mot · GP02A246 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A246av m.fl. (kd)Stress Sammanfattning har rapporter om försämrad hälsa i kommit allt tätare. Ett problem som uppmärksammats mycket är stress. Stress är ofta kopplat till arbetslivet. Man bör dock inte betrakta stress som ett problem relaterat enbart till arbetslivet. I dagens samhälle är det många samverkande faktorer som kan leda till stress. Stress är inte något som drabbar en viss kategori människor, eller en viss åldersgrupp. Stress är ett problem som kan drabba vem som helst, när som helst. Med denna motion vill vi visa vad aktuell forskning säger om stress samt vilka åtgärder som måste vidtas för att arbetslivet ska bli människovänligt. Därför anser vi att det är viktigt att stress uppmärksammas i folkhälsoarbetet. För oss kristdemokrater har det alltid varit naturligt att sätta barnen i centrum. Arbetslivet måste bli mer barnvänligt. Större flexibilitet i arbetslivet är en avgörande faktor för att minska stressen i samhället. drabbas många barn av den stress som råder i arbetslivet, till exempel i förskolor och skolor. I motionen pekar vi också på vikten av flexibilitet och inflytande över den egna arbetstiden. Det är viktigt att människor har kontrollen över sina liv och kan anpassa arbetet efter livets skiftningar, behov ser olika ut under olika skeden av livet. Vi betonar också det förebyggande arbetets roll samt vikten av snabba insatser vad gäller stress. Vi lägger i motionen ett förslag om införande av utbildningskonto. Ett sådant konto underlättar för den enskilde att genomgå utbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. Det underlättar också för äldre arbetstagare att konkurrera med yngre människor som har en mer aktuell utbildning, något som visat sig bli allt svårare i dagens arbetsliv. För arbetsgivaren ger utbildningskontot tillgång till personal med uppdaterade kunskaper och större engagemang. Vi belyser också de särskilda problemen med ohälsa i offentlig sektor. Det är viktigt att den offentliga sektorn tar tag i problemet på ett radikalt sätt. Stat, landsting och kommuner är bland de största arbetsgivarna i och om dessa inte sköter sitt arbetsgivaransvar på ett bra sätt drabbar det många människor. Det ligger också ett självändamål i att offentlig sektor föregår med gott exempel. Slutligen tar vi upp vikten av snabba insatser med rehabilitering vid arbetsrelaterad ohälsa samt att borde fungera som aktiv rådgivare kring stressrelaterad sjukdom. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stress bör behandlas ur ett bredare perspektiv än bara relaterat till arbetslivet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stress bör uppmärksammas i folkhälsoarbetet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett barnvänligt arbetsliv.1 begär att regeringen lägger fram förslag till flexibel arbetstid och förändring i semesterlagen med möjlighet till förkortad arbetstid. begär att regeringen lägger fram förslag till införande av utbildningskonto.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om belysning av de särskilda problemen med ohälsa i offentlig sektor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgång till snabba insatser med rehabilitering vid arbetsrelaterad ohälsa.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som aktiv rådgivare kring stressrelaterad sjukdom. 1 Yrkandena 1, 2 och 7 hänvisade till SoU. 2 Yrkande 5 hänvisat till SkU. Inledning Den fysiska hälsan i är god medan den psykiska hälsan tenderar att försämras. Detta konstateras också i delbetänkande, Hälsa på lika villkor (SOU 2000:91). Hög materiell levnadsstandard till trots, rapporteras återkommande om ökad psykisk ohälsa hos befolkningen. Människan behöver hälsofrämjande strukturer för både kropp och själ. Ett rikt socialt nätverk är viktigt för att motverka rotlöshet, ensamhet och utanförskap. Goda sociala relationer med familj, släkt och vänner är positiva trygghetsfaktorer både och i