mot · GP02Fö272 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö272av m.fl. (mp, m, v, kd, fp)Ökat svenskt stöd till minröjning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att och Sida åtminstone inte minskar, utan snarare ökar, sitt stöd till humanitär minröjning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ges stöd och resurser för att bistå och för att bygga upp en egen kapacitet att leda minröjningsinsatser på fältet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att det humanitära minröjningsarbetet inte får utgöras av isolerade insatser, utan måste integreras i en genomtänkt biståndspolitik där lokalbefolkningen bör ansvara för genomförandet medan bidrar med planering, ledning, utbildning och kvalitetssäkring.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Försvarsmaktens ekonomiska problem inte får gå ut över satsningen på minröjningsverksamhet, utan att denna satsning bör intensifieras. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att både och Försvarsmakten ges ekonomiskt utrymme att satsa på forskning, teknikutveckling och materielinköp (eller leasing) inom minröjningsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ges stöd för sin inriktning att väsentligt utöka och anpassa utbildningen till de krav som ställs inom den civila humanitära minröjningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utbildningsprogram för minröjning bör finansieras inom anslag för området Försvarspolitik och inte som inom området Skydd mot olyckor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att , om så efterfrågas, bör bidra till att , GICHD, får utökade resurser för sitt arbete.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör inkludera motionens inriktning i den svenska minpolicy som arbetas fram. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör överlämna en skrivelse till som utförligt skildrar engagemang för minröjning. 1 Yrkandena 1, 3 och 8 hänvisade till UU. situationen i världen Det internationella minförbudet har lett till väsentliga framsteg. Men ändå kvarstår allvarliga problem. Mellan 15 000 och 20 000 människor skadas eller omkommer varje i olyckor med minor och oexploderad ammunition, enligt rapporten 2001. Dessutom är omfattande jordarealer obrukbara, eftersom de misstänks vara minerade. föreslog , som första land, att det skulle införas ett internationellt förbud mot personminor. En omfattande kampanj från ICBL (International Campaign to ) ledde till att ett sådant avtal kunde undertecknas . Regeringar, myndigheter och inte minst media tog minproblemet på största allvar. Det gav påtagliga resultat. Inte mindre än 119 stater har ratificerat avtalet om förbud mot personminor, enligt rapporten 2001. Dessutom har antalet tillverkare minskat kraftigt, antalet minoffer har minskat och minröjningsaktiviteterna har ökat. Men har politiker och media bytt fokus, de gömda minorna står inte längre högt upp på dagordningen. Men problemen kvarstår och de beskrivs av Landmine Monitor: 90 stater i världen är, mer eller mindre, drabbade av minor och/eller oexploderad ammunition. I minst 73 av dessa stater skedde det olyckor eller . I minst 23 väpnade konflikter lades det ut nya minor av regeringsstyrkor eller gerillaorganisationer. Internationell satsning på minröjning antogs en konvention i som förbjuder personminor. Där uppmanades till hjälp åt de mindrabbade länderna. I artikel sex står det: party in a position to do so shall provide assistance for mine clearance and related activities. Under de efterföljande åren, , ökade bidragen till minröjningsverksamhet betydligt. Men så föll frågan om personminor bort från medias och regeringars dagordning. Det har lett till att det blivit svårare för minröjningsorganisationer att få finansiering till nödvändiga minröjningsinsatser. Det behövs mer pengar, både för själva arbetet med att röja minor och för att utveckla nya system för att finna minfälten och röja minorna. har goda förutsättningar beträffande båda dessa områden. satsning på minröjning Sida stöder eller har stött minröjningsprojekt i bland annat , , , norra , , , , och . Sida bidrog med sammanlagt till humanitär minröjning, vilket gjorde till den då tredje största givaren i världen. Humanitär minröjning omfattar, utöver minröjning, även upplysning och utbildningsinsatser, kartläggning av problemet samt omhändertagande och återanpassning av minoffer. uppgick stödet till . ökade det till , men minskade det till 88,5 respektive . En prognos från Sida har indikerat att stödet fortsätter att minska . Den indikerade minskningen är allvarlig. Biståndsminister påpekade dock i ett svar på skriftlig fråga i att det svenska stödet har fluktuerat och någon minskning planeras inte. För att upprätthålla nivån krävs det att väsentligt ökar sin satsning och sitt stöd till humanitär minröjning. bygger upp en