mot · GP02Kr418 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr418av m.fl. (kd)Skapande verksamhet Innehållsförteckning Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 1 Inledning 4 2 , musik och teater 4 2.1 Riksinstitutioner 4 2.1.1 Operan och 4 2.1.2 5 2.2 Regional verksamhet 5 2.2.1 6 2.2.2 6 2.2.3 6 2.3 Fria grupper 7 2.4 Musik 7 2.4.1 Folkmusik 7 2.4.2 Fonogram 8 2.5 Barn och ungdom 9 2.5.1 De kommunala kultur- och musikskolorna 9 2.5.2 Kultur i skolan 9 2.5.3 Dramapedagoger 10 2.5.4 Nationellt dansuppdrag 10 3 Bild och form 10 3.1 Den offentliga konsten 10 3.2 Samtidskonst och konstpedagoger 11 3.3 Form- och designutredningen 12 3.4 Hemslöjd en viktig del av vårt svenska kulturarv 12 4 Film 13 4.1 13 4.2 Kvalitetsfilm 13 4.3 Filmen och människan 14 4.4 Offentlighet 14 5 Konstnärernas villkor 14 5.1 Dansare 15 5.2 Bild- och formkonstnärer 16 5.2.1 Konstnärsstöd och ersättningar 16 5.2.2 Kollektivverkstäder 16 5.2.3 Utställningsmöjligheter 16 5.2.4 Avdragsrätt för konstinköp 17 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av resurser till länsmusiken samt annan regional musik-, teater- och dansverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om musikteatern . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidragen till internationellt kulturutbyte och samarbete. begär att regeringen genomför en utredning om spelmansstämmornas och festivalernas roll i kulturlivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fonogrammarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dramapedagogernas utbildningssituation.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt uppdrag till danskonstområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en åtgärdsplan för en konstpedagogisk satsning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medel till regionala filmcentrum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en definition av kvalitetsbegreppet inför nästa filmavtalsperiod. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att offentlighetsprincipen bör gälla för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av den så kallade tredje anställningsformen inom teatern och centrumbildningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kulturarbetarnas villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dansutbildningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av den så kallade inkomstgarantin för konstnärer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdragsrätt för konstinköp.2 1 Yrkandena 7 och 16 hänvisade till UbU. 2 Yrkande 18 hänvisat till SkU. 1 Inledning Människors konstnärliga skapande kan ta sig en mängd uttryck. Måleri, teater, dans, musik, sömnad är allt exempel på människors skapande. Så länge människan funnits på jorden har hon skapat. Grottmålningar, stamfolkens sånger och danser och det lilla barnets inneboende vilja att dansa och måla visar på den obändiga kulturella skaparkraft som driver människan. 2 , musik och teater , musik och teater är konstformer som var och en spelar sin unika roll för den skapande människan. Det är konstformer som alla människor har en relation till, som alla kommer i kontakt med. Musiken har en särskilt nära och gränslös betydelse för människor. Musiken finns tillgänglig för alla människor dygnet runt genom radio, TV och fonogram. Försäljningen av cd-skivor har ökat med 4 miljoner . Få andra kulturområden visar med sådan tydlighet hur kultur kan bidra till mänskligt välbefinnande. Teater är en konstform som ger stora möjligheter till inlevelse och identifikation. Det är därför beklagligt att antalet teaterbesök sjunkit efter en period av uppgång. låg den sammanlagda publiksiffran på 3,3 miljoner besök vid de 22 486 föreställningar som framfördes. Närmare hälften av dessa var barn- och ungdomsföreställningar. är ett uttrycksmedel för individen, som den har en social funktion som kan stärka gemenskap och samarbetsförmåga. som konstnärligt uttryck har länge endast betraktats som en exklusiv konstform men befinner sig i ett expansivt skede. Intresset för att se dans på scen har ökat, liksom intresset att själv delta i dansaktiviteter. Inte minst gäller detta barn och ungdomar, vilket kan ses som ett tydligt tecken på musik- och kulturskolornas stora betydelse. Den verksamhet som bedrivs inom musik-, teater- och dansområdet visar att gränserna mellan det professionella kulturlivet och amatörverksamhet handlar mer om gradskillnad än artskillnad och att den breda amatörverksamheten är en förutsättning för den specialiserade professionella nivån och vise versa. Vår syn på och stöd till amatörkulturen redovisas i motionen Folkrörelser och folkbildning. 