mot · GP02Sf392 · 2001-10-05 00:00:00 — På universitets och högskolors anslagstavlor är det inte ovanligt med nödrop från föräldrar som behöver barnpassning redan när barnet endast är några månader gammalt. Frågan om trygghetssystemet för studenter behandlas i en särskild motion. Socialbidrag är inte tänkt som ett system för att försörja dem som vill skaffa barn. Tyvärr har dagens system lett till ett sådant resultat. Om familjerna skall uppmuntras att föda barn kan inte sådana brister finnas i föräldraförsäkringen att de ger upphov till starka ekonomiska incitament att istället avstå från att föda barn. För att utjämna skillnaderna vill därför höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen i två steg från dagens nivå på per dag till per dag . föreslås nivån bli per dag. De som gäller som bottennivå för dem som har låg eller ingen sjukpenninggrundande inkomst (SGI) har gällt . Det är således inte för tidigt med en ordentlig uppräkning av nivån för dem som har det sämst ställt. Även om regeringen nu äntligen har föreslagit en höjning av garantinivån anser vi att den är för låg. Dessutom gäller inte den föreslagna höjningen garantidagarna i föräldraförsäkringen. Under dessa garantidagar tycker regeringen tydligen att det även fortsättningsvis räcker med att endast erhålla per dag. Till skillnad från regeringen anser att det är viktigt för föräldrarna att ha en reell ekonomisk möjlighet att vara hemma med barnet även efter . Vårt barnomsorgskonto kan användas flexibelt och ger därför bättre möjligheter än regeringens garantidagar med endast per dag. När det gäller såväl sjuk- som föräldraförsäkringen finns det vidare skäl att tydliggöra vilka inkomster som man försäkrar och att denna inkomst inte i alltför stor utsträckning går att påverka på kort sikt. anser därför att den sjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på ett genomsnitt av de senaste två årens inkomster. Skattepliktiga förmåner samt semesterersättning skall vara SGI-grundande. 8.7 Tillfällig föräldrapenning Den tillfälliga föräldrapenningen är en ersättning som man kan få t.ex. när barnet är sjukt. Skyddet gäller tills barnet fyllt , i vissa fall upp till . Föräldrarna kan få ersättning under per barn och år. När de är uttagna kan ersättning utbetalas per barn och år, men inte vid ordinarie vårdares sjukdom. Ersättningen uppgår till av den sjukpenninggrundande inkomsten. Det har uppmärksammats att familjer som har barn som är sjuka ofta, eller då barn är sjuka , kan få det svårt rent ekonomiskt. Är man dessutom ensamstående kan situationen bli än mer bekymmersam. anser att bör ge regeringen i uppdrag att utreda hur systemet med tillfällig föräldrapenning slår mot familjer med barn som är sjuka ofta och/eller . 8.8 Underhållsstöd Frågan om underhållsstödet har behandlats i slutbetänkande Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24). Någon proposition med anledning av utredningen har inte lagts fram. har i tidigare motioner särskilt uppmärksammat återbetalningsskyldigas situation efter den ändring som trädde i kraft med anledning av prop. Beräkning av återbetalningsskyldighet för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar m.m. (1998/99:78). De regeländringar som bl.a. innebar att procentsatserna för återbetalningen höjdes för medelinkomsttagare har slagit mycket hårt mot underhållsskyldiga medelinkomsttagare med fler barn än två. Förändringen var tänkt att sänka antalet fall som gick till kronofogdemyndigheten men istället har antalet ökat . Dessutom leder den ekonomiskt ohållbara situationen i vissa fall till att den underhållsskyldige föräldern av ekonomiska skäl ser sig tvingad att ibland avstå från att umgås med sitt barn. Detta är absolut inte bra för barnet. Även efter en separation behöver barnet se bägge föräldrarna som viktiga personer i sitt liv. anser att det behövs en grundlig regelförändring när det gäller underhållsstödet och bidragsskyldigas situation. Denna fråga utvecklar vi vidare i en särskild motion om underhållsstödet. 