mot · GP02So240 · 2001-10-05 00:00:00 — Då många psykiskt funktionshindrade har svårt att få tillgång till den reguljära arbetsmarknaden och utöver det är undantagna daglig verksamhet enligt LSS, blir de ofta isolerade. Den dagliga verksamheten är ett viktigt steg i rehabiliteringen som skapar känslan av tillhörighet och egenvärde. Det är också viktigt för känslan av social gemenskap. anser att undantaget i 7 § bör tas bort och att personkrets 3 även har rätt till daglig verksamhet enligt 9 § första stycket 10. Regeringen bör återkomma till med förslag till förändring av LSS enligt ovan. Detta bör ges regeringen tillkänna. 16 Bilstöd För många funktionshindrade kan tillgång till bil ge möjligheter till ett fritt och oberoende liv samt vara en förutsättning för att kunna delta i arbetslivet. Det finns en hel del åtgärder som behöver vidtas för att bilstödet skall verka på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Det finns även enskilda regler som behöver belysas till exempel åldersgränserna vid 50 respektive . Regeringen bör även se över personkretsen som kan erhålla bilstöd. vill att regeringen återkommer med förslag på förändringar som inte sätter gränser vid ålder, utan istället fokuserar på den enskildes behov av bil. bör hos regeringen begära förslag om bilstöd i enlighet med motionen. 17 Aktivitetsersättning välkomnar att regeringen äntligen lagt förslaget om att ingen under skall förtidspensioneras. Vi ser med tillfredsställelse på förslaget om aktivitetsersättning. Det är viktigt att vi inte låser in människor i socialförsäkringssystemen, utan tar till vara de resurser som varje människa har. Ett hållbart samhälle bygger på den enskilda människans ansvarstagande och kraft. Alla människor måste känna trygghet och tillit till sin förmåga att utveckla sitt eget liv. Vi förutsätter att den enskilde vid omprövning av aktivitetsersättning får ett värdigt bemötande och känner delaktighet i processen. 18 Handikapporganisationer Handikapporganisationerna har en viktig roll vad gäller information och utbildning samt att mobilisera människor med funktionshinder och deras anhöriga. Handikapporganisationerna besitter en ovärderlig kunskap, de förstärker den enskildes kraft och den enskildes självkännedom om vilka resurser han eller hon besitter. Vidare är handikapporganisationerna en viktig samarbetspartner för myndigheter, kommuner och landsting. Från olika handikapporganisationer har framförts synpunkter om det statliga stödets fördelning. Det är av yttersta vikt att anslagens storlek täcker stora delar av organisationernas kostnader och att det är rättvist fördelat. anser därför att en översyn av det statliga stödets fördelningsprinciper skall göras. Vad som ovan anförts om en översyn av det statliga stödets fördelning till handikapporganisationerna bör ges regeringen till känna. 19 Tilläggsdirektiv till utredningen utjämning av verksamhetskostnader enligt lagen om stöd och service Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning, Nationell utjämning av verksamhetskostnader enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Man utreder enligt direktiven därmed hur utjämningen skall ske mellan kommunerna avseende verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Utredningen skall, enligt direktiven, analysera kostnadsskillnader mellan kommunerna i verksamheten, analysera det tillfälliga bidraget, utreda kommunernas möjlighet att lämna ut sådan information som krävs med beaktande av personuppgiftslagen, utreda hur man får bättre kvalitet i statistikunderlaget samt analysera hur köp av boendeplatser fungerar. anser att utredningen också i sina direktiv borde utreda om ett annat huvudmannaskap vore lämpligt. Det kan därför finnas anledning att också utreda om det kommunala huvudmannaskapet på just detta område är klokt . Därför borde utredningen ges tilläggsdirektiv att också studera om staten bör överta kostnadsansvaret och beslutsrätten för verksamhet som regleras i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). I gengäld kan statsbidragen till kommunerna sänkas. Vi menar att verksamheter som är så reglerade som LSS inte bör finansieras med kommunala skattepengar och sådana generella statsbidrag eftersom det i praktiken inte finns någon möjlighet att pröva dessa utgifter mot andra kommunala utgifter i den årliga budgetprocessen. Man bör överväga om en sådan ordning skulle öka tryggheten för de funktionshindrade som omfattas, eftersom finansieringen av verksamheten blir mer stabil när det inte längre behövs något särskilt utjämningssystem för att flytta pengar till de kommuner som har störst kostnader för LSS-insatser. anser att utredningen bör ges ett tilläggsdirektiv, gällande ett statligt ansvar för beslutanderätt och kostnadsansvar för verksamhet som regleras i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Detta bör ges regeringen till känna. 20 Avlösarservice För den enskilda individen har avlösarservice stor betydelse. Frågan om kommunerna enligt socialtjänstlagen 5 § skall åläggas en skyldighet att genom stöd och avlösning underlätta för dem som vårdar närstående har prövats av . anser att det nu är hög tid att hos regeringen begära en utvärdering av avlösarservice. I utredningen bör ingå att redovisa konsekvenserna av att dagens bör ersättas med ett skall i 5 § SoL. Vad som ovan anförts om utredning av avlösarservice bör ges regeringen tillkänna. 21 Färdtjänst För många funktionshindrade är färdtjänst en viktig del av det vardagliga livet. En fungerande och väl utvecklad färdtjänst är en förutsättning för ett aktivt deltagande i samhällslivet. På många håll har färdtjänsten stora problem. Väntetiderna är långa, och det är svårt för brukarna att veta var de skall vända sig med klagomål. Problemen inom färdtjänsten måste åtgärdas. 22 Samlingslokaler För att funktionshindrade skall ha möjlighet att delta i möten och sammankomster krävs att de allmänna samlingslokalerna görs tillgängliga. Staten bör aktivt stödja upprustning som gör dessa samlingslokaler tillgängliga för alla. anser att en översyn av stödet till samlingslokaler ur handikappsynpunkt bör göras. Detta bör ges regeringen till känna. 23 Demenssjuka Rapporterna om vanvård av demenssjuka ökar. Tillsynsmyndigheternas uppföljning är helt enkelt otillräcklig. av befolkningen är dement , och det är av yttersta vikt att kommunerna kan ge dessa människor kvalitetssäker vård. Det behövs tid och kunskap för att skapa lugn och trygghet samt fasta rutiner inom demensvården. Dementa är inte en homogen grupp. Det behövs nya vårdformer med mer av individuella vårdinsatser. Den framtida personalförsörjningen inom vård och omsorg är ett stort problem. Fler sjuksköterskor och psyksjuksköterskor måste rekryteras till demensvården. Socialtjänstlagen och lagen om stöd och service är så kallade rättighetslagstiftningar. Men för att den enskilde skall få tillgång till föreskrivna rättigheter förutsätts att personen har förutsättningar och förmågan att ta sin rätt till vara. Hos demenssjuka kan denna förmåga helt eller delvis saknas. Enligt regelverket för hälso- och sjukvårdens verksamhet fodras den enskildes samtycke till vård och behandlingsåtgärder. En förutsättning härför är att vårdtagaren har förmågan att uttrycka sin egen vilja. Huvudmän och yrkesutövare samt legala ställföreträdare, gode män och förvaltare har här ett oerhört stort ansvar, med respekt för individens självbestämmande. anser att gällande lagstiftning behöver förbättras och förtydligas för att öka rättssäkerheten för demenssjuka, då lagstiftningen och verkligheten inte går i takt. Vad som ovan anförts om ökad rättssäkerhet för demenssjuka bör ges regeringen till känna. () () () () (c)