mot · GO02Fi18 · 2001-05-02 00:00:00 — ArbetsmarknadTabell 29: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik.En viktig strukturreform för bland annat en bättre lönebildning är ökadfinansieringsgrad i en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Arbetslöshetens kostnader synliggörs genom en högre a-kasseavgift, och denenskilde kompenseras mer än väl genom sänkt inkomstskatt.Kristdemokraternas förslag att öka självfinansieringsgraden till 33 procentinom en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring gör att anslaget tilldetta utgiftsområde kan minska kraftigt.Det är nödvändigt att förändra nuvarande regelverk förarbetslöshetsförsäkringen för att undanröja sådant som hindrar människor frånatt ta de jobb som ändå finns och erbjuds. förlorar den arbetslöse i vissalägen ekonomiskt, eller vinner väldigt lite, på att ta ett ledigt jobb jämförtmed att uppbära arbetslöshetsersättning i kombination med övrigabidragssystem.Kristdemokraternas samlade förslag om ökade resurser för fler tjänsterinom vård, omsorg och skola samt företags- och tillväxtfrämjande åtgärderberäknas också leda till att trycket på arbetslöshetsersättningen kan minskanågot.Idag finns det ett 30-tal olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, och varjeåtgärd har sitt eget regelverk. För att frigöra resurser för arbetsgivare,arbetssökande och arbetsförmedlingar krävs att regelsystemen för dearbetsmarknadspolitiska programmen förenklas och att antalet åtgärderminskar. Vi avvisar regeringens arbetsmarknadspolitiska åtgärd omflyttningsbidrag med hänvisning till att flyttningar i allt väsentligt skeroavsettekonomisk stimulans.Ramen för utgiftsområdet kan minskas med ,med och med år 2004.Utgiftsområde 14. ArbetslivTabell 30: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar utgifter för politikområdena Arbetsliv,Jämställdhet och Effektiv statsförvaltning.Kristdemokraterna föreslår besparingar på ,och Medlingsinstitutet.Sammantaget kan ramen minska med för ,med för och med för år2004.Utgiftsområde 15. StudiestödTabell 31: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Samtliga anslag under utgiftsområdet tillhör politikområdetUtbildningspolitik som redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning.För att värna om utbildningskvaliteten eftersträvar enjämn långsiktig utbyggnad av högskolan och vi förespråkar av denanledningen en annan utbyggnadstakt än regeringen. Denna justering innebär,trots ett förbättrat studiestöd, att resurser frigörs till andra satsningar inomsåväl detta utgiftsområde som utgiftsområde 16.Kristdemokraterna anser att förutsägbarhet och likvärdighet ska präglastudiestödssystemet. Regeringen genomför under detta år ett reformerat stu-diestödssystem som innebär ett litet steg mot ett mer enhetligt system, mendet finns fortfarande stora brister. förslag tar hänsyn tillden enskilde studenten och innebär ekonomiska förbättringar för såvälhögskolestudenter och övriga vuxenstudenter som för gymnasiestudenter.Varje studerande som erbjuds en utbildningsplats erbjuds även en godstudiefinansiering.Sammantaget innebär förslagen att utgiftsramen för utgiftsområdetminskas med766 , 2003 samt utökas med654 år 2004.Utgiftsområde 16. Utbildning och universitetsforskningTabell 32: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar utgifter för skolväsendet, vuxenutbildning,kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning.Kristdemokraterna anslår utöver regeringens anslagnästa år, resurser som kommunerna bland annat kan använda för att förstärkakvaliteten och genomföra goda förändringar inom grund- ochgymnasieskolan. Denna satsning återfinns under utgiftsområde 25. Vi avvisarregeringens förslag om maxtaxa inom barnomsorgen liksom den centralstyrdaskolsatsning som regeringen budgeterar under detta utgiftsområde.Kommunerna bör i stället, genom höjt generellt statsbidrag, själva hamöjligheten att prioritera mellan de områden som är mest angelägna