vuxenlivet. Samhällets strukturer är viktiga för människors hälsa. Utgångspunkten i de politiska besluten måste vara omtanken om den enskilda människans välbefinnande. Ett gott samhällsklimat bidrar till att människor känner sig delaktiga i ett sammanhang. Det goda arbetslivet består i en arbetsmiljö där människor kan uppleva trivsel, arbetsglädje och har möjlighet att utvecklas. Stress är kroppens reaktion på psykisk och fysisk påfrestning. Som fenomen kan stress upplevas såväl positivt som negativt. Positiv stress uppkommer när den enskilde som befinner sig i en krävande livssituation med pressande arbetsuppgifter dock har möjlighet att påverka och styra sin tillvaro. Stress kan också vara positiv , då kroppen mobiliserar. Negativ stress uppstår då den enskilde på liknande sätt har en betungande och krävande livssituation men inte har makt och möjlighet att i samma utsträckning påverka till förändring. I det följande är det begreppet negativ stress som åsyftas. Frågan om ökad stress och ohälsa har kommit att nästan uteslutande handla om arbetstidens längd. Stressforskaren visar dock att stress inte är enbart arbetstidsrelaterad utan också ekonomi-, kunskaps- och tillitsrelaterad. Det framgår klart i resultat att enbart förkortad arbetstid inte skapar mindre stress för den enskilde. Stressfaktorerna är många och för att leva ett gott liv måste vi bemästra dem på många olika sätt. Såväl problemen med stress och ohälsa som lösningarna på desamma måste ses i ett bredare perspektiv än att bara betraktas som en arbetstidsfråga. Arbetsmiljölagens syfte är, förutom att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet, också att skapa en god psykosocial arbetsmiljö. Den nya och modernare lagen tillkom och ökade arbetstagarens inflytande genom partssammansatta grupper på arbetsplatserna. Arbetsmiljölagen är tämligen övergripande och gäller i princip alla verksamheter som förekommer i arbetslivet. Arbetsmiljöarbetet har under hela industrialismens epok fokuserat på den yttre miljön. Det har handlat om sådant som att förebygga dammrisk, att skydda anställda från att få fingrar avklippta i maskiner eller ramla ner från tak. ser arbetslivet ganska annorlunda ut, både vad gäller arbetsmiljö, anställningsformer och arbetstidsförläggning. Stress visar sig som ett allt större problem i samhället, inte bara i utan i hela västvärlden. Stress kan var en positiv drivkraft vilket är en tillgång vid en extra ansträngd situation. Men långvarig stress leder snabbt till att människor slits ner. har det rapporterats frekvent om att stress och utbrändhet på jobbet ökar i omfattning. Sjukskrivningarna har ökat markant . Cirka 240 000 personer är långtidssjukskrivna . Det är en fördubbling . Två tredjedelar av alla som är långtidssjukskrivna på grund av psykiska orsaker har arbetsrelaterade problem eller är utbrända, enligt en stor undersökning vid . Professor vid konstaterar att hälften av alla som har arbete i tycker att de har alldeles för mycket att göra på jobbet. Över en tioårsperiod har andelen män med så kallade spända jobb ökat från och andelen kvinnor med denna typ av arbeten har ökat från . I budgetpropositionen kan man konstatera att också regeringen nu ser allvarligt på problemet med stress. Vi ser positivt på regeringens förnyelsearbete vad gäller stress i arbetslivet. Det är dock viktigt att påpeka att regeringen missar möjligheten att vidta rätt åtgärder om man enbart relaterar problemet med stress till arbetslivet. Visserligen konstaterar regeringen att man för att främja hälsan i arbetslivet måste se till individens hela livssituation. I propositionen saknas dock förslag som leder till ökad valfrihet och större flexibilitet för medborgarna vilket är en nyckel till att minska stressen i samhället. Statistiken visar att kvinnor är överrepresenterade när det gäller sjukskrivningar och arbetsskador. Detta hänger delvis samman med att yrken där kvinnor dominerar, så som vård och omsorg, uppvisar