ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02K307 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K307av ()Dödshjälp Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för ett europeiskt och internationellt förbud mot eutanasi inom Europeiska unionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättandet av en offentlig utredning rörande en grundlagsfäst rätt till liv. Inledning I en rapport som presenterades riktade skarp kritik mot eutanasilag och det sätt på vilket den tillämpas. Kommittén uppmanade till en ny utvärdering av denna praxis. säger bland annat att det holländska systemet inte upptäcker och förhindrar situationer där otillbörlig press kan leda till att lagens krav kringgås. Det stora antalet 2 000 fall kan också indikera att eutanasi inte sparas enbart åt de mest extrema sjukdomsfallen som lagen stiftar, menar . Dessutom kräver FN en grundlig granskning av rapporterade fall där nyfödda barn med handikapp sägs ha dödats av sjukvårdspersonal med motiveringen att det varit dödshjälp. Ungefär kom nyheter om att arbetar aktivt för att följa exempel med en eutanasilag redan före detta års slut. Frågan är hur medveten varit om de mycket allvarliga konsekvenserna av eutanasilag och -praxis som pekat på. Både Europastadgan om de grundläggande fri- och rättigheterna och FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna stadgar tydligt att varje människa har rätt till liv. Det holländska fullskaliga eutanasiexperimentet har visat att införandet av en rätt till död för några, för andra inneburit att rätten till liv åsidosätts. Notera att det är rätten till liv som är stadgad som en okränkbar rättighet i både den europeiska och den internationella rättighetssamlingen. Troligtvis kan heller ingen eutanasilag göras tillräckligt säker för att garantera att utfallet inte blir detta. Därför strider legaliserandet av eutanasi i alla dess former mot det humanistiska och judisk-kristna rättighetstänkandet. Mot bakgrund av rapporten från och av att eutanasilag riskerar att sprida sig i och övriga världen, bör verka för ett europeiskt och internationellt förbud mot eutanasi i främst EU. Införandet av grundlagsfäst rätt till liv För eget vidkommande bör diskutera om rätten till liv är tillräckligt säkrad genom införlivandet av Europastadgan i grundlag . Denna text torde även vara införlivad i grundlag, och ändå har utvecklingen i tillåtits ta den dödsbringande väg den tagit. Vi menar att respekten för liv och människovärde är en av de grundläggande principerna i vår kultur, och det präglar vårt samhälle genom både lagstiftning och etiska normer. Skyddet för livet och den personliga friheten är så grundläggande principer att de också bör komma till uttryck i grundlagen. Tanken med en grundlagsbestämmelse är att understyrka att den grundläggande respekten för liv och människovärde även fortsättningsvis ska prägla vårt samhälle. Vi menar att människovärdet inte är beroende av den enskilda människans egenskaper och möjligheter i livet. Alla människor har samma värde. Människovärdet är inte beroende av kön, ras, utseende, ålder, sexuell läggning, hälsa eller funktionsduglighet.
mot · GP02K308 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K308av ()Ökat programutbyte i närradion Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av radio- och TV-lagen enligt vad i motionen anförs om att, med en procentuell andel för program med lokal anknytning av den tid tillståndshavaren disponerar, ersätta dagens tio timmars undantag från riksförbudet. Motivering Radio- och TV-lagen innehåller för närradion, utöver regler för reklam, sponsring och angivande av stationsbeteckning, endast en programregel för den enskilda tillståndshavaren, det så kallade riksförbudet. Regeln, vars syfte är att motverka nätverkssändningar, innebär att en tillståndshavares programutbud endast får innehålla program som har framställts särskilt för den egna verksamheten. Det finns ett undantag från bestämmelsen. Undantaget innebär att en tillståndshavare, under , får sända program som inte framställts för den egna verksamheten om innehållet i sändningarna: är av särskilt intresse för tillståndshavarens medlemmar, främjar kunskap och bildning utgör upptagningar av lokala kulturella tillställningar. Undantaget som gäller är en utvidgning av det tidigare undantaget från riksförbudet. Syftet med utvidgningen är att göra det möjligt för tillståndshavarna att i viss omfattning kunna utbyta material som kan stimulera till kunskapsutveckling och kulturellt utbyte. Exempel på sådant material kan vara föreläsningar från högskolor, nyhetssändningar, samhälls- eller debattprogram. Exempel på lokala kulturella tillställningar kan vara upptagningar från konserter, gudstjänster, teaterföreställningar, etc. med anknytning till tillståndshavaren. Program av den typ som ofta förekommer i den kommersiella lokalradion, där modern musik på skiva blandas med kommentarer om t.ex. lokala kulturella evenemang, trafikupplysningar och lyssnartävlingar bör, enligt förarbetena, inte omfattas av undantaget. Den s.k. tiotimmarsregeln hindrar ett smidigt utbyte av programmaterial mellan föreningar som inte i första hand baseras på lokal anknytning, utan där det snarare är kultur eller intresse som utgör den gemensamma grunden för programmen. Detta kan till exempel gälla språkliga minoriteter, föreningar eller kyrkor och samfund. Vidare bör föreningar som sänder närradio inom en region med intresse av att samarbeta och utbyta programmaterial i vissa frågor kunna göra detta i större omfattning. Naturligtvis bör huvuddelen av det som sänds i närradio även fortsättningsvis vara producerat för den egna verksamheten. Regeringen bör återkomma till med förslag om generösare regler för programutbyte i närradion, förslagsvis att, med en procentuell andel för program med lokal anknytning av den tid tillståndshavaren disponerar, ersätta dagens tio timmars undantag från riksförbudet.