ikommunen. Dessa två förslag förklarar huvuddelen av de minskade utgifternapå detta utgiftsområde.Utbyggnaden av antalet högskoleplatser bör ske i en takt som det finnssökande till och som organisationen mäktar med, så att inte utbildningenskvalitet blir lidande. finns många tomma platser och stora svårigheter attupprätthålla god kvalitet på dem som tagits i bruk och utbyggnaden av antalethögskoleplatser bör därför ske med en jämn och hög takt. Även fördelningenav högskoleplatser bör ses över. anser att en del av denakademiska högskolans nya platser istället bör satsas inom (kvalificerad yrkesutbildning). För att ge lärosätena ytterligare resurser tillkvalitetsfrämjande åtgärder anser vi att lärosätena i , på det sätt somsker i många andra länder, ska tillåtas sälja utbildningsplatser till utländskaintressenter.Regeringen bygger även ut forskningen . Liksomövriga högskolesatsningar måste även denna utbyggnad ske i jämn takt medbibehållen kvalitet. värnar om den akademiska frihetenoch vill minska den statliga centralstyrningen. Därför anser vi attresurstilldelningen till lärosätena för ämnesdisciplinär s.k. fakultetsforskningbör öka.Kristdemokraterna har agerat för att och skall fåfinnas kvar och vi avsätter medel till det under detta utgiftsområde.Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med 6 091 miljonerkronor , och år2004.Utgiftsområde 17. Kultur, medier och trossamfundTabell 33: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kulturpolitik, Ungdomspolitikoch Folkrörelsepolitik samt delar av politikområdena Mediepolitik,Finansiella system och tillsyn, Utbildningspolitik och Forskningspolitik.Kristdemokraterna föreslår flera satsningar inom detta utgiftsområde,framför allt inom de tre kulturområdena Teater, dans och musik, Museer samtKulturella mötesplatser. Kulturen får inte begränsas till en avgränsad sfärutan måste genomsyra samhällets alla delar och nå alla människor. Därförsatsar vi särskilt på till exempel den regionala kulturen, de fria grupperna ochde kulturella mötesplatserna. Vi gör även extrasatsningar på museerna somunder blivit förbigångna.Böckernas och läsningens betydelse kan inte underskattas. För att främjaläsningen föreslår , utöver läsfrämjande åtgärder, ensänkning av momsen på böcker från dagens till 6 procent.Förslaget beskrivs i avsnittet om skatteförändringar.Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringensberäkning utökas med den kommandetreårsperioden.Utgiftsområde 18. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeTabell 34: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar politikområdena Bostadspolitik och samt del av politikområdena Ekonomiskfamiljepolitik samt Miljöpolitik.Det största anslaget inom utgiftsområdet är bostadsbidraget.Kristdemokraterna anser att de individuella inkomstgränserna sombidragsgrund för bostadsbidragen skall slopas och den bidragsgrundandebostadsytan i bostadsbidraget öka. Detta tillsammans med höjning av denbarnrelaterade delen av bostadsbidraget med per barn gör attKristdemokraterna tillför tilldenna anslagspost. Därmed gynnas de familjer som har en sämre ekonomisksituation.Det andra större anslaget inom utgiftsområdet är räntebidraget. Avgörandeför utfallet av anslaget är räntenivån. I budgetförslagreduceras denna anslagspost men kompenseras av en sänkning avfastighetsskatten. Vidare avvisar regeringens nya förslagom ett femårigt investeringsbidrag för byggande av hyreslägenheter. Iställetföreslås en sänkning av skatten på boende i motsvarande omfattning. Vidarebör den statliga fastighetsskatten göras om till en avgift förkommunens självkostnad för nyttjandet av en fastighet. Kristdemokraternaföreslår att fastighetsskatten endast tas ut på en tredjedel avmarkvärdet och skattesatsen sätts till förflerfamiljshus och för egnahem. I kombination med attKristdemokraterna finansierar en varaktig frysning av taxeringsvärdena på2000 års nivå innebär detta en kraftig sänkning