mot · GP02Kr416 · 2001-10-05 00:00:00 — liksom tidigare görs oftare tillfälliga satsningar än långsiktiga anslagshöjningar, vilket försvårar arbetet för kulturarbetarna. I budgetpropositionen föreslår regeringen att en ny myndighet, Forum för levande historia, ska inrättas. Vi delar regeringens syn att samhället har en mycket viktig uppgift när det gäller att sprida kunskap om Förintelsen och främja diskussionen om demokrati och mänskliga rättigheter. Vi är dock, liksom en stor del av remissinstanserna, inte övertygade om att en särskild myndighet för detta är nödvändigt. Verksamheten skulle till exempel kunna organiseras som en ideell förening innefattande stat, näringsliv och de stora folkrörelserna eller involveras i någon eller några av de befintliga instanser som redan arbetar med dessa frågor som något av universitetens centrum för förintelseforskning. En förstärkning av arbetet för demokrati och mänskliga rättigheter måste också inrymma fördjupade kunskaper om andra brott mot mänskligheten, som de kommunistiska regimernas brott . Frågan bör alltså bli föremål för en utredning innan beslut fattas. I avvaktan på denna föreslår vi en minskning av det anslag på som regeringen föreslagit för ändamålet. Vi utvecklar vidare vår syn på kulturpolitikens område i motionerna Arkiv, bibliotek och museer, Skapande verksamhet samt Läsning. 4.2 Mediepolitik Politikområde 27 I en politisk demokrati har den fria åsiktsbildningen en avgörande betydelse. Den politiska kommunikationen och åsiktsbildningen kan ske på olika sätt till exempel inom ramen för personliga samtal och genom organisationer och föreningsliv. Det är dock genom medierna som skilda åsikter och opinioner når den stora allmänheten. Staten har ett ansvar för att yttrandefriheten i praktiken kan utnyttjas. Det övergripande målet för statsmakternas agerande gentemot medierna måste vara att demokratin stärks och fördjupas. Tillsammans kan medierna genom debatt, nyhetsförmedling och annan information ge underlag för medborgarnas fria och självständiga ställningstaganden. Medierna ska bidra med information till samhällsmedborgarna, men de ska också granska institutioner, organisationer och företeelser samt vara ett forum där många olika röster får komma till tals. Det är viktigt med en mångfald av oberoende medieföretag. Mångfald i medierna är snarare ett medel för att främja demokratin och därmed den fria åsiktsbildningen än ett mål i sig. En statlig massmediepolitik måste inriktas på att främja mångfalden inom massmedierna. Anslagen inom mediepolitiken går bland annat till att bekosta och och TV, två viktiga instanser för att främja en god kvalitet i medierna. Vår syn på mediepolitiken utvecklar vi vidare i motionen Mediepolitik. 4.3 Ungdomspolitik Politikområde 29 En statlig ungdomspolitik bidrar till att skapa en helhetsbild av ungdomars situation. Den kan bidra till en samordning av de statliga insatserna för ungdomar samt stödja föräldrar, kommuner, ideella organisationer och andra krafter i samhället. Inte minst måste politiken, som den medger att ungdomar själv formar sin framtid, befästa att värderingar som människolivets okränkbarhet, varje människas värde och rätt till integritet förmedlas till varje ny generation. Att förneka behovet av en samlad ungdomspolitik är att blunda inför de särskilda problem som möter ungdomar på deras väg in i vuxenlivet. När en nationell ungdomspolitik utformas är det viktigt att inte bara se ungdomstiden som en livsfas där intresset inriktas mot individens framtida livsförlopp, utan också se ungdomar som en social grupp med särskilda livsvillkor. Ungdomspolitiken måste ta sin utgångspunkt i och ta till vara det engagemang och de erfarenheter som ungdomar har i olika samhällsfrågor. Det statliga stödet till ungdomspolitikens område är framför allt ett stöd som går direkt till verksamheter bland ungdomar och därför är det ett område värt att prioritera. Vi utvecklar vidare vår syn på ungdomsfrågorna i motionen Ungdomspolitik. 4.4 Folkrörelsepolitik Politikområde 30 I finns en lång tradition av ideellt engagemang. Det ideella arbetet har sin huvuduppgift i att skapa gemenskap, helhet och struktur i människors liv. Folkrörelser och frivilliga organisationer fungerar ofta som samhällets känselspröt. De hittar orättvisorna, upptäcker kantigheterna, kartlägger nya områden och antar nya utmaningar. Den ideella sektorn eller sociala ekonomin står för ovärderliga insatser i samhället och för att stärka arbetet på området har vi i vår budget ett särskilt anslag till utveckling av den ideella sektorn. Folkrörelserna utgör en stor del av den ideella sektorn i och deras verksamhet är ofta inriktad på folkbildning. Människor samlas frivilligt för att på sina egna villkor ta del av föreläsningar, delta i olika kulturprojekt, diskutera och studera tillsammans. Detta är ett unikt sätt att främja den allmänna medborgerliga bildningen och demokratin. Syftet med folkbildningen är att göra det möjligt för alla människor att kunna påverka sin livssituation och att skapa ett engagemang för att delta i samhällsutvecklingen. Folkbildningen har en unik möjlighet att arbeta för demokratiutveckling. anser därför att regeringen bör initiera en bred folkbildningssatsning om demokratin och om medborgarnas delaktighet i den politiska processen. Inom politikområdet folkrörelsepolitik ligger även ett stöd till allmänna samlingslokaler. Bidraget får lämnas till allmänna samlingslokaler för köp, ny- och ombyggnad, standardhöjande reparationer samt för handikappanpassning. Bidragen är väsentliga inte minst ur ett lokalt och regionalt utvecklingsperspektiv. På mindre orter och i glesbygd är dessa lokaler ofta den enda samlingspunkten för till exempel barn- och ungdomsarbete och kulturverksamhet. Eftersom regeringen gjort kraftiga nedskärningar på området genomför vi en höjning av anslaget med . Vi utvecklar vår politik på området i motionen Folkrörelser och folkbildning. () () () () () () () () () () () () () () () () () ()