ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub528 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub528av och ()Inträdeskraven till gymnasieskolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn bör göras när det gäller inträdeskraven till gymnasieskolan. Motivering krävs det av en elev som går ut har godkända betyg i svenska, matematik och engelska för att kunna söka in på något av gymnasiets nationella program. Har eleven inte fått godkänt eller högre betyg i något/några av dessa tre ämnen återstår enbart att söka in på det individuella programmet. De andra programmen är stängda för eleven ifråga. Detta faktum torde vara allmänt känt efter den uppmärksamhet det fått i medierna . Exempel på två grupper som har det svårt att kvalificera sig till gymnasieskolans nationella program är barn med invandrarbakgrund och barn med inlärningssvårigheter. Bakgrunden till dessa båda gruppers svårigheter att nå godkänt i framförallt svenska och engelska är olika. För elever med invandrarbakgrund handlar det om hur mycket tid de fått att studera svenska och engelska, samt om huruvida svenska pratas i hemmiljön. Här är det väsentligt att har en väl fungerande organisation för att fylla dessa elevers behov av svensk- och svenska 2-undervisning. Lika viktigt är det att få en kontinuitet i studiegången. Många upplever att det finns en vägg mellan och gymnasiet som är svår att ta sig förbi. Det är viktigt att gymnasiet har en än större flexibilitet i sitt arbete och i undervisningens upplägg för att möta dessa elevers behov. Det räcker inte som med det individuella programmet. Naturligtvis fyller detta program en viktig uppgift som förberedelse för gymnasiala studier, men får inte bli som , en automatisk hållplats på vägen mot studier på ett nationellt program. En ökad tid för undervisning i svenska samt en högre individuell anpassning efter varje enskild elevs förutsättningar skulle kunna vara vägar att få fler elever att klara av de nationella programmen utan att gå vägen via individuella programmet. Vi har mött ungdomar som kommer till och behärskar sitt modersmål mycket väl. De inträdeskrav som ställs för att komma in på gymnasiet innebär att de i praktiken skall lära sig två nya språk till skillnad från den som är född i då det endast räcker med ett främmande språk, d.v.s. engelskan. En elev som har en långsam språkinlärning har fullt upp med svenskan. Ofta läser inte eleven ifråga engelska förrän under de senare grundskoleåren (år 79). Att nå betyget godkänt i svenska är svårt nog och i engelska nära nog omöjligt. I och med det är eleven utestängd från gymnasiets program, även om denne arbetat hårt för att nå godkänt i matematik och svenska. Eleven kan ha möjlighet att följa ett nationellt program, förutom i det främmande språket engelska. Ändå blir det extra i gymnasiet på det individuella programmet, kanske blir det då aldrig aktuellt att gå vidare. Ovan har beskrivits två gruppers olika svårigheter vad avser intagningen till gymnasiet. Det är oerhört väsentligt att dessa två gruppers möjligheter att gå på de nationella programmen stärks. () ()
mot · GP02Ub530 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub530av m.fl. (s)Mångfaldsutbildning för lärare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs rörande införandet av ett obligatoriskt mångfaldsinslag på lärarutbildningar. Motivering är ett mångkulturellt land. fanns det 477 312 personer med utländskt medborgarskap i . Dessutom fanns otaliga personer med svenskt medborgarskap men med bakgrund i ett annat land. Många av dessa har en stark kulturell identitet som skiljer sig från den svenska. Som exempel kan nämnas att cirka 70 000 personer har kontakt med muslimska församlingar i . Även på många andra sätt finns stora variationer mellan människor i vårt land. Allt fler vågar gå ut med att de har en avvikande sexuell läggning. Antalet personer som väljer att endast äta vegetariskt eller veganmat ökar och för många är detta ett medvetet etiskt val. Den tid då svenskheten kunde beskrivas som en norm lika för alla är definitivt över. Den svenska skolan är på många sätt dåligt för den nya mångfalden. Många elever känner att deras erfarenheter och intressen inte tillräckligt tas tillvara i skolundervisningen eller att deras lärare inte förstår dem. Det handlar om så mycket mer än bara att inte fira jul eller att inte äta fläskkött. Såväl lärare som andra elever kan ha svårigheter att förstå detta. Ofta handlar detta inte om diskriminering eller elakhet från lärarens sida, utan helt enkelt om okunskap. Vi har ett ansvar för att mångfalden i inte leder till ett utanförskap för dem som avviker från . Därför behöver lärarutbildningen breddas. Alla behöriga lärare ska i sin utbildning ha fått inblick i och kunskap om andra kulturer och livsstilar. Denna kunskap är en del av läraruppdraget. Gotab, 2001 () () () () () ()