av fastighetsskatten.De lokala investeringsprogrammen bör avvecklas i snabbare takt än vadregeringen aviserat. Programmen har utsatts för stark kritik från Riksdagensrevisorer m fl och kan inte anses uppfylla den kristdemokratiska principen omsubsidaritet då besluten om bidragen centraliseras till Miljödepartementet.Kristdemokraterna menar att inga ytterligare medel ska avsättas för lokalainvesteringsprogram. En mindre del av regeringens föreslagna anslag bördock omfördelas till en ny anslagspost för förbättrad inomhusmiljö,allergisanering av bostäder och skolor m.m.Ramen för utgiftsområdet jämfört med regeringens proposition kan minskamed för , 1 331 respektive 792 miljoner kronorför åren 2003 och 2004.Utgiftsområde 19. Regional utjämning och utvecklingTabell 35: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar politikområdena Regionalpolitik respektive delarav IT, tele och post.Trots att vi upplevt en ny flyttvåg från landsbygden har regeringen varitpassiv på det regionalpolitiska området. Att skapa förutsättningar för enlivskraftig utveckling i hela landet för människor i alla åldrar och medarbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kultur är ett centralt mål förden kristdemokratiska regionalpolitiken.Regionalpolitiken kan inte ses isolerad och därför måste den statligasektorspolitiken ta regionalpolitisk hänsyn.Kristdemokraterna avvisar vissa delar av regeringens IT-satsning sombudgeterats på detta utgiftsområde, vilket leder till ett minskat resursbehov.Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet minskas med 250 miljonerkronor 2002, 2003.Utgiftsområde 20. Allmän miljö- och naturvårdTabell 36: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljöpolitik och del avpolitikområdet Forskningspolitik.På detta område finns uppenbara skäl till förstärkningar avnedrustning. Arbetet med att uppnå 15 miljökvalitetsmål kräver denärmaste åren stora resurser. vill därför ytterligareförstärka den ökade resurstilldelning som föreslås i propositionen förmiljöarbetet. Jämfört regeringens miljöpolitik vill vi särskilt betona vikten aven sammanhållen syn på sjö- och skogskalkning. Försurningen ökarfortfarande och det finns därför ett stort behov av nykalkning.Kalkningsanslaget bör för den skull förstärkas och förutom sjökalkning börskogskalkning nu föras in under detta utgiftsområde.Vid sidan av detta finansierar en sänkning av energi-skatten med per liter för alkylatbensin, som utgör ettmiljövänligare alternativ för småbåtar, motorsågar m.m.Utgiftsområdets ram bör utökas med för , 50miljoner kronor för och med år 2004.Utgiftsområde 21. EnergiTabell 37: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energipolitik.Beslutet om stängning av första reaktor innebär nya årligakostnader för staten. anser att kärnkraften skall avvecklas,men i takt med att förnybara energislag kan fasas in. Beslutet omkärnkraftsavvecklingen har tagits utan grundläggande konsekvensanalyserbeträffande ekonomi och miljö. Dessutom finns inte förnybarelproduktion i den omfattning som krävs för en förnuftig utfasning avkärnkraften.De ökade koldioxidutsläpp som blivit följden av stängningen av Barsebäck1 är ett stort hot mot miljön och förstärker växthuseffekten. Satsningar påforskning och utveckling av alternativa energislag är därför mycketangelägna. Det har dock visat sig att delar av omställningsprogrammet hargett litet resultat och regeringen har därför tvingats dra ner på anslagen.Kristdemokraterna anser att medlen i första hand skall satsas påenergieffektivisering och att finna metoder att öka el- och värmeproduktionbaserad på förnybara energislag.Sverige är numer även en del av en öppen och internationell elmarknad.Sammantaget bör utgiftsramen för minska med ,för med och med 200 miljoner kronor.Utgiftsområde 22. KommunikationerTabell 38: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar polititikområdena IT, tele och post respektiveTransportpolitik, samt del av