de högsta ohälsotalen. Det är ett problem som vi måste ta på största allvar. Därför är det av största vikt att kommuner och landsting agerar kraftfullt mot ohälsa och arbetsskador, men även aktivt med rehabilitering, på sina arbetsplatser. Stress i ett EU-perspektiv Arbetsrelaterad stress som fenomen förekommer i alla EU:s medlemsstater. Detta framkommer i Europeiska kommissionens Handledning om arbetsrelaterad stress, utgiven på svenska . Mer än hälften av EU:s 147 miljoner arbetstagare uppger att de arbetar i mycket högt tempo och under stor tidspress. Mer än en tredjedel kan inte påverka arbetsuppgifternas ordningsföljd och mer än en fjärdedel kan inte påverka sin arbetsrytm. Bland arbetstagarna uppger att de har monotona arbetsuppgifter, har ingen arbetsrotation och utför korta repetitiva arbetsuppgifter. Arbetsrelaterade stressfaktorer av detta slag har förmodligen bidragit till den nuvarande mångfalden av sjukdomar och besvär: klagar över huvudvärk, klagar över muskelvärk, klagar över trötthet, klagar över stress och klagar över rygg- smärtor. En försiktig uppskattning av de kostnader som arbetsrelaterad stress orsakar ger vid handen att det rör sig om , det vill säga . Enligt EU:s ramdirektiv är arbetsgivaren skyldig att svara för att arbetstagarens säkerhet och hälsa tryggas. Dessutom anger direktivet att arbetsgivaren har skyldighet att utveckla en sammanhängande övergripande policy för det förebyggande arbetet. Stressfaktorer i arbetslivet Man måste brinna för att kunna bli utbränd, säger på . Det är ofta duktiga och engagerade personer som riskerar att bli utbrända, när de upplever att målen inte är möjliga att uppnå. Den drivna sjuksköterskan som aldrig får tillräckligt med tid att ta hand om patienterna. Eller den idealiska arbetsförmedlaren som tvingas konstatera att ett ledigt arbete saknar sökande eller som inte har något jobb att förmedla till den arbetslöse. Forskarna är överens om att de främsta orsakerna till stress är att inte ha inflytande över det egna arbetet eller livssituationen. Detta kommer till uttryck bl.a. på följande områden i arbetslivet: Arbetstid Förespråkarna för en generellt förkortad arbetstid har argumenterat utifrån att det skulle lösa problemen med stress och ökad ohälsa. Enligt vissa forskare riskerar den arbetsrelaterade stressen att öka , då lika mycket arbete måste uträttas under färre antal timmar. Och i historiens ljus kan vi ju klart se att lediga och 40 timmars arbetsvecka inte gjort vår tillvaro mindre stressig än den var . En generell arbetstidsförkortning skulle inte lösa de problem som existerar på arbetsmarknaden för den enskilde individen vad beträffar ökad ohälsa. Det viktiga är att individen har möjlighet att påverka förläggningen av sin arbetstid, för att samordna den med fritiden på bästa sätt. Vi ser mycket positivt på möjligheten för enskilda människor att korta sin arbetstid. Individen ska ha stora möjligheter att i förhandling byta ökad lön mot kortare arbetstid. Arbetstiden ska kunna variera under en livscykel. Platta organisationer På många arbetsplatser sker en förändring från regelstyrning till målstyrning. Människor arbetar i större utsträckning i projekt och s.k. platta organisationer i vilka ett stort egenansvar förekommer. De platta organisationerna tenderar ibland att innebära ökade krav, oklara gränser, dåligt personalstöd och krympande resurser. Men platta organisationer kan också medföra större arbetsglädje, större utvecklingsmöjligheter och större delaktighet. Allt beror på hur väl organisationen fungerar och vilka resurser den förfogar över. Många välkomnar denna förändring men en del har också drabbats hårt när projekt misslyckats eller när målen varit orealistiska. Det är viktigt att tillgodose varje människas behov av tillitsrelaterade strukturer i arbetslivet. Ansvar och befogenheter måste gå hand i hand och en god arbetsinsats ska uppmärksammas och belönas. Ny teknik När kompetensen för att klara av en