mot · GP02Ub534 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub534av m.fl. (c)Utgiftsområde 15 Studiestöd Förslag till riksdagsbeslut anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 25:2 Studiemedel m.m. 11 604 520 + 1 000 000 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. 3 378 664 - 2 384 000 Summa för utgiftsområdet 22 567 335 - 1 384 000 Anslagsberäkning För att kunna locka fler människor, särskilt från studieovana miljöer, till den högre utbildningen krävs att studenters villkor förbättras. Den sociala snedrekryteringen måste brytas. Regeringens studiemedelsreform kommer bara halvvägs genom att visserligen strama upp återbetalningen men utan att åtgärda skuldbördan. föreslår istället ett system som minskar skuldbördan, är lättöverskådligt och har tydliga subventioner. har i en motion till presenterat sitt förslag till system där bidrag och lån utgör vardera av totalbeloppet. Finansiering sker bl a genom att nya resurser tillförs utgiftsområdet: , samt . Från utgiftsområdet överförs till utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. () () () () () ()
mot · GP02Ub535 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub535av och ()Religionskunskap och samhällskunskap i gymnasieskolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att behålla ämnena religionskunskap och samhällskunskap i gymnasieskolan. Motivering En arbetsgrupp på har föreslagit att kärnämnena religionskunskap och samhällskunskap ska slås samman och bilda ett nytt ämne som skulle heta etik och moral. Dessutom skulle vissa mål från historieämnet tillföras, och arbetsgruppen ansåg också att bild och mediekunskap skall ingå i detta ämne. Detta förslag har med all rätt upprört många lärare då de inte fanns med när förslaget gick ut på remiss till 52 olika instanser. Etik och moral finns med i ämnet religionskunskap och det är bra. Men det förslag som denna arbetsgrupp presenterat hoppas vi verkligen inte skall bli verklighet. Att två så viktiga ämnen som religionskunskap och samhällskunskap skulle slås samman och få som namn etik och moral motsätter vi oss. () ()
mot · GP02Ub537 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub537av ()Neurologer i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av åtgärder för att snabbt öka antalet specialistneurologer i . Motivering I finns omkring 60 000 personer med epilepsi varav 10 000 är barn. Optimal behandling av epilepsi kräver specialistkompetens. Tillgången till specialistvård är minst sagt begränsad. finns knappt 300 specialister i neurologi. De har ett stort arbetsområde med en mängd diagnosgrupper. Trots en kraftfull vetenskaplig utveckling är den neurologiska vård- och rehabiliteringsorganisationen fortfarande svagt utvecklad i . Antalet neurologspecialister i landet är lågt jämfört med omvärlden. I många län finns endast enstaka specialister vid länssjukhus och neurologisk slutenvård saknas helt i flertalet län i landet. Specialiserad neurologisk rehabilitering, en verksamhet av avgörande betydelse för framtida livskvalitet för många neurologiska patientgrupper, saknas på många håll. Detta ska ställas i relation till att det i finns minst 60 000 personer som lider av epilepsi, 20 000 personer med Parkinsons sjukdom, 10 000 med MS samt omkring 200 000 personer med funktionsnedsättning relaterad till stroke etc. Enligt vad jag erfarit finns i bara en neurologspecialist per 32 000 invånare, jämfört med i 1/10 000 invånare, i 1/22 000 invånare, i 1/16 000 invånare. Genomsnittet i ligger på 1/20 000 invånare. Fördelningen av neurologer är dessutom ojämn i . I län med regionsjukhus är besättningen 1/25 000 invånare. Övriga län har 1/150 000 invånare. Särskilt otillfredsställande är tillgången till specialistkompetens i den norra sjukvårdsregionen. Prognosen för framtiden visar att en generell läkarbrist kommer att uppstå cirka 20102015 om inte läkarutbildningen ökar. Åldersfördelningen av landets neurologer är sådan att omkring 87 specialister, d.v.s. cirka en tredjedel, kommer att pensioneras av . Återväxten är som synes långt ifrån garanterad. Jag anser att kraftfulla åtgärder behövs för att motverka de konsekvenser som detta får för personer med epilepsi. En viktig åtgärd är att uppmärksamma behovet samt att tillföra resurser för att öka antalet utbildningsplatser för neurologi inom landstingen respektive regionerna. Det finns ett stort behov av helhetssyn inom sjukvården. För att skapa en väl fungerande, effektiv samt för patient och anhörig kvalitetssäkrad vård, måste hela vårdkedjans olika kompetenser finnas med i denna helhetssyn. Grundbulten i systemet vad avser neurosjukvården är specialistläkare inom neurologin. Genom en snar och långsiktig satsning på utbildning av specialister inom neurologi kan de samhällsekonomiska totalkostnaderna hållas nere, som drabbade personer ges en rättmätig och självklar möjlighet att delta i samhällslivet. Det är därför absolut nödvändigt att regeringen vidtar kraftfulla åtgärder genom att tillsammans med förstärka antalet utbildningsplatser och ST-tjänster för neurologer inom landstingen och regionerna samt att utbildningspengar öronmärks för dessa ändamål.