politikområdet Miljöpolitik.Den svenska basnäringen och därmed tillväxten och välfärden är starktberoende av goda kommunikationer. Transportsektorn bör dessutom ses somen egen näring som kan vinna andelar i andra länder med svenskt miljö- ochsäkerhetstänkande.Det är anmärkningsvärt att regeringen efter alla uttalanden som gjorts påområdet inte heller presenterar några satsningar på infrastrukturen ivårpropositionen. Regeringen säger nu att det finns behov avambitionshöjningar inom infrastrukturområdet men skjuter återigen beslutenframför sig till den kraftigt försenade infrastrukturpropositionen.Regeringens oförmåga och saktfärdighet på kommunikationsområdetinnebär att eftersläpningarna i de uppställda investeringsplanerna ökarytterligare både för vägar och järnvägar. Bara för vägunderhållet överstigereftersläpningen nu enligt . En gräns sompasserats gör att regeringen nu tillåter och medverkar till en renkapitalförstöring. Återhämtningen kommer att bli kostsammare ju längreregeringen väntar. anser att återhämtningen avvägunderhållet måste påbörjas . Dessutom måste fler projekt med alternativfinansiering sättas igång. Det skulle innebära att en rad angelägna vägbyggenkan starta snabbare.För att järnvägen skall kunna utvecklas och nuvarande standardupprätthållas krävs omfattande investeringar i såväl underhåll som utbyggnadav nya sträckor. En mycket stor andel av tågförseningarna kan härledas tillbristande resurser hos . En rad flaskhalsar måste byggas bort för attjärnvägen skall kunna utgöra ett fullgott transportalternativ både förpassagerare och gods.Kristdemokraterna föreslår därför en storsatsning på det nu snabbtförfallande svenska väg- och järnvägsnätet. För nyinvesteringar ochreinvesteringar avsätts mer änvad regeringen föreslagit.Vid sidan av satsningarna på infrastrukturen finansierar Kristdemokraternaen sänkning av skatten med per liter på miljöklass 1 dieseln, Europasrenaste diesel. Detta har stor betydelse för den svenska åkerinäringen,som det minskar det ekonomiska intresset att föra in billig ochmiljömässigt sämre diesel från utlandet.Posten AB har drabbats hårt ekonomiskt till följd av att regeringen inteskött förhandlingarna med bolaget på ett acceptabelt sätt utan pålagt bolagetomfattande samhällsuppgifter utan rimlig ersättning. villbetona det orimliga i att ännu inte fått ett nytt avtal vad gäller dengrundläggande kassaservicen.Ramen för utgiftsområdet bör jämfört med regeringens beräkning utökasmed , samt år 2004.Utgiftsområde 23. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarTabell 39: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdena omfattar verksamheterna jordbruk, fiske,trädgårdsnäring, rennäring, djurskydd, djurhälsovård, livsmedelsfrågor,skogsnäring samt högre utbildning och forskning som rör vård ochnyttjande av biologiska naturresurser.Kristdemokraternas jordbrukspolitik syftar till fortsatt användning avåkermarken för livsmedelsproduktion. Förutsättningarna för jordbruket skavara lika konkurrensvillkor med omvärlden. Skatter och avgifter på el ochdiesel behöver av konkurrenshot harmoniseras med övriga EU-länder.Återförandet av skatten på handelsgödsel till jordbruket måste genomföras.Detta är en förutsättning för att jordbruket ska finnas kvar som basnäring ihela landet och möjliggör ett fullt utnyttjande av befintliga EU-ersättningar.Sammantaget innebär våra skatteförslag att jordbrukets skattebörda årligenminskar med jämfört med regeringens förslag påområdet.Kristdemokraterna vill också tillskjuta jordbruket resurser till ettomfattande åtgärdsprogram för landsbygdens miljö och struktur, motsvarandedet belopp regeringen misslyckats med att förhandla sig till i tidigareförhandlingar med EU.Ett antal förhållanden och angelägna åtgärder påkallar en omfördelning avanslagen inom utgiftsområdet. Förenklade regelverk leder till minskatmedelsbehov för jordbruksverket liksom en reformering avdistriktsveterinärorganisationen. Extra resurser