2.1 Riksinstitutioner 2.1.1 Operan och Operan och Dramatiska Teatern är i högsta grad levande kulturklenoder. Det är angeläget att dessa nationella institutioner är öppna och tillgängliga för en bred allmänhet så att den del av kulturarvet som de förmedlar kan föras vidare till kommande generationer. Regeringen har glädjande nog ökat sitt anslag till dessa institutioner i årets budget vilket var välbehövligt. Hyrorna har, liksom för många andra kulturinstitutioner, varit ett problem för Operan och . (Problemen med ändamålsfastigheternas hyror har vi utvecklat i motionen Arkiv, bibliotek och museer.) En allt större del av anslagen har gått till att bekosta hyran för deras stora fastigheter. Regeringen aviserade därför att i den kommande budgeten skulle dessa problem lösas. Det förslag som föreligger innebär att hyrorna sänks för fem ändamålsfastigheter inklusive Operan och , men som hyrorna sänks, sänks också anslagen. Vi kommer av den anledningen följa denna utveckling och förväntar oss att även regeringen gör en utvärdering av följderna. 2.1.2 gör svensk och internationell samtida koreografi på hög professionell nivå tillgänglig. Eftersom dansen, till skillnad från teatern, saknar fasta institutioner ute i landet har blivit ett nationellt verktyg för att lyfta dansen som konstform. De producerar ingenting själva utan fungerar som en gästscen där såväl nationella som internationella grupper kan finna sig en publik. har lyckats med det svåra konststycket att locka nya grupper till att intressera sig för den moderna dansen. av publiken är . Regeringen har tidigare ökat anslagen till , men saknas helt satsningar, vilket äventyrar verksamheten. har bland annat på grund av ändrade ägarförhållanden fått kraftiga hyreshöjningar . Regeringen utlovade en lösning på problemen med kulturinstitutionernas hyror. Den nu presenterade lösningen gäller dock bara några få institutioner och som lägger av sitt anslag till hyran får inget extra stöd alls. Vi anser att en anslagshöjning på 2002 till är motiverat och avsätter detta under anslaget 28:5. 2.2 Regional verksamhet Satsningen på musik, teater och dans får inte begränsas till nationalinstitutionerna och . Runt om i landet bedrivs en levande och kraftfull verksamhet i olika former. Eftersom vi menar att staten kan bidra till ett levande Kultursverige genom att ge näring till regionala kulturcentrum, anser vi också att bidragen till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner är centrala. har nedskärningar gjorts på detta område. Det är därför glädjande att regeringen äntligen lagt fram ett förslag som förbättrar situationen för den regionala musik-, teater- och dansverksamheten. Detta tillskott är extra välkommet nu eftersom såväl som har påpekat att regeringens pris- och löneuppräkningar varit alltför låga , vilket fått allvarliga effekter för såväl den regionala verksamheten som för de fria grupperna. Vi anser dock att behoven inom den regionala dans-, teater- och musikverksamheten är så pass stora att vi höjer anslagen med ytterligare . 2.2.1 kulturen ska få fäste ute i regionerna krävs vissa fasta institutioner. är en sådan institution som fått stor betydelse för kulturlivet i regionen. Sedan invigningen 1994 har den uppnått mycket goda resultat och nått ut till en bred publik. En tredjedel av göteborgarna besöker . har operan en beläggning på över 1000 personer per föreställning vilket är avsevärt högre än exempelvis Operan i . Vi anser att regionala satsningar som dessa är nödvändiga och anser att bör kunna få ett ökat statligt stöd som en del i den regionala musik, teater och dansverksamheten. Regeringens extra resurser är enbart ett tillfälligt investeringsbidrag. Vi anser att det tyder på bristande långsiktighet och hade hellre sett en generell anslagshöjning. 2.2.2 I detta sammanhang vill vi än en gång uppmärksamma tidigare (). Upprepade gånger har vi lyft fram och betonat hur anmärkningsvärt det är att denna blåsorkester på mycket hög internationell nivå helt saknat statligt stöd. Vi har också begärt att regeringen skall återkomma med förslag om hur orkesterinstitutionernas verksamhet i allmänhet skall säkerställas. Efter ett antal turer tyder nu allt på att äntligen kommer att få ett länsmusikuppdrag, vilket saknats i . Regeringen redogjorde redan i föregående års budget för sin positiva syn på utvecklingen att en länsmusikorganisation kan komma till stånd inom . har även tagit på sig det långsiktiga ansvaret för orkestern, vilket kulturutskottet efterlyst, och regeringen har äntligen bidragit med erfoderliga resurser. Vi är glada för att den lösning för orkestern som vi arbetat för nu äntligen kommit till stånd, och vi kommer att följa upp resultaten noggrant. 