mot · GP02Ub538 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub538av ()Teckenspråkstolkutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att via tilläggsdirektiv till aviserad utredning om teckenspråkets ställning tillföra en översyn över tolkutbildningarna. Motivering Teckenspråkstolkar är de dövas dörröppnare till det samhälle vi hörande lever i. man förmår ana vidden av de problem och det utanförskap det innebär att inte kunna höra inser man att den tolkbrist som råder måste åtgärdas. Tolkhjälp är nödvändig för den döve i det vanliga vardagslivet, men är också en förutsättning för att föreningsmötet, studiecirkeln eller universitetsutbildningen skall kunna genomföras. Glädjande nog finns det ett stort intresse för teckenspråket bland hörande ungdomar och ett stort antal gymnasieskolor erbjuder grundkurser i ämnet. Trots att många därefter söker sig vidare till yrkesutbildningen råder en ständig brist på färdigutbildade tolkar. Talar man med lärare och elever på teckenspråkstolkskolorna framkommer ett missnöje med utbildningens nivå och innehåll. Möjligen ligger problemet i gymnasieskolornas grundläggande kurser. Eleverna är inte tillräckligt förberedda inför fortsättningen och avhopp är vanliga. Det är naturligtvis viktigt att utbildningsnivån bland tolkarna är hög, ambitionerna när det gäller slutresultatet skall på intet sätt sänkas. Men tolkbristen och avhoppen talar sitt tydliga språk: en förändring i utbildningskedjans uppläggning bör ske. En utredning vad gäller teckenspråkets ställning kommer att tillsättas inom det snaraste. Ett tilläggsdirektiv innefattande tolkutbildningens kvalitet kan lämpligen tillföras utredningen så att problematiken behandlas i en helhet.
mot · GP02Ub539 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub539av m.fl. (s)i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undersöka möjligheten för i att byta huvudman från till . har byggt upp betydande samlingar inom olika ämnesområden. En av dessa samlingar finns på . Den rymmer ca nio miljoner föremål och är en av största samlingar av arkeologiskt material. Genom sitt uppdrag som mottagare av skånskt arkeologiskt material växer samlingarna fortlöpande och nyförvärven har kommit att bli mycket omfattande på grund av de utgrävningar som skett i samband med en rad infrastrukturarbeten i . Samlingarna är av stor betydelse för både grundläggande utbildning och aktiv forskning. Stora insatser har gjorts för att registrera och konservera samlingarna. Nya föremål inkommer ständigt, vilket ställer särskilda krav på museets möjligheter att konservera, registrera och förvara nytt material. Museet har också en aktiv publik verksamhet och särskilt har en rad nya fynd, inte minst från de uppmärksammade utgrävningarna i , rönt stort intresse från allmänheten. Till den utåtriktade verksamheten skall också föras den kontakt- och rådgivningsverksamhet som museet tillhandahåller till olika intressenter i regionen, såsom hembygdsföreningar och arkeologiska sammanslutningar. sparkrav har ökat, vilket hotar Lunds historiska museums fortsatta verksamhet. Det har också medfört att de externa medfinansiärer som tidigare funnits har fått allt svårare att motivera vidare investeringar. genomförde en utredning som bland annat hade till syfte att ta reda på hur de skulle kunna lösa finansieringen av på ett tillfredställande sätt. Denna utredning utgör dock inte ett tillräckligt underlag för att finna en helhetslösning. har samlingar av mycket stort kulturhistoriskt intresse som riskerar att försvinna om de inte får adekvat tillsyn. Därför finns det skäl att undersöka möjligheterna för att ta över huvudmannaskapet för . På så sätt skulle en mer långsiktigt hållbar lösning erhållas. () () () () ()