behöver satsas på ettåterupprättande av skördeskadeersättningen. Medel bör avsättas föråterinförandet av avbytartjänst. Vidare kräver Norrlandsjordbrukets utsattasituation särskilda stödåtgärder. Utöver detta får skogsbruket medKristdemokraternas förslag en förstärkning genom de kalkningsinsatser somredovisats under utgiftsområde 20.Ramen för utgiftsområdet bör jämfört med regeringens beräkning utökasmed för , och 48miljoner kronor år 2004.Utgiftsområde 24. NäringslivTabell 40: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel,export och investeringsfrämjande samt Konsumentpolitik. Inomutgiftsområdet finns också anslag som ingår i politikområdeForskningspolitik.Inriktningen av näringspolitik vilar på kunskapen omatt arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att individer, familjer ochföretag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabilaregler. Det privata näringslivet har varit, är, och kommer att vara ryggradenför välfärd.Det sammantagna näringsklimatet skapas genom skatte-, energi-,arbetsmarknads- och näringspolitiken, tillsammans med den övergripandeekonomiska politiken, och måste inriktas på att identifiera och undanröjaexisterande hinder för startande och utvecklande av företag.Samhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande. Prisetbetalar medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard och begränsadvalfrihet. Regeringens utfästelser om att snabbt underlätta för företagarnagenom att genomföra Småföretagsdelegationens 71 förslag har inte infriatstrots återkommande löften från regeringens sida.Kristdemokraterna föreslår besparingar på vissa myndigheter underutgiftsområdet. tilldelas ökade resurser. Beträffande den s kÖstersjömiljarden anser vi fortfarande att programmet bör avvisas avriksdagen. förordar generella åtgärder för att förbättraföretagsklimatet i landet i stället för riktade stödåtgärder till vissa företagochtill vissa regioner.Ramen för utgiftsområdet kan minskas med år och med år 2004.Utgiftsområde 25. Allmänna bidrag till kommunerTabell 41: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner ochlandsting.Kristdemokraterna anser att kommunsektorn behöver ett tillskott utöver demedel regeringen anslår för att täcka in den högre ambitionsnivå somKristdemokraterna har, bland annat vad gäller antalet vårdplatser, ochmöjligheten för kommunerna att införa enhetstaxa i äldreomsorgen.Kommunerna bör fritt få använda pengarna för den centralstyrda skolsatsningsom regeringen vill genomföra. Dessa tillskott bör dessutom omfördelastidsmässigt så att de snabbare kommer kommunerna till del. Tillskottet igenerella statsbidrag bör vara , 3,5 miljarder år2003 samt . Netto innebär det en resursökning förkommunsektorn med över treårsperioden, jämfört medregeringens förslag.Kristdemokraterna föreslår i denna motion en rad åtgärder som fårekonomiska konsekvenser för kommunsektorn. Dessa effekter regleras ienlighet med finansieringsprincipen, vilket påverkar ramen förutgiftsområdet. Se avsnitt 8 i denna motion för en utförligare redovisning avde effekter som påverkar kommunsektorn. I en särskild motion medanledning av regeringens skrivelse Utvecklingen i den kommunala sektorn(skr. 2000/2001:102) utvecklas syn på kommunsektornsresurs- och reformbehov och utmaningar mer utförligt.Ramen för utgiftsområdet kan sammantaget ökas med 4 221 miljonerkronor , med och ökas med 954miljoner kronor år 2004.Utgiftsområde 26. Statsskuldsräntor m.m.Tabell 42: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden ochoförutsedda utgifter. ingår även Riksgäldskontoretsprovisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning.Kristdemokraterna föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag underden kommande perioden med 80, 45 respektive mer änvad regeringen räknar 2002-2004, vilket i kombination med deövriga sammantagna budgetsaldoförstärkningarna för åren 2002-2004minskar upplåningsbehovet jämfört med regeringens