2.2.3 har på ett fåtal år blivit ett av stora besöksmål och det före detta kalkbrottet, som utvecklats till en internationell festspelsarena, fortsätter att attrahera nya besökargrupper. Inte minst glädjande är att dessa nya besökare kommer från alla åldersgrupper och kategorier, inte bara vana teater- och operabesökare. Vi anser att mycket väl motsvarar de krav som kan ställas på en musikteaterinstitution. Musikteater är en kostnadskrävande konstform som ställer stora krav på organisation och ledning. Att utan större statliga medel lyckats bygga upp en verksamhet som både sysselsätter musiker och sångare och attraherar stora publikgrupper är därför berömvärt. Regeringen har hitintills, liksom även detta år, gett mindre riktade engångsstöd till verksamheten vilket enbart visar brist på förståelse för verksamheten. Musikteaterverksamheten i bör istället byggas ut med som ny institution, och regeringens höjning bör istället för en tillfällig satsning vara en anslagshöjning på . 2.3 Fria grupper De fria grupperna är som en frisk vind som blåser genom Kultursverige. De är ofta nyskapande och söker sig på otraditionella vägar fram till en ny publik. De fria grupperna har en självklar plats i svenskt kulturliv och de står för mer än en tredjedel av alla föreställningar som framförs i . Ingen kan ifrågasätta de fria gruppernas betydelse och det är därför en självklarhet att de ska ges rimliga ekonomiska villkor att fortsätta verka. Liksom för den regionala teater, dans och musikverksamheten har regeringens låga uppräkningar av löner och priser drabbat de fria grupperna hårt. har aviserat att de kommer att stödja färre grupper om inte en uppräkning sker. Många skådespelare, dansare och musiker arbetar under förhållanden som vi aldrig skulle acceptera för andra yrkesgrupper. Att ha någonstans att repetera, att få lön, att hinna repetera är ett axplock av de grundläggande verksamhetsfrågor, där offentliga kulturmedel kan verka stödjande för de fria grupperna. Vi har därför arbetat för en höjning av anslaget och har regeringen tagit ett steg i rätt riktning och höjt anslaget till de fria grupperna. Vi anser att verksamhets- och projektbidragen behöver ses över för att få till stånd en långsiktigt hållbar utveckling för de fria grupperna. Det behövs även en snar lösning på frågan om hur pensionerna för de fria grupperna skall säkerställas. Det är oacceptabelt att regeringen ännu inte presenterat någon lösning på problemet och vi kräver därför att regeringen återkommer till med ett förslag. 2.4 Musik Musiken har en särställning bland konstformerna. Genom radio och TV når musiken ut till alla människor och är en naturlig del i vardagen på ett annat sätt än de flesta andra konstformer. sänder radio musik och televisionen . Därtill kommer de kommersiella radiokanalerna som ofta enbart har musik i sitt utbud. Radions musikutbud når på ett oöverträffat sätt ut till alla människor och det är därför viktigt att deras utbud speglar musikens bredd och att svensk musik såväl äldre som nyproducerad ges utrymme. 2.4.1 Folkmusik Den svenska folkmusiken borde i alla sammanhang ses som en tillgång. I takt med ökande internationalisering har behoven av att profilera sig utomlands ökat, så också på musikens område. Dessvärre är möjligheterna för sådant utbyte starkt begränsade och folkmusiken och folkdansen har varit särskilt missgynnade vid fördelning av stöd till internationellt samarbete. Vi anser därför att bidragen till internationellt kulturutbyte och samarbete bör ses över så att en rättvis genretilldelning kommer till stånd. invigdes Stallet, en fast scen för folk- och världsmusik. Att detta och liknande centrum bildas är ett positivt steg i utvecklingen av det svenska musiklivet och utgör en manifestation av folkmusik som självständig genre. Det är dock värt att påminna om att detta endast utgör det första steget i en process för att folkmusiken skall nå en jämlik ställning med andra genrer. Det är därför också angeläget att verksamheterna följs upp och får etablera sig genom långsiktiga satsningar och helhetslösningar. För att de folkmusiksatsningar som görs skall få bredast möjliga effekt är det viktigt att de nya genrecentren inte tillkommer på bekostnad av de stödformer som ligger till grund för deras verksamhet. Amatörverksamhet, arrangörsföreningar och festivaler är viktiga element för att folkmusiken bas och bredd skall säkras. Kulturlivets eldsjälar, amatörer och ideella arbetare spelar en ovärderlig roll inom kulturlivet och därför bör åtgärder för att utveckla amatörkulturområdet vidtas. vill med anledning av detta betona att folkmusiken är ett viktigt område inom den satsning som vi gör på det regionala musiklivet. Vi vill också uppmärksamma festivalernas och spelmansstämmornas betydelse för musiklivet. Medan de i till exempel vunnit internationell uppmärksamhet och erkännande tack vare långsiktig utveckling av festivalutbudet ser vi motsatt tendens i . I stället för att lyftas fram i kulturpolitiska sammanhang tvingas de motivera sin existens. I det finns en risk att kvalitet ersätts av verksamheter som lockar storpublik vilket kan vara ödesdigert för de smalare festivalerna. Vi anser därför att regeringen bör initiera en utredning om utvecklingen av spelmansstämmornas och festivalernas roll i kulturlivet. I denna bör också ingå jämförelser med andra länder. 