8.9 Från vårdnadsbidrag till barnomsorgskonto har enträget arbetat för goda ekonomiska resurser till familjerna. Efter en kompromiss i fyrpartiregeringen kunde ett beskattat vårdnadsbidrag på per barn i åldern , med viss modifiering för utnyttjad barnomsorg med kommunalt stöd, införas. Det bidrog till att skapa ökad rättvisa mellan olika barnfamiljer och underlätta för föräldrarna att ordna barnomsorgen utifrån sina egna behov. Långt mer än hälften av alla barnfamiljer som var berättigade till det valde vårdnadsbidraget under den korta tid det existerade. procent av föräldrar med barn som fyllt men ej fick vårdnadsbidrag . av dessa föräldrar fick per barn, fick per barn och fick per barn. Storleken på vårdnadsbidraget var beroende av hur många timmar barnet vistades på daghem. Den socialdemokratiska regering som tillträdde efter valet avskaffade emellertid stödet . har tidigare även diskuterat och presenterat ett förslag om en barnomsorgskontomodell. Utgångspunkten för såväl vårdnadsbidraget som barnomsorgskontomodellen är att öka valfriheten och flexibiliteten avseende barnomsorgen för barnfamiljen. är friheten för föräldrar att välja barnomsorgsform för sina barn mycket begränsad. Istället för att fråga föräldrarna vilken omsorgsform de skulle vilja ha, frågar regeringen om de utifrån befintliga alternativ är nöjda. Många som skulle önska en annan lösning har inte möjlighet att få det. 8.10 Fyrpartiöverenskommelsen flexibilitet, valfrihet och mångfald Vi kristdemokrater anser att förskoleverksamhetens utformning är en föräldraangelägenhet. Det är föräldrarna som skall bestämma hur de vill ordna sin barnomsorg. Vi vill, till skillnad från regeringen, ge föräldrar och kommuner resurser för att kunna skapa ekonomiska och praktiska förutsättningar för val mellan olika och flexibla omsorgsformer. Vi anser att regeringens förslag om maxtaxa och allmän förskola är alltför enkelriktat. presenterade vi därför ett alternativt förslag tillsammans med de övriga borgerliga partierna. Principen för barnomsorgskontot är densamma som för vårdnadsbidraget, nämligen att låta barnfamiljen bestämma över vilken barnomsorgsform som passar familjen bäst. Vårt förslag omfattar, till skillnad från regeringens, alla barn, ger valfrihet och flexibilitet samt är rättvisare. Förslaget stärker alternativen i barnomsorgsverksamheten, visar på en vilja att göra en familjepolitisk reform som tilltror föräldrarna själva valet mellan heltid, deltid eller ingen tid alls på arbetsmarknaden under olika perioder av livet. Vi vill myndigförklara föräldrarna. Mot den bakgrunden har vi kommit överens om fyra målsättningar enligt följande: 8.10.1 Valfrihet Politiken skall ge stöd för en trygg och bra uppväxt för alla barn. Det förutsätter att föräldrarna har möjlighet att ta ansvar för barnens uppväxt både när det gäller barnomsorg och skola. 8.10.2 Mångfald Verklig valfrihet förutsätter mångfald. Det är viktigt att det finns olika former av barnomsorg. Den moderna barnomsorgen skall ge utrymme för ny pedagogisk utveckling och olika former av tjänster anpassade efter den enskilda familjens behov. 8.10.3 Omfatta alla barn Det offentliga stödet till barnomsorgen skall nå alla barn. Åtgärderna skall tillsammans flytta makten över barnomsorgen från riksdags- och kommunpolitiken till föräldrarna. Familjen skall fritt kunna välja mellan att anlita barnomsorg i regi och annan barnomsorg. 8.10.4 Ökad jämställdhet förutsätter flexibla lösningar Både kvinnor och män skall ha möjlighet att förena yrkesliv med familjeliv. Förutsättningarna är olika och familjer har olika önskemål om lösningar för barnets omsorg. Föräldrarna måste själva få större möjlighet att påverka avvägningen mellan yrkesliv och familjeliv. I när det är svårt att kombinera ansvar för barn med ett aktivt yrkesliv behövs inte mer av de gamla lösningarna, utan nya möjligheter för familjen att själv välja barnomsorgslösningar. 