arbetsuppgift saknas, ökar riskerna för stress. Den teknikutveckling vi sett på flertalet arbetsplatser har lett till att många arbetstagare upplever sig sakna tillräcklig kunskap för att ha kontroll över sina arbetsuppgifter. Dessutom kan det i de platta organisationernas spår uppstå situationer där arbetstagare saknar nödvändigt stöd och möjlighet att fråga om råd. Varje arbetsgivare måste ge tillgång till kompetensutveckling som svarar upp mot den teknikutveckling som sker inom verksamheten. Dessutom vill inrätta utbildningskonton där såväl arbetstagare som arbetsgivare avsätter pengar på ett konto som kan disponeras för återkommande studieperioder under livet. Kunskap på exempelvis teknikområdet har en kort halveringstid som nödvändiggör återkommande fortbildning under ett arbetsliv. Utbrändhet och vägen tillbaka , docent i medicinsk psykologi, är ansvarig för stressmottagningen på . Han menar att stressen har tilltagit som ett samhällsproblem, därför att många människor saknar möjligheter att klara av samtidens krav. Den utbrända människan drabbas av sjukdomar, exempelvis hjärt-kärlrelaterade sjukdomar, men utöver det finns två olika grupper av symptom. Dels kan den utbrända människan få svårigheter i vardagen, såsom nedsatt syn, sämre minne och koncentrationssvårigheter. Även små motgångar kan öka stressen och skapa ångest. Dels kan man drabbas av trötthet, sömnproblem och utmattning som det inte går att vila upp sig från. skiljer ut tre faser i arbetet med att tillfriskna. I den första fasen behövs akut vård med mänskligt omhändertagande och kanske medicinering. Sedan kommer en uppbyggnadsfas där det kan behövas samtalsterapi och träning för att bygga upp psyke och fysik igen. Den tredje fasen består i habilitering tillbaka till livet och arbetslivet igen. Vägen till utbrändhet är plågsam och vägen tillbaka likaså. Vi måste gemensamt skapa en tillvaro där utbrändhet inte existerar. Stress kan förebyggas. grundsyn på ett hållbart arbetsliv Människan måste betraktas ur ett helhetsperspektiv på tillvaron. För att människan ska må bra måste samhället formas utifrån begrepp som gemenskap, lojalitet, delaktighet och solidaritet. Har vi ömsesidig tillit till och respekt för varandra i ett bostadsområde och på en arbetsplats så skapar det trygghet. Den som vet att omgivningen ställer upp när det blir problem i livet blir i mindre utsträckning sårbar för påfrestningar. Stress uppkommer när konflikt uppstår mellan arbetsliv och privatliv, när individ och arbetsuppgifter inte passar ihop och när vi inte har kontroll över vårt eget arbete eller vårt liv. Stress påverkar inte bara våra känslor utan också vår förmåga till empati och vår kreativitet. Stress är inte enbart en arbetsmarknadsfråga. Det handlar om helheten i livet, om att få balans i tillvaron mellan arbete, hem- och familjeliv. Förändringar av teknologi och marknader har medfört att livet tycks röra sig i allt snabbare takt. Nationella gränser suddas ut och konkurrensen hårdnar. Företag, organisationer, egenanställda och arbetstagare tvingas till ökad flexibilitet. De börsnoterade bolagen har aktieägare som kräver avkastning på sina satsade pengar. För den enskilde luckras gränsen mellan arbetstid och fritid upp när allt fler tar jobbet med sig hem. Vi är ständigt uppkopplade, nåbara och tillgängliga. Priset för detta är ofta en ohälsosam stress som leder till olika sjukdomar. Inte bara individen utan också företagen och samhället i stort betalar ett högt pris för att stress slår ut friska, arbetande individer. Den enskilda människans ansvar Varje människa har ansvar för sitt eget liv, för sig själv, men också för andra. Alla måste ställa frågan vad som är viktigt i livet och tillåta svaret på frågan att forma tillvaron. Man måste ta vara på livet så att man orkar arbetslivet ut. En människa som upplever stress måste fråga sig om stressen kommer inifrån henne själv eller utifrån omvärlden. Är det arbetsliv eller privatliv som utgör största