2.4.2 Fonogram Regeringen meddelade i föregående års budget att den ville pröva nya modeller för bidragsgivning till fonogramproduktion. Anledningen var enligt regeringen de ändrade förutsättningarna på fonogrammarknaden. Som en följd av detta minskades anslagen till fonogramutgivning. Detta beslut visade sig få mycket negativa följder för fonogramutgivningen, så istället för att enbart fonogramstödet sänktes gjordes en generell sänkning av delposterna inom anslaget. Detta visar på hur ogenomtänkt regeringens förslag var från början. Vi menar att det finns all anledning att bevaka detta område framöver, inte minst vad gäller olika genrer skilda förutsättningar på musikmarknaden. Vi anser också att beslutet om neddragning var förhastat och tillför därför verksamheten . 2.5 Barn och ungdom 2.5.1 De kommunala kultur- och musikskolorna De kommunala kultur- och musikskolorna har under grundlagt och utvecklat många människors musikintresse. Den nedåtgående trenden för kommunernas kultur- och musikskolor har vänt. Många kommuner har börjat se dessa skolor som en strategiskt viktig verksamhet. är det enbart fem kommuner i som saknar kommunala musik- och kulturskolor. Det pris som utdelar till årets bästa kultur- och musikskola har säkert bidragit till att öka uppmärksamheten kring deras betydelse för hela kommunens utveckling. Ett viktigt arbete för musik- och kulturskolorna bedrivs av , SMoK. Att organisationen nu innehar det nationella uppdraget på musikområdet är positivt inte minst när det gäller att stärka kulturarbetet i landets grundskolor. Varje barn bör även få möjlighet att spela ett instrument under sin skoltid. För somliga har argumentet för detta varit att det i förlängningen genererar exportinkomster. betydelse för framväxten av professionella musiker är omvittnad, och många anser att det svenska musikundret har sin grund i den höga kvalitet och den omfattning som musikskolorna haft . Detta kan möjligen ses som en bonus, men är inte en förutsättning för verksamhetens berättigande. Musik- och kulturskolorna har ett värde i sig och är inte ett medel för att nå ökade exportinkomster. Kommunerna i landet har kommit olika långt i sina satsningar på musik- och kulturskolor. har anslagit utöver regeringen till den kommunala sektorn den närmaste treårsperioden, pengar som kommunerna efter behov kan använda bland annat till musik- och kulturskolor. 2.5.2 Kultur i skolan All utbildning och fostran är i djupare mening en fråga om att förmedla ett kulturarv, att föra över värderingar och normer till kommande generationer. Skolan har en viktig funktion i att föra det immateriella kulturarvet vidare till barn och ungdomar för att därigenom hålla det levande. I skolan måste värderingar och normer få ett fäste och på ett naturligt sätt genomsyra hela skolmiljön. Även det synliga kulturarvet bör finna sin självklara plats i skolan. På ett levande och närvarande sätt kan kulturen finnas med som en kreativ dimension både i korridorer och klassrum. Bild, ord, form, film, musik och rörelse är naturliga element som kan fungera som självklara inslag i alla ämnen, även om det rent konstnärliga utövandet måste få sitt utrymme i ämnen som musik, bild, svenska och idrott. Kultur får inte bara bli korta projekt eller enstaka besök utan bör i stället ge en ytterligare dimension åt skolkulturen. För att till exempel teater- eller museibesöket inte skall bli ett besök som hänger i luften är det viktigt att samarbetet mellan skolorna och teater- och museibranschen stärks. Det kan vara ett samarbete där alla yrkesgrupper inom teatern lyfts fram och där satsningarna sker i anknytning till skolans olika ämnesstudier. Möjligheten för eleverna att få närmare kontakt med olika kulturformer är avgörande för att väcka kulturintresset hos nya grupper. För att det individuella kulturintresset skall få tillfälle att växa och blomstra bör kultursatsningar i samverkan mellan hem, barnomsorg, skola och olika fritidsverksamheter uppmuntras. 