8.11 Barnomsorgskonto familjen bestämmer Fyrpartiförslag: Från införs som ett första steg ett barnomsorgskonto med för ettåringar och för tvååringar. Maximalt per barn får tas ut . Föräldrarna skall ha rätt att fritt välja barnomsorg. Styrkta barnomsorgskostnader skall vara avdragsgilla i den kommunala beskattningen. Rätten gäller för samtliga barnomsorgskostnader oavsett tillsynsform. Avdraget får göras med maximalt per barn och år. Avdraget görs i den kommunala taxeringen och minskar alltså kommunalskatten. Kommunerna kompenseras för skattebortfallet. I en kommun med genomsnittlig skattesats minskar den skatt som familjen betalar med en knapp tredjedel av de kostnader som dras av. Avdragsrätten kan utnyttjas under hela förskoleperioden. Barnomsorgskontot omfattar alla barn och ger föräldrarna möjlighet att välja barnomsorg, minska sin arbetstid eller stanna hemma under en del av barnens uppväxt. Med en mångfald av barnomsorgsformer kan olika verksamheter stimulera varandra och bidra till en utveckling av hela barnomsorgen. Därför måste olika barnomsorgsformer ha möjlighet att verka på olika villkor. Mångfald och valfrihet är dessutom den bästa garantin för hög och jämn kvalitet. Kostnaderna för det i överenskommelsen lagda förslaget är av samma storlek som kostnaden för regeringens förslag till maxtaxa, d.v.s. . Barnomsorgskontot motsvarar , och avdragsrätten för styrkta barntillsynskostnader med ett tak på motsvarar . Med vårt förslag kommer föräldrarnas önskemål att spela huvudrollen. Hur de kommer att använda sig av reformen går inte att säga i förväg, med tanke på den dynamik förslagen leder till. Det är just det som är poängen. 8.12 Bostadsbidrag, barnbidrag och skattereduktion förslag: Det allmänna barnbidraget uppgår till per barn och månad. införs en skattereduktion på per barn och månad för alla barn och utökas den till per barn och månad. I de fall ingen av föräldrarna har en positiv förvärvsinkomst utbetalas skattereduktionen som s.k. negativ skatt. höjs det särskilda barnrelaterade bidraget i bostadsbidraget med och barn. De individuella inkomstgränserna i bostadsbidraget för makar/samboende avskaffas och den gemensamma inkomstgränsen sätts till . Vidare utökas ytnormen för den bostadsbidragsgrundande ytan med i respektive kategori. Bostadsbidraget har skurits ner kraftigt med Socialdemokraterna i regeringsställning. En av försämringarna var att införa individuella inkomstgränser för beräkning av bostadsbidrag. Detta innebär att staten lägger sig i hur en familj tjänar ihop sin hushållsinkomst. Genom de individuella inkomstgränserna drabbas de familjer där bara den ena maken förvärvsarbetar, även om förvärvsinkomsterna brutto är lika stora när två arbetar. Det betyder exempelvis att ett hushåll som har en förvärvsinkomst på får väsentligt lägre bostadsbidrag än ett hushåll där den ena maken tjänar och den andra (det vill säga tillsammans lika mycket som den första hushållsinkomsten). Vidare har det i bostadsbidraget införts en bostadsbidragsgrundande yta. Det har lett till att många familjer som bor i småhus har mist sitt bostadsbidrag eller fått det kraftigt försämrat. föreslår att den nu gällande ytnormen utökas med i respektive kategori. eftersträvar en bättre fördelningspolitisk profil av familjestöden. Därför vill vi att den särskilda barnrelaterade delen av bostadsbidraget höjs med per barn och månad. Det gynnar de som bäst behöver det. som låter barnbidraget uppgå till inser vi att en allmän höjning av barnbidraget inte kommer en socialbidragstagare till del, eftersom socialbidraget reduceras i samma mån som barnbidraget höjs. För att bryta denna och andra typer av bidragsfällor och bidragsberoenden är det väsentligt mer angeläget att sänka inkomstskatterna framför allt för låg- och medelinkomsttagare. För barnfamiljerna inför vi en skattereduktion som uppgår till och barn och och barn . Skattereduktionen är således i praktiken ett bidrag på och barn och och barn . Nedan följer totala satsningar på familjen : POLITIK FÖR BARNFAMILJER Anm. I tabellen redovisas nettoeffekten för hushållen av de olika förslagen. Således har skattepliktiga transfereringar räknats om så att de blir jämförbara med rena avgiftsförändringar, skattesänkningar eller obeskattade bidrag som bostadsbidraget. För det höjda garantibeloppet i föräldraförsäkringen redovisas merkostnaden i förhållande till regeringens föreslagna höjningar. 9 Valfrihet och fördelningspolitik, några konkreta familjeexempel I detta avsnitt redovisas ett antal exempel på hur och regeringens skatte- och familjepolitik förändrar barnfamiljers ekonomiska situation och valmöjligheter när föräldraförsäkringen tagit slut. I slutet av avsnittet redogörs kortfattat för beräkningsförutsättningarna. 