mot · GP02K309 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K309av ()Personvalsinslaget i kommunalvalen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om personvalsinslaget i kommunalvalen. Motivering Genom personvalet vid allmänna val har väljaren möjlighet att genom kryssning lägga sin röst på en av kandidaterna på valsedlarna. För att personvalet ska få genomslag i kommunfullmäktigevalet krävs av rösterna i valkretsen. Det är dock inte möjligt att få räkna samman personvalsrösterna mellan valkretsarna. I en större kommun måste det finnas minst två valkretsar, detta styrs genom vallagen. Enligt vallagens 2 kap. 6 § ska kommunen delas in i två eller flera valkretsar om det finns fler än 24 000 personer som har rösträtt i en kommun eller om det för kommunen skall utses minst 51 fullmäktigeledamöter. Om en medborgare i en kommun använder sig av sin rätt att kryssa, får inte krysset tillgodoräknas kandidaten om han/hon tillhör den andra valkretsen. Detta kan inte betraktas som rättvist. En lösning vore att antingen ändra i vallagen så att även större kommuner får ha endast en valkrets eller vad avser personvalet att man i en kommun får räkna samman alla kryss oavsett valkrets.
mot · GP02K310 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K310av m.fl. (mp)Helgdag på Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring i lagen om allmänna helgdagar att blir allmän helgdag i utbyte mot en kyrkohelgdag. Motivering 1980 kungjorde FN som internationell kvinnodag. Det innebär att har haft officiell status som den dag då kvinnor världen över kan samlas och göra manifestationer. Från början skulle i första hand tjäna till uppvigling för kvinnorösträtten skrev den socialistiska kvinnokonferensen i en resolution i . har det målet uppnåtts i de flesta länder världen över. har firats med olika styrka och under sin historia. När socialdemokrater och kommunister gick skilda vägar följde med kommunisterna. Under mellankrigs- och krigsåren förbjöds i nazistiska och fascistiska länder. samlades kvinnor inom olika motståndsrörelser i till ett gemensamt möte i . Därefter har ändrat karaktär som den fått nytt liv. firades den av amerikanska feminister vid Berkley i . Den spred sig till den nya kvinnorörelsen i och kom till . är då även organisationer utan partipolitisk anknytning samlas för att lyfta fram kvinnofrågor och för få dessa frågor uppförda på dagordningen. Frågor om fred och internationell solidaritet är ofta bärande teman. Inför hade kvinnoorganisationerna inom EU enats om att temat för demonstrationer över hela skulle vara den talibanska regimens konsekvenser för kvinnorna i . Många kvinnor är dock förhindrade att delta i de demonstrationer, manifestationer, möten, föreläsningar, seminarier eller konferenser som anordnas på därför att den oftast infaller på en arbetsdag. Femton andra länder har redan beslutat att göra till helgdag och vi anser att bör vara ytterligare ett land bland dessa. () () () ()
mot · GP02K311 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K311av ()året runt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sommartid året runt. Inledning stundar vintern. Den är inte bara kall och ruggig den är mörk också. Än påtagligare blir det när vi växlar , det som väl borde benämnas som normaltid. En timmes ljus försvinner . sker växlingen natten mellan den 27:de och 28:de oktober. året runt När infördes var många skeptiska, men är populär och många ser fram emot den sista helgen , när införs för året. Det blir så påtagligt mycket ljusare. För länder längre söderut i är skillnaden inte lika påtaglig och man är heller inte lika drabbad av vintermörker. Men för oss nordbor är det annorlunda. Att brist på ljus kan ge depressioner vet man och numer finns ljuslaboratorier för att förhindra eller lindra mörkerdepressioner. Det är därför inte så underligt att man i norr närmast dyrkar ljuset. när ljuset börjar återkomma vill många ha den extra ljusa timme , som ger. För dem som vill idka friluftsaktiviteter är timmen av stor betydelse. Allt fler tycker att är negativ och ser hellre att vi har året runt. Den uppfattningen delar jag. Jag föreslår att året runt, det vill säga permanent flyttar fram klockan . Om detta inte anses möjligt bör införas en månad tidigare . Även en senareläggning av förändringen bör övervägas.