politik. Övertreårsperioden minskar statsskulden med ca mer än medregeringens politik.Den positiva effekten på statsskuldsräntorna till följd avKristdemokraternas budgetpolitik gör att ramen, enligt regeringens ibudgetpropositionen redovisade känslighetsantaganden och kalkylräntor, kanminskas med och åren därefter med 6,1respektive . Hänsyn har då tagits till att utförsäljningarnasom helhet inte kan göras i början av respektive år. antas attutförsäljningarna, räknat som genomsnitt, kan äga rum , ochför 2003 och 2004 vid skiftet mellan första och . Vidare harberäknats att statens inkomster av aktier (inkomsttitel ) kommer attminska med , och3,år 2004.Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med 2 395 miljonerkronor , och år2004.Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenTabell 43: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )föreslår, av lätt insedda skäl, ingen förändring avramen för detta utgiftsområde. I en särskild motion för utgiftsområdet harKristdemokraterna i samband med budgetbehandling hösten1998 redovisat den principiella hållning anser attSverige bör ha när det gäller den svenska medlemsavgiftens storlek i EU:slångsiktiga budgetarbete.Kristdemokraterna anser att det av antagna målet för densvenska EU-budgetpolitiken behöver kompletteras. Den nuvarandemålsättningen innebär bl a att skall verka för en effektiv ochåterhållsam budgetpolitik inom unionen. Målen innebär även att skallverka för en förbättrad budgetdisciplin vid användningen av EU:sbudgetmedel. Något mål om att bidrag till EU:s budget, räknat somavgiften per person, borde minska har dessvärre inte antagits.Kristdemokraterna anser att utgiftsområdet behöver kompletteras med ettsådant mål.TABELL 11.1 PRELIMINÄR FÖRDELNING AV UTGIFTER PÅ UTGIFTSOMRÅDEN OCHUTGIFTSTAK ÅREN 2002-200411.2 Tabell 44: (Utgiftsområde 2002 2003 2004 )11.3 Ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgetenÅlderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar från och medår 1999 endast inkomstbaserade ålderspensionsförmåner.Kristdemokraterna står som ett av fem partier bakom denpensionsuppgörelse om det nya pensionssystemet som träffats ochbeslutats i . Därmed har vi inte någraändringsförslag vad avser det nya pensionssystemet.11.4 BudgeteringsmarginalenRegeringen räknar med en budgeteringsmarginal på 2,3 miljarder kronorför och 4,1 respektive för år 2003 och 2004.Detta är för hela 6,8 respektive 13,1 miljarder kronorlägre är de belopp som regeringen räknade med i budgetpropositionen sedan. Regeringen fortsätter därmed att avlägsna sig från denbudgetdisciplin som den sagt sig värna om. Tanken medbudgeteringsmarginalen var att den enbart skulle vara en buffert för attklara makroekonomiska och demografiska förändringar, samt denosäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit.Men ska alltså enligt regeringen "budgeteringsmarginalen ävenomfatta utrymmen för framtida reformer på budgetens utgiftssida." Dettastår i bjärt kontrast mot de principuttalanden som gjordes i 1997 årsbudgetproposition: "Den [budgeteringsmarginalen] ingår alltså inte isaldoberäkningar och liknande och kan inte heller tas i anspråk för nyautgifter utan att finansieringen garanteras i särskild ordning. Farhågoratt budgeteringsmarginalen skulle försvaga budgetdisciplinen är alltsåogrundade." 1996/97:1)Regeringen har budgeterat med en snäv marginal och dekommande två åren. Ursprungligen var dessa marginaler mer tilltagna, mengenom utgiftsreformer har de successivt sänkts. Detta har tvingat regeringentill de panikartade åtgärder för att klara utgiftstaket som tidigare århuvudsakligen drabbade biståndet och senare arealbidragen inomjordbrukssektorn. Detta visar tydligt att regeringen inte har entillfredsställande kontroll på statsutgifterna.Kristdemokraterna menar att detta är en helt felaktig användning avbudgeteringsmarginalen, som strider mot alla de intentioner regeringen självangivit i tidigare propositioner.