9.1 Typfamilj 1. Barnen Både med dagens system och med regeringens maxtaxereform framgår (i alternativ 1) att det inte är ekonomiskt möjligt för den ena föräldern att vara hemma med barnen om de skulle önska. Med familjepolitik blir detta möjligt tack vare dels pengarna på barnomsorgskontot som föräldrarna själva disponerar, dels förbättringarna i bostadsbidraget. I alternativ 2 väljer ena föräldern att arbeta deltid (). Regeringens politik leder till lägre barnomsorgskostnad, men med politik blir utfallet totalt sett bättre . Förutom pengarna på barnomsorgskontot beror detta på att barnomsorgsavgiften bli avdragsgill, att bostadsbidraget förbättras och att skatten sänks mer än med regeringens politik. Varken med dagens system eller med regeringens maxtaxa har denna familj möjlighet att anlita privat barnomsorg om de skulle vilja (alternativ 3), trots att det privata alternativet är billigare än kommunens totalkostnad i barnomsorg. Med politik blir det däremot möjligt, mycket tack vare att barnomsorgskostnaden är avdragsgill, men också för att föräldrarna själva disponerar över medlen på barnomsorgskontot. I alternativ 4 arbetar båda föräldrarna heltid. Varken med regeringens eller politik får de längre något bostadsbidrag. Med maxtaxealternativet sjunker barnomsorgskostnaden med . politik leder utan denna avgiftssänkning sammantaget till att familjen får en förstärkning med nästan jämfört med året innan, eller mer än med regeringens politik. 9.2 Typfamilj 2. Barnen Många ensamstående föräldrar skulle vilja tillbringa tillsammans med sina barn. Möjligheterna att gå ned på halvtid är mycket små, och de förbättras inte nämnvärt med regeringens politik (alternativ 1). skatte- och familjepolitik gör det däremot möjligt för en ensamstående förälder att göra detta. Om den ensamstående föräldern väljer att arbeta deltid () framgår att maxtaxereformen inte ger en så stor förbättring, helt enkelt eftersom barnomsorgstaxan redan är relativt låg vid lägre inkomster. I alternativ 3 väljer den ensamstående föräldern att arbeta heltid och ha barnen i barnomsorg (förskola). Jämfört med förbättras situationen med med regeringens politik och med med politik. 9.3 Typfamilj 3. Två medelinkomsttagare i . Barn I det tredje typfamiljsexemplet har vi en tvåbarnsfamilj som bor i och har medelinkomster (i detta exempel vid heltidsarbete). Dessa inkomster och den barnomsorgstaxa som tillämpas i torde vara tämligen representativa för landet i stort. Om den ena föräldern själv vill ta hand om barnen när föräldraförsäkringen tagit slut, framgår det (alternativ 1) att detta varken är möjligt med dagens politik eller efter regeringens maxtaxereform, eftersom subventionen bara gynnar de familjer som väljer den kommunala barnomsorgen (förskolan). Regeringens s.k. individuella inkomstgränser i bostadsbidraget gör det extra svårt för familjen, eftersom de, enkelt uttryckt, kraftigt missgynnar den familj där den ena har låg inkomst och den andra hög. Med politik blir det däremot möjligt att förlänga tiden hemma med barnen för de familjer som vill. I alternativ 2 väljer den ena föräldern att arbeta halvtid och ha barnen i den kommunala barnomsorgen på halvtid. I alternativ 3 (nedan) arbetar föräldrarna lika mycket som i alternativ 2, men väljer i stället att anlita privat barnomsorg på halvtid. Både och med regeringens maxtaxereform är detta omöjligt, trots att kommunens totala vinst av att slippa finansiera två halvtidsplatser är högre än den kostnad föräldrarna själva skulle kunna ordna barnomsorgen för. Dagens system skapar alltså onödigt höga samhällsekonomiska kostnader. Med skatte- och familjepolitik blir det ett reellt alternativ för familjen att anlita privat barnomsorg på halvtid. I alternativ 4 väljer båda föräldrarna att arbeta heltid och ha barnen i kommunens barnomsorg (förskola). Med maxtaxereformen blir barnomsorgskostnaderna lägre . politik leder utan denna avgiftssänkning sammantaget till att familjen får en förstärkning med jämfört med året innan, eller mer än med regeringens politik. 