mot · GP02Ub542 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub542av och ()Homo-, bisexuella och transpersoner i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärarnas ansvar att motverka fördomar, både sina egna och andras, kring homosexuellas, bisexuellas och transpersoners livsvillkor. Motivering Skolan fyller en stor och viktig del av en ung människas liv. Det är också viktigt att man som ung vet att man med förtroende ska kunna vända sig till sin lärare och annan elevvårdspersonal och vara säker på att man möts av professionella och kunniga människor. I ett samhälle som bygger på principen om alla människors lika rätt kan det inte vara acceptabelt att man som homosexuell, bisexuell eller transperson behandlas annorlunda. Att man inte bara ska bli tolererad utan bli bemött med respekt och acceptans. Som elev i en obligatorisk skola ska man inte behöva möta personal med negativ eller bristande kunskap och förståelse för homosexuella, bisexuella eller transpersoner. Regeringen bör därför verka för att och andra berörda verk och institutioner medvetet och aktivt arbetar för att förbättra utbildningen så att homosexuellas, bisexuellas och transpersoners livsvillkor tydligt belyses för blivande lärare på ett objektivt sätt. Dessutom bör regeringen verka för att och andra berörda verk och institutioner kräver att lärare får utbildning om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners livsvillkor. Det gäller inte bara kunskap om grupperna utan även pedagogiska verktyg för att synliggöra dessa livsval som lika självklara som andra livsval. () ()
mot · GP02Ub548 · 2001-10-05 00:00:00 — 5 Allmän förskola I samband med att regeringen genomdrev förslaget om maxtaxa fattades även ett beslut om en allmän förskola. Reformen om allmän förskola innebär att det ska erbjudas plats för alla barn i förskola från och med höstterminen det år de fyller . Det ska vara obligatoriskt för kommunerna att anordna den allmänna förskolan, men frivilligt för barnen att deltaga i verksamheten. Den allmänna förskolan skall omfatta minst () och vara avgiftsfri. är som nämnts skarpt kritiska till regeringens reform. Inte av den anledningen att vi är emot en allmän förskola utan för att vi är emot regeringens sätt att genomföra den. Regeringen har inte tagit hänsyn till alla förskoleverksamheter utan enbart till förskolan. Förskolans verksamhet värderas högre än till exempel familjedaghemmens. Regeringen menar att även barn på familjedaghem ska ha rätt till tre timmars kostnadsfri allmän förskola . Barnen ska alltså lämna familjedaghemmet för att gå till förskolan. Regeringen säger att förskolan ska ses som ett komplement till familjedaghemmet och inte, som vore det naturliga, att den allmänna förskolan skulle kunna läggas inom ramen för familjedaghemmet. Dessutom slås det fast att kommunerna inte är skyldiga att ordna skjuts för barnen från hemmet eller dagmamman till förskolan. Den allmänna förskolan blir i och med detta inte ett realistiskt alternativ för många, till exempel i glesbygdskommunerna. Eftersom den allmänna förskolans verksamhet ska vara kostnadsfri finns en stor risk att många föräldrar känner sig tvingade att välja förskolan, istället för andra omsorgsformer för sina 45-åringar, eftersom de där har tre timmars gratis förskola. Det blir alltså resurserna inte barnets behov som får styra barnets omsorg även här. Reformen om den allmänna förskolan innebär ett dråpslag mot familjedaghemmen och de öppna förskolorna. Istället för att stödja familjerna i deras val är reformen ytterligare ett försök att från regeringens sida styra föräldrarnas val av omsorg för sina barn. Regeringen inför allmän förskola eftersom de menar att de barn som gått i förskola är bättre förberedda att klara skolan. Vi tror också att förskoleverksamheten kan öka många barns förutsättningar att klara skolan men detta gäller inte alla. Förskolan är inte det bästa alternativet för alla barn hur välfungerande verksamheten än är. För att kunna ge det enskilda barnet den trygghet, stimulans och det stöd det behöver måste utgångspunkten vara barnets behov och därmed behövs också olika alternativ för att möta dem. Barn lär överallt i alla miljöer förutsatt att nyfikenheten stimuleras. Många fyraåringar skulle må bättre av att få stanna i lugnet hos dagmamman än att transporteras till kommunens förskola . Förskolan ligger som nämnts numer under och har en egen läroplan. Detta tillsammans med införandet av en allmän förskola bedömer vi vara det första stegen mot att införa obligatorisk förskola för alla 45-åringar. En sådan styrning kan vi inte acceptera. () () () () () () () () () () () () () () () () () ()