mot · GP02K312 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K312av och ()nationaldag som helgdag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförts om att göra nationaldag till helgdag. Nationaldagen Låt oss här i få möjlighet att på ett bättre sätt fira vår nationaldag. Detta skulle vara möjligt om nationaldagen var allmän helgdag. förslog en av regeringen tillsatt utredning i sitt betänkande SOU 1994:58 att skulle göras till allmän helgdag på bekostnad av att någon annan helgdag togs bort i stället. Alla som varit i och upplevt hur norrmännen firar sin nationaldag med stora festligheter önskar att vi hade något liknande i . Om nationaldagen i vore helgdag är vi övertygade om att vi även här skulle få ett helt annat firande. har firat , och beslutet att skulle bli nationaldag togs . borde vi ta ett ytterligare steg mot att göra nationaldagen inte bara till nationaldag utan till en allmän helgdag. Nationaldagen firas på olika sätt i vårt land. Firandet på där vår kungafamilj alltid finns med är ett stort firande som följs av väldigt många inte minst genom direktsändningen i TV. Många kommuner har valt att just på nationaldagen inbjuda nya svenskar som erhållit svenskt medborgarskap till en särskild ceremoni. För att göra det möjligt för fler svenskar att verkligen fira nationaldagen föreslår vi att den görs till allmän helgdag. () ()
mot · GP02K313 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K313av och ()som allmän flaggdag Förslag till riksdagsbeslut beslutar att blir allmän flaggdag. Motivering , , , och är alla föregångare vad gäller att lyfta fram gemenskapstanken inom EU genom att flagga under . Europatanken borde genomsyra alla länder som är med i den europeiska gemenskapen. Givetvis borde det även gälla . () ()
mot · GP02K316 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K316av och ()Edgång i Förslag till riksdagsbeslut beslutar om en ändring av motionstiden under riksdagsåret i enlighet med vad i motionen anförs. Motivering Allt för ofta får vi uppleva att ord står mot ord vid utfrågningar. De som utfrågas säger sig ofta ha glömt vad som förevarit eller också vet de ingenting. förekommer förmodligen också rena lögner. För att öka förtroendet och legitimiteten i utfrågningar föreslås därför att utfrågningar i skall kunna ske under ed. () ()
mot · GP02K317 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K317av ()Politisk TV-reklam Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillåta politisk TV-reklam. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att avskaffa begränsningar i yttrandefriheten. Motivering Ett nytt medielandskap I ett vanligt vardagsrum, eller i något slags bärbar enhet för den delen, kan den TV-tittare som vill ta emot sändningar och program från hela världen. I en vanlig kabelkanals basutbud ingår många kanaler och programtyper som aldrig hade visats i den gamla monopoltelevisionen. De allra flesta kanalerna sänder också olika slags kommersiella meddelanden. Trots att många politiker både kan och vill förbjuda det exponeras vi för alla möjliga sorters reklam. Även svenska avsändare utnyttjar denna möjlighet att nå ut med sina budskap. Ideella budskap, men kommersiella kanaler Politik är en i stora delar ideell verksamhet, men de politiska kampanjerna utspelas på en i högsta grad kommersiell marknad. Reklambyråer och konsulter hjälper partierna se till att de använder rätt ansikten, färger och budskap, och dessa spelas sedan ut på alla arenor, inklusive betalda sådana. I den kommande valrörelsen kommer vi att få se politisk reklam i tidningar, på Internet, i diverse trycksaker, radio, på bio och i TV. Det sistnämnda är inte tillåtet i svensk marksänd TV, men når oss ändå via utlandet och satelliter. Är det bra eller dåligt att politiska budskap sänds i kommersiella kanaler? Det kan man förstås diskutera, men att mediemarknaden blivit kommersiell kan man inte bortse från. För att nå ut på dagens mediemarknad måste partierna agera kommersiellt och gör det också. Begränsa inte yttrandefriheten Jag tycker att politisk TV-reklam skall vara tillåten. Vår yttrandefrihet är grundlagsfäst, även vad gäller kommersiella budskap och även vad gäller budskap som kan uppfattas som kontroversiella. Många politiska budskap är både kontroversiella och innebär, om de genomförs, stora effekter för människor. Men vi som är betrodda med att rösta måste också själva få sålla mellan de budskap partierna vill föra fram. Även om de kommer till oss i form av reklamsnuttar mellan TV-program. Den grundlag som reglerar yttrandefriheten tillåter undantag för vissa typer av reklam i etermedierna. Till den reklam som omfattas av detta hör politisk TV-reklam. Den begränsningen i vår yttrandefrihet bör avskaffas.