9.4 Något om beräkningsförutsättningarna Gällande regler jämförs dels med delar av familje- och skattepolitik som innebär obeskattat barnomsorgskonto på per barn och år för barn som fyllt 1 men inte (totalt för alla nya ettåringar). avdragsrätt mot kommunalskatten för styrkta barnomsorgskostnader. höjt och rakt grundavdrag på statligt förvärvsavdrag mot kommunalskatten på av inkomsten skattereduktion på () för låg- och medelinkomsttagare. ingen rabatt på egenavgiften till pensionssystemet och full avdragsrätt för hela avgiften förbättrat bostadsbidrag med per barn och månad samt slopade individuella inkomstgränser dels med regeringens politik (skatteförändringar och maxtaxa) som innebär barnomsorgsavgift för första barnet av familjens bruttoinkomst/månad, max /månad dagisavgift för andra barnet av familjens bruttoinkomst/månad, max /månad reducerad pensionsegenavgift och avdragsrätt höjt grundavdrag till Beloppen för nödvändiga utgifter är hämtade från vid . För typfamilj 1 är barnomsorgskontobeloppet () jämnt fördelat i alternativ 1, i de övriga exemplen för att man ska kunna jämföra med barnomsorgstaxan som betalas 11 månader . Familjen kan emellertid förbruka av barnomsorgskontot om de skulle vilja. För typfamilj 2 är kontobeloppet jämnt fördelat i alla alternativ eftersom föräldern förvärvsarbetar i samtliga fall och barnomsorgstaxan betalas . För typfamilj 3 är barnomsorgskontobeloppet jämnt fördelat i alla exempel för att bli jämförbart med maxtaxeavgiften som där kommer att tas ut . Observera också att barnens åldrar valts så att endast ett av barnen berättigar till barnomsorgskontopengarna, medan båda dessa barn får del av maxtaxereformen. 10 Anslagsförändringar I detta avsnitt presenteras kortfattat de anslagsförändringar som vill göra i förhållande till regeringens budgetproposition för . Förslagen redovisas endast översiktligt. Bakgrunden och motiven till förändringarna redovisas i motionstexten ovan. Förändringarna av bostadsbidragen återfinns i motionen för utgiftsområde 18. Förändringarna av maxtaxan återfinns i motionen för utgiftsområde 16. Förändringarna av avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader återfinns i skattemotion. 10.1 Barnomsorgskonto Från införs som ett första steg ett barnomsorgskonto med för ettåringar och för tvååringar. Styrkta barnomsorgskostnader skall vara avdragsgilla i den kommunala beskattningen. Rätten gäller för samtliga barnomsorgskostnader oavsett tillsynsform. Kostnaderna för detta förslag är av samma storlek som kostnaden för regeringens förslag till maxtaxa, d.v.s. . Förändringarna av avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader återfinns i skattemotion. För detta ändamål avsätter vi för . 10.2 Föräldraförsäkring vill höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen i två steg från dagens /dag till /dag och till /dag . De och den extra månaden i föräldraförsäkringen slopas i samband med att barnomsorgskontot börjar gälla , från den dag barnet fyller . Vidare anser att den sjukpenninggrundande inkomsten bör beräknas på de senaste två årens inkomster, inklusive semesterersättning och skattepliktiga förmåner. inför även per barn och år för barn mellan . avvisar således regeringens förslag som endast innebär en kontaktdag per barn och år för barn mellan . Kontaktdagarna utbetalas med det högre garantibeloppet som föreslagit. Anslaget 21:2 bör därför justeras ned med för . 10.3 Vårdbidrag för barn till biståndsarbetare I proposition 1998/99:119 Socialförsäkringens personkrets föreslogs en uppdelning av hela socialförsäkringslagen i en bosättningsbaserad respektive arbetsbaserad del. Biståndsarbetare anställda av en ideell organisation kommer att omfattas av de bosättningsbaserade förmånerna, men vid utlandsbetalning begränsas dock dessa förmåner till något som man kallar för familjestöd. I förslaget räknas i detta sammanhang inte vårdbidraget som familjestöd. Biståndsarbetare som arbetar utomlands är viktiga för och gör ett beundransvärt arbete med stor omsorg och med uppoffringar som följd. Vi tycker att det är självklart att vårdbidraget skall utgå till de biståndsarbetare som har rätt till det. Anslaget 21:6 tillförs därför för . Gotab, 2001 () () () () () () () () () [1]1 , SOU 1993:16