svensk kapacitet både för att bidra till ledningen av och för att leda direkta minröjningsinsatser i de drabbade staterna. inriktning kommer att kräva väsentligt utökade resurser, delvis finansierade av Sida. insatser kommer att planeras och genomföras i tätt samarbete med Sida, vilket för väl använda biståndspengar. Dessutom behöver också den andra grenen av svensk minröjningskapacitet, Försvarsmaktens militära minröjning inom ramen för internationella insatser, ökade resurser för att kunna genomföra ett framgångsrikt arbete. stöd till humanitär minröjning har antagit en omfattande minpolicy som beskriver verkets minröjningsarbete. har identifierat var det finns kompetensbrist, samt vilka behov och trender som dominerar inom humanitär minröjning. har identifierat följande trender: Fortsatt stöd för FN:s nationella . Ökad integration mellan minröjning och övriga biståndsinsatser. Lokalt nationellt ansvar för minröjningsinsatserna. Ökad användning av minhundar. Fokus på hur man ökar hundarnas tillförlitlighet. Ökat behov och intresse av explosivämnesdetektorer för s.k. area reduction. Ökad maskinell minröjning. program för forskning, metodutveckling och utbildning, samt inriktningen som minröjningsoperatör, utgår från dessa trender och behov inom den internationella humanitära minröjningsverksamheten. beslöt att stödja viss forskning samt att bygga upp en egen kompetens och egna resurser kring minröjningsverksamhet. har redovisat denna ansats, både i anslutning till verkets egna återuppbyggnadsprojekt och i andra sammanhang. Denna inriktning skall väsentligt öka den svenska minröjningskapaciteten, konstaterade försvarsminister . ställde sig regeringen positiv till satsning och beviljade omfördelning av medel. Enligt regeringen är det angeläget att öka satsningen på minröjningsområdet vad gäller forskning samt inriktningen av utbildningen av civilpliktiga, löd regeringens motivering. FN har upprättat nationella () som samordnar de olika minröjningsinsatserna i de mindrabbade länderna. har spelat en viktig roll i i Kosovo. Stödet har utgjorts av kvalitetssäkring av minhundar och sjukvård, samt IT-relaterade uppgifter. Antalet minoffer i Kosovo har genom en effektiv organisation , från 355 till 29 . Genom insatsen i Kosovo har SRV visat god förmåga att bygga en samordningsstruktur inom ramen för en FN-insats, skrev Sida till regeringen . Uppbyggnaden av denna organisation, genom , har rönt stor uppskattning. fick och en ny förfrågan från FN (UNOPS) avseende ytterligare svensk personal till . har svarat positivt på denna förfrågan. är det aktuellt för att genomföra en insats i , som liknar stödet i Kosovo. I sin förfrågan hänvisade till det positiva samarbetet med i Kosovo. bygger upp en egen kapacitet som minröjningsoperatör, vilket betyder att verket också kommer att leda minröjningsinsatser på fältet. Det humanitära minröjningsarbetet får inte utgöras av isolerade insatser, utan måste integreras i en genomtänkt biståndspolitik. I insatser bör lokalbefolkningen ansvara för genomförandet, medan svensk personal bidrar med planering, ledning, utbildning och kvalitetssäkring. avser att genomföra en utökad utbildning för minröjningsoperatörer och fortsätta sin satsning på viss forskning och teknikutveckling. Det är mycket positivt att , via , äntligen får en operatör som kan bidra till FN:s minröjningssamordning och dessutom leda minröjningsinsatser i drabbade stater. Detta kräver också att får finansiella möjligheter att förverkliga sin beslutade inriktning. Försvarsmaktens satsning på minröjningsverksamhet inrättades Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (SWEDEC) i , som samordnar Försvarsmaktens minröjningsinsatser. Också och berörs av och deltar i SWEDEC:s arbete. SWEDEC utbildar personal och testar och utvärderar materiel. Försvarsmakten och regeringen anser att säkerhetspolitiska läge förbättrats avsevärt, varför det pågår en omprioritering till fördel för svenskt deltagande i fredsbevarande internationella insatser. Och inom ramen för denna verksamhet har minröjning hög prioritet. Ändå går det gått trögt med denna satsning. fick Försvarsmakten i uppdrag av regeringen att redovisa förslag till åtgärder för att öka minröjningsförmågan (ej sjöminor) inom fredsfrämjande och humanitära insatser. Försvarsmakten föreslog en rad olika åtgärder för att öka den svenska minröjningskapaciteten. Bland annat nämner Försvarsmakten åtgärder för att utöka de personella resurserna för ammunitions- och minröjning, fortsatt studie av minröjningssystem som multisensor och djupminröjningssystem, åtgärder för att öka minhundverksamheten med utbildning av dressörer och minhundsförare. Försvarsmaktens förslag skulle, i de delar de specificeras, kosta . Det vore en kraftigt ökad satsning, men skulle ändå motsvara mindre än en promille av försvarsanslagen. Enligt vad vi