mot · GP02K318 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K318av ()Informationsinsatser för ökat valdeltagande Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förstärkta informationsinsatser för att öka valdeltagandet. Motivering All offentlig makt i utgår från folket. Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Den offentliga makten utövas under lagarna. För att kommunerna med legitimitet skall kunna fullgöra sina väsentliga arbetsuppgifter så är det väsentligt att medborgarna bereds möjligheter att påverka och att delta i det lokala politiska livet. Det finns oroande tecken på minskad medborgaraktivitet, inte minst i storstädernas ytterområden. Valdeltagandet i flera ytterstadsområden i Stockholm sjönk ytterligare från en redan låg nivå val. I deltog , 64,7, 69,9, 67,7 och i 78,85 av väljarna. Inför valet vidtog staden en hel del åtgärder för att öka valdeltagandet. anslogs för att öka kunskaperna om det svenska politiska systemet och om vikten att rösta. Berörda stadsdelsförvaltningar genomförde en lång rad aktiviteter för att öka valdeltagandet. i har efteråt visat att stadens informationsinsatser i mycket hög grad nådde medborgarna och att många medborgare blev påverkade i positiv riktning. Sjunkande valdeltagande beror på olika samverkande faktorer. Huvudansvaret för valdeltagandet ligger på de politiska partierna. Detta sagt så kan det ändå inte vara oväsentligt att försöka bidra till att öka valdeltagandet. Det är beklämmande att så många av storstädernas invånare tycker att det är ointressant att delta i valet.
mot · GP02K320 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K320av m.fl. (kd)Nationaldagen som helgdag Förslag till riksdagsbeslut begär av regeringen ett förslag som gör till helgdag. Motivering I firar vi vår nationaldag . Denna tradition har vi haft . firades denna dag som , något som infördes . är en betydelsefull dag i vår historia. Denna dag 1523 besteg tronen. , , antogs också våra grundlagar. Vår nationaldag är med andra ord en viktig historisk och kulturell företeelse som bidrar till att skapa en grund för nationens identitet. Det är nu dags att göra nationaldagen till helgdag. Regeringen bör leverera ett sådant förslag till . () von der Esch (kd) () () () () () () () () ()
mot · GP02K322 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K322av och ()västra valkrets Förslag till riksdagsbeslut beslutar att ändra västra valkrets till valkrets. Motivering I samband med bildandet av ändrades inte valkretsindelningen vid val till . De gamla valkretsarna inom det nya länet var , , , norra och södra valkretsar. heter valkretsarna norra, västra, södra, östra och . Det enda som således skett är ett namnbyte till det sämre där identiteten saknas. För en Bohusläning kommer alltid att vara oasvsett hur den statliga förvaltningen ser ut. Eftersom det pågår en försöksverksamhet i som valkretsarnas geografiska omfattning inte kommer att ändras inför valet borde det gamla hederliga namnet valkrets gälla istället för västra inför riksdagsvalet . () ()
mot · GP02K324 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K324av m.fl. (kd)kompetens avseende kommunernas egenfinansierade barnomsorgssubventioner Förslag till riksdagsbeslut beslutar genom särskild lag att kommunerna skall ha den generella rätten att fördela sina egenfinansierade barnomsorgssubventioner på ett rättvist sätt till varje barn och på ett sådant sätt att föräldrar kan erhålla den faktiska valfriheten att bedöma och genomföra den barnomsorg som bäst lämpar sig för det barn de har ansvar för. Genomslag för likställighetsprincipen Regeringsrätten har i tidigare beslut ansett (RÅ 1991 ref. 19) att den allmänt vedertagna grundsatsen när det gäller den kommunala kompetensen är, att en kommun inte utan stöd i lag eller författning får lämna understöd till enskilda personer. Bidrag som t.ex. vårdnadsersättning eller barnbidrag får således inte enligt Regeringsrätten lämnas av en kommun utan stöd i speciallagstiftning. Någon sådan lagstiftning finns enligt Regeringsrätten inte vad avser generella kommunala bidrag till barnfamiljer. gäller likställighetsprincipen generellt i den kommunala verksamheten. Det torde framstå som klart att mellan dessa principer råder det en konflikt. Nuvarande barnomsorgssubventioner