgärder Det omställningsprogram på inte som skulle bidra till att dämpa effekterna av den förtida avvecklingen har visat sig ha stora svagheter. Både revisorer och har pekat på svagheter i programmet och dess låga bidrag till den förutsatta uppfyllelsen av de nationella målen. har därför blivit alltmer kritiskt till detta program och anser att det bör försvinna. köper det statliga in el producerad i andra länder av kärnkraftverk och smutsig kolkraft för . Det är en stor kapitalförstöring att stänga av väl fungerande kärnkraft, så länge den är säker och ekonomiskt försvarbar. Konsekvensen blir att tvingas att importera fossilproducerad el från och . I har konsekvenserna till och med blivit att gamla kulturvärden i byn hotas av intressen i brunkolsbrytning. Tjugoett år efter folkomröstningen Folkomröstningen om kärnkraften i genomfördes , dvs. har avsevärda tekniska framsteg gjorts inom många områden, inklusive energiområdet. har man vunnit en ökad insikt om olika energikällors miljöeffekter, t.ex. i frågan om utsläppen av koldioxid. Till detta kommer att både väljargrupper och t.ex. sammansättning har förändrats sedan folkomröstningen genomfördes. De väljare som har tillkommit , drygt 2 miljoner, har inte fått uttala sig i kärnkraftsfrågan. Kärnkraftstekniken har också varit föremål för en snabb utveckling, inte minst på säkerhetsområdet. I diskussionen inför folkomröstningen fanns det heller inga reservationer för att nya tekniska innovationer kan förändra såväl säkerhets- som miljöaspekter av kärnkraftsanvändningen. Ett beslut grundat tekniska utvecklingsnivå skulle alltså gälla också och kanske . Det är orimligt att dagens, och även morgondagens, energipolitik ska styras utifrån folkomröstning och de förhållanden som då var kända. Utformningen av energipolitiken måste självfallet påverkas av de nya omständigheter som har tillkommit sedan vi hade folkomröstningen. T.ex. har energifrågornas globala karaktär, inte minst genom växthuseffekten, blivit allt tydligare. () () ()