mot · GP02A1 · 2001-10-03 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A1av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2000/01:147 Offentliganställdas bisysslor Förslag till riksdagsbeslut beslutar införa ett förbud för justitieråd och regeringsråd i respektive Regeringsrätten att ha uppdrag som skiljeman. De högsta domarnas bisysslor I proposition 2000/01:147 Offentliganställdas bisysslor, föreslår regeringen att ett eventuellt förbud inte bör införas mot att domare vid och Regeringsrätten åtar sig uppdrag som skiljemän vid sidan av sin ordinarie tjänst. Ett sådant förbud fanns tidigare . Regeringen menar att man istället kommer tillrätta med de förtroendeskadliga situationerna genom att skärpa kontrollsystemet. Domstolsväsendet ska alltid upprätthålla de fundamentala principerna om obundenhet, oberoende, självständighet och opartiskhet. Ingenting får äventyra allmänhetens förtroende för domstolens arbete. I andra länder finns därför ett förbud mot att domare åtar sig uppdrag vid sidan av sin ordinarie tjänst. I har också en debatt förekommit där flera ifrågasatt om det är lämpligt att högre domare åtar sig skiljemannauppdrag. Tre frågor har tagits upp i debatten; jävssituationen om en skiljedom klandras vid domarens ordinarie domstol, omständigheten att skiljedomen är omgärdad av sekretess, samt den ofta mycket höga ersättningen för skiljemannauppdraget vilken kan leda till en prioritering av detta uppdrag framför den ordinarie tjänsten. Den sista frågan framstår som särskilt besvärande med hänvisning till budgetunderlag för 20022004. I underlaget kan man läsa att Regeringsrättens volym av balanserade mål alltjämt är för stor för att situationen ska anses som godtagbar. Dessutom behöver åldersstrukturen i målbalansen förbättras kraftigt. Flera instanser har behandlat och tagit ställning i denna fråga. (SOU 2000:80) ansåg, när man lämnade sitt betänkande, att det inte är motiverat att införa ett generellt bisyssloförbud för domare. framhöll man att skiljemannauppdrag inte kan anses förenliga med 7 § lagen om offentlig anställning. JO och JK delar, som remissinstanser, utredningens bedömning. JO menar att det med hänsyn till det höga krav på saklighet och opartiskhet som måste ställas på domstolarna i en rättsstat får eventuella fördelar med det nuvarnade systemet stå tillbaka för intresset att inte på detta sätt rubba förtroendet för dem. anser att det inte är acceptabelt att de allra högsta domarna, det vill säga justitieråden och regeringsråden i respektive Regeringsrätten, tillåts ha uppdrag som skiljemän. Förtroendet för domstolens arbete kan påverkas negativt. Ett förbud bör därför införas som omfattar dessa domare, liknande det som fanns . () () () von der Esch (kd) () () () () () () ()
mot · GP02A201 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A201av och ()Unga kvinnors situation på arbetsmarknaden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om unga kvinnors situation på arbetsmarknaden. Försvåra diskriminering tvingas många vid anställningsintervju svara på frågor om och i så fall när man tänkt att skaffa barn. Vi menar att frågor av den här karaktären är integritetskränkande. är det ofta svårt att kombinera familj och karriär. Det bör vara en av statens uppgifter att möjliggöra detta. Det är fortfarande så att kvinnor tar ut mest föräldraledighet. Att män i karriären gör det ses ofta som något ovanligt. Eftersom efterforskning om framtida graviditet drabbar kvinnor blir frågan diskriminerande. Detta är ett stort jämställdhetsproblem, eftersom det är främst kvinnorna som drabbas av företagens föräldrafientlighet och därmed förlorar konkurrenskraft på arbetsmarknaden. Vi behöver också en förändrad syn på föräldraskapet och dess fördelar så att både män och kvinnor utan dåligt samvete skall kunna ta ut sin föräldraledighet. Denna förändrade inställning är också viktig för att barnafödandet skall öka. Barn måste ses som en tillgång i samhället och föräldraskapet bör därför uppmuntras. Att bli förälder eller att ha planer på att bli det skall inte behöva innebära att man nekas tjänst eller blir uppsagd. Opinionsbildning inom området är viktigt. () ()