erfarit har Försvarsmakten ännu inte prioriterat att genomföra den aviserade satsningen. Det är enligt vår mening av stor vikt att Försvarsmaktens fortsatta ekonomiska problem inte går ut över satsningen på minröjningsverksamhet. Denna satsning bör snarare intensifieras. Svenska minröjningssystem och utbildning Forskning och teknikutveckling inom minröjningsområdet ligger inom både och Försvarsmaktens intressesfärer. I sin roll som minröjningsaktör ser ett behov av att vidareutveckla en svensk kompetens inom ammunitions- och minröjningsområdet, både nationellt och internationellt. Den nuvarande utbildningen vid SWEDEC är enligt i första hand anpassad efter behoven inom militär minröjning. Den är inte tillräcklig för en effektiv medverkan i och för att leda humanitära minröjningsoperationer. En arbetsgrupp med deltagare från , Försvarsmakten och SWEDEC ser nu över frågan och kommer att lägga fram förslag avseende utbildningsbehovet för humanitär minröjning. Målsättningen är att relativt snabbt få ett 50-tal högt kvalificerade personer som är beredda att arbeta utomlands inom humanitär minröjning för räkning och i regi. Dessa experters kunskap ska kunna tillvaratas även för den svenska nationella beredskapen för ammunitions- och minröjning, ett område som ingår i uppgifter. Därför bör denna utbildning kunna inkluderas i anslag för området Försvarspolitik (och inte som inom området Skydd mot olyckor). Detta skulle underlätta finansiering. Detektion av minor Stora landområden i mindrabbade länder kan inte användas eftersom de misstänks vara minerade. Men mellan av alla misstänka minområden är i själva verket helt fria från minor. Därför är det speciellt viktigt att få fram teknik för att lokalisera var det finns respektive inte finns minor, som den parlamentariskt sammansatta försvarsberedningen slagit fast. Den mest lovande metoden för att avgöra om det finns minor i ett visst område, är att identifiera eventuella molekyler från minornas sprängämnen, främst trotyl, i luften. används uteslutande minhundar för detta ändamål. Hundarna har visat sig vara en mycket värdefull resurs, och det är angeläget med fortsatt metodutveckling inom hundområdet. För att säkerställa säkerhet och kvalitet avser att leasa redan certifierade hundekipage för sina kommande humanitära minröjningsinsatser. är det viktigt att det kommer fram ny teknik, explosivämnesdetektorer som biosensorsystemet (konstgjorda hundnosen). Detta svenska system är enligt den humanitära minröjningsorganisationen det mest lovande av all ny teknik inom minröjningsområdet. Norsk Folkehjälp både hoppas och tror att biosensorsystemet kommer att revolutionera minröjningsarbetet i världen. Som stöd för både minhundars arbete och den konstgjorda hundnosen krävs forskning om molekylvandringen från minorna. Dessutom krävs det ett optimalt filter för insamling av luft och molekyler. Det är viktigt att både och Försvarsmakten får resurser att genomföra satsningar i linje med denna inriktning. Djupminröjning Minröjningsmaskiner har fått allt större betydelse vid röjning av kända minfält. Maskinerna kan kraftigt minska kostnaderna per röjd kvadratmeter. har det funnits ett stort intresse från företag att bidra till minröjningsarbetet genom att utveckla nya maskiner. har utvecklat SCANJACK 3500, har utvecklat Mine-Guzzlern, och Countermine maskin heter Oracle. Försvarsmakten avser att anskaffa minröjningsmaskiner och samarbetar med i en studie och anskaffningsprocess som leds av , . Studien beräknas pågå . Den kan resultera i att Försvarsmakten köper in minröjningsmaskiner för sina internationella insatser. avser att leasa maskiner direkt av leverantörerna i anslutning till sina humanitära minröjningsinsatser. Internationellt samarbete Det är viktigt att svensk personal representeras i internationella organisationer och samarbetsprojekt om minröjningsverksamhet. , GICHD, är en oberoende internationell stiftelse. GICHD etablerades 1998 och arbetar i stor utsträckning på uppdrag av . har ställt en representant till förfogande för GICHD, i syfte att bidra med svensk kompetens och för att ta del av andras expertis inom främst minhundområdet. bör, om så efterfrågas, bidra till att GICHD får utökade resurser för sitt arbete. Svensk minpolicy och årlig skrivelse Det finns ett stort antal myndigheter och organisationer i som direkt eller indirekt deltar i arbete med minröjning. Men det finns ingen central samordningsfunktion. Enligt vår mening borde en sådan ligga inom . Det är därför mycket positivt att regeringen har aviserat att den kommer att anta en svensk minpolicy. är det vår önskan att denna minpolicy ligger i linje med de riktlinjer som skisserats i denna motion. Det vore enligt vår mening också av stort värde om regeringen överlämnade en skrivelse till som utförligt skildrade engagemang för minröjning. () () () () ()