från kommuner till föräldrar med barn i daghemsåldern gynnar ensidigt vissa barn. Det rimliga borde vara att kommunerna skall ha den generella rätten att fördela sina egna medel, dvs. den del som inte finansieras av staten, till barnomsorgssubventioner. Det bör kunna ske på ett rättvist sätt för varje barn och på ett sådant sätt att föräldrar kan erhålla den faktiska valfriheten att bedöma och att genomföra den barnomsorg som bäst lämpar sig för det barn de har ansvar för. En sådan rätt ligger dessutom i linje med principen om den kommunala självstyrelsen. bör besluta om en förändrad kompetens på området genom särskild lag. () von der Esch (kd) () () () () () () () () ()
mot · GP02K325 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K325av m.fl. (kd)Utredning om partibytares uppdrag Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning om partibytares ställning i förhållande till erhållna uppdrag. Motivering Förtroendevald som innehar mandat i offentlig församling (kommunfullmäktige, landstings- eller regionfullmäktige, riksdag) har enligt nuvarande lagstiftning rätt att byta parti eller att bli s.k. partilös utan att berövas sin plats. Möjligen kan det finnas fog för en sådan rätt. En sådan person är förvisso nominerad av ett visst parti och skall givetvis företräda ett sådant parti, men i någon mån har ju väljarna också givit sitt förtroende till mandatets innehavare. Däremot kan starkt ifrågasättas den rätt med vilken en partibytare har möjlighet att sitta kvar på tidigare tilldelade uppdrag. Dessa uppdrag har ju tilldelats av den egna partigruppen efter ett allmänt val (eller senare). I sådana fall, t. ex. innehav av nämnd- eller styrelseuppdrag, eller i utskottsuppdrag, är det just partigruppen som nominerat vederbörande även om det formellt sett är den beslutande församlingen som besatt platsen. Även om det är ovanligt med partibytare har det förekommit i viss frekvens. har oviljan funnits att lämna uppdrag som besatts av partigrupp. Sådant beteende kan leda till problem i den politiska beslutsprocessen. Regeringen bör utreda och överväga möjligheterna att begränsa förfoganderätten för partibytare över sådana uppdrag. () von der Esch (kd) () () () () () () () () ()
mot · GP02K328 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K328av m.fl. (kd)Dröjsmålstalan Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till lag om dröjsmålstalan enligt vad i motionen anförs. Motivering I en rättsstat är det viktigt att medel står till buds som garanterar den enskilde medborgarens rätt till en säker och snabb handläggning av ett ärende. Detta är särskilt angeläget vad gäller fall av myndighetsutövning mot den enskilde. En förstärkning av den enskildes ställning gentemot den offentliga förvaltningen föreslås därför genom införandet av en så kallad dröjsmålstalan. En sådan talan ger den enskilde möjlighet att i domstol få prövat om ett förvaltningsärende onödigtvis uppehålls hos den myndighet som har att fatta beslut i ärendet. Möjlighet till dröjsmålstalan bör finnas avseende förvaltningsärenden som omfattar myndighetsutövning mot den enskilde. De förvaltningsorgan mot vilkas passivitet den enskilde ska kunna föra talan är främst förvaltningsmyndigheterna men även regeringen och domstolar såvitt avser deras handläggning av förvaltningsärenden. Rätt till s.k. passivitetstalan förekommer på kontinenten. Den finns t.ex. inom EU:s institutioner och har en viss preventiv betydelse. Respektive institution har då någon dag innan ett passivitetsärende ska upp till avgörande fullföljt vad man skulle ha gjort . Själva rätten till sådan passivitetstalan innebär ett nyttigt tryck på institutionerna. Handläggningstiderna hos svenska myndigheter är ibland oacceptabelt långa, vilket nu och då har rimliga förklaringar. Av detta kan man dock inte dra slutsatsen att en lag om dröjsmålstalan eller passivitetstalan skulle utgöra ett omfattande problem för förvaltningsmyndigheterna. Det skulle i stället avsevärt stärka den enskildes ställning i förhållande till myndigheterna. Fri- och rättighetskommittén presenterade 1994 i ett betänkande, Domstolsprövning av förvaltningsärenden (SOU 1994:117), ett förslag vad gäller dröjsmålstalan. menar att dröjsmålstalan bör införas. () von der Esch (kd) () () () () () () () () ()