2.5.3 Dramapedagoger Ett område med direkt anknytning till kultur och skola är det alltmer efterfrågade dramapedagogiska arbetet. Dramapedagogiken används till exempel med stor framgång i olika problemsituationer i skolan, men också organisationer, föreningar, vårdsektorn, näringsliv och teater använder sig av dramapedagogiken. Dramapedagogernas utbildningssituation måste aktualiseras. Yrkesutbildningen bedrivs endast i mycket liten skala och antalet sökande till det begränsade antalet utbildningsplatser är mycket stort. Behoven är stora och efterfrågan på utbildade dramapedagoger överstiger med råge tillgången. Vi vidhåller därför vårt tidigare krav på en utredning som ser över efterfrågan och utbildningssituationen för dramapedagoger. 2.5.4 Nationellt dansuppdrag Det finns sju olika nationella uppdrag inom olika kulturområden. Inget av dem berör danskonsten vilket vi anser vara anmärkningsvärt. Svensk danskonst genomgår just nu en snabb och stark konstnärlig utveckling. Intresset för dans har ökat och det är ofta en ung publik som lockas till dansen som konstform. För att ytterligare stimulera det växande intresset för dans anser vi att ett nationellt uppdrag bör ges för utveckling av danskonst för barn och unga. Inom danslivet finns flera verksamheter med spjutspetskaraktär som väl motsvarar de krav som kan ställas för att ett nationellt uppdrag skall skapas inom området. Det vore därför angeläget med ett nationellt uppdrag till danskonstområdet . 3 Bild och form Bild- och formkonstnärer visar oss nya sätt att se på världen. De ställer det invanda på huvudet, visar på skönheten i det enkla, och framställer urklipp ur verkligheten i former och färger. 3.1 Den offentliga konsten Den offentliga konsten finns i vår vardagsmiljö, i parker, på gator, i skolor, på sjukhus och i myndigheter. Den skänker skönhet och eftertanke i vardagen. har i uppgift att verka för att konst blir ett naturligt och framträdande inslag i hela samhällsmiljön. De ansvarar för att förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet, medverkar till att konst tillförs även andra gemensamma miljöer och sprider kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. Eftersom praxis i är att en procent av byggnadskostnaden ska gå till konstnärlig utsmyckning innebär det att är en av de viktigaste konstbeställarna i landet. Det offentligas inköp av konst syftar alltså både till att skapa vackra miljöer och göra samtida konst tillgänglig för allmänheten, men den syftar även till att skapa arbetstillfällen för svenska konstnärer. Alla konstnärer måste ha samma möjligheter att få uppdrag från . Det är därför anmärkningsvärt att en stor del av de inköp som görs sker utan upphandling och anbudsförfarande. I arbetet med att förse en statlig byggnad med god samtidskonst är det värdefullt om söker uppnå så bred delaktighet från berörda parter i beslutsprocessen som möjligt. För att delaktighet och engagemang ska bli möjligt måste det finnas samråd med dem som kommer att vistas i byggnaden. Frågor om vilken konst som skall köpas in bör föras ut lokalt oftare än vad som sker . Det skulle leda till att brukarna själva och inte bara experter skulle ges möjlighet att utforma den gemensamma miljön. Vi menar att en decentralisering av beslutsprocessen är nödvändig om på ett bra sätt skall fullgöra sitt uppdrag. 3.2 Samtidskonst och konstpedagoger området bild och form vill vi särskilt uppmärksamma situationen när det gäller spridning av samtidskonst. Glädjande nog visar utredningen i hela landet att spridningen i landet är god trots att en statligt stödd infrastruktur för bild- och formområdet i stort sett saknas. Problemet är att många av de initiativ som tas i landet endast är av temporär art. Det långsiktiga kulturarbete som efterlyser på område efter område lyser med sin frånvaro också inom bild- och formområdet. Ett av problemen handlar om tillgång på utbildad personal. Behovet är stort inom hela området. En förutsättning för att samtidskonst skall kunna visas, förstås och diskuteras är att utställningsarrangörer har tillgång till konstpedagoger. Riksutställningar arbetar inom ramen för den statliga kulturpolitiken med vandringsutställningar samt utvecklar utställningsmediet konstnärligt, pedagogiskt och tekniskt. De har förklarat sig beredda att ta ansvar för utbildningar inom sina specialområden, under förutsättning att man får ekonomisk kompensation. Detta bör övervägas. har också föreslagit att ska få spela en mer aktiv roll. Sammantaget finns tillräckligt med underlag för att regeringen skulle kunna återkomma till med en åtgärdsplan för en konstpedagogisk satsning. Regeringen har i tidigare behandling av denna fråga hänvisat till en utredning som skulle avslutas .