stressfaktorn? Alla måste ta ansvar för sin egen hälsa. För att skapa balans i tillvaron måste man våga säga nej till vissa saker. När yrkeslivet tenderar att bli alltmer gränslöst gäller det att skapa egna gränser för sig själv och för andra. Viktiga åtgärder för att skapa en hög trivselnivå i livet är att: främja balansen mellan arbete och fritid vårda relationer med släkt och vänner främja medmänsklighet, tillit, tolerans, trygghet och arbetsglädje på arbetsplatsen framföra klagomål till den det berör utföra arbetet så att man kan vara stolt över det se till att man har en arbetsbeskrivning som man förstår vara delaktig på arbetsplatsen och komma med förbättringsförslag ta tid för sammanhängande återhämtning med tillfälle till miljöbyte och vila. Arbetsgivarens ansvar All vinst börjar med trivsel på arbetsplatsen, sa en före detta NK-direktör. Arbetsgivaren har ett ansvar att skapa ett arbetsliv där människor kan behålla hälsa och arbetsglädje trots snabba förändringar och högt tempo. Arbetet måste organiseras så att människor inte slits ut. Strävan måste vara hela människor i ett helt företag. Viktiga åtgärder är att: främja medmänsklighet, tillit, tolerans, trygghet och arbetsglädje på arbetsplatsen ställa rimliga krav och ge varje arbetstagare en tydlig arbetsbeskrivning införa flexibel förläggning av arbetstid utifrån verksamhetens behov och de anställdas önskemål informera om rutiner när det gäller framförandet av klagomål uppmuntra och bevilja tjänstledighet för både mammor och pappor, för vård av barn gör anställda delaktiga och ta vara på deras idéer för att utveckla verksamheten uppmuntra och belöna goda arbetsinsatser och goda idéer hålla utvecklingssamtal med varje anställd och nyttja samtalen som underlag för kompetensutveckling. Om personalen har goda arbetsvillkor och känner delaktighet i verksamheten så blir personalrekrytering ett mindre problem. Tillväxt och lönsamhet kan baseras på personalens välbefinnande och medinflytande. De är bekymmersamt att konstatera att sjukskrivningar och utbrändhet är störst inom den offentliga sektorn. Samhällets ansvar Politiken måste självfallet använda sig av aktuell forskning som underlag för beslut som kan skapa ett uthålligt och gott arbetsliv. Politikens uppgift är att: ge goda förutsättningar för ett sunt företagande ge goda förutsättningar för ett salutogent, d v s friskt, arbetsliv såväl i offentlig som privat sektor ge goda möjligheter för ökad rörlighet i arbetslivet, parat med god trygghet ge goda förutsättningar för folkhälsoarbetet möjliggöra vinstdelningssystem för arbetslivet ge goda förutsättningar för kompetensutveckling i arbetet. förslag för ett mänskligt och uthålligt arbetsliv Folkhälsoarbete Den fysiska hälsan i är god medan den psykiska hälsan tenderar att försämras. Arbetslöshet, dålig ekonomi, låg utbildningsnivå och andra kända faktorer räcker inte alltid som förklaring till den psykiska ohälsan. Även under materiellt goda förhållanden förekommer ohälsa på det psykologiska planet. Detta innebär att det inte alltid är materiella faktorer som orsakar ohälsa eller att mer pengar är lösningen på problemen. Människan är en helhet där både kropp och själ behöver vårdas. Människans behov av gemenskap och trygghet kan inte ersättas, utan måste tillfredsställas redan från födseln. Otrygghet grundad i barndomen följer ofta individen upp i vuxen ålder och denne får ofta bära med sig otryggheten resten av livet. De immateriella värdena måste beaktas som viktiga hälsofaktorer och ges ett större utrymme i det framtida folkhälsoarbetet. Folkhälsoarbete måste bedrivas på alla nivåer i samhället: nationellt, regionalt och framförallt lokalt. Kommuner och landsting har ett viktigt uppdrag att i våga arbeta förebyggande. Goda exempel finns som visar att kommuner som har satsat utifrån ett salutogent (friskhets-) perspektiv, och har avsatt resurser på friskvård, har minskat antalet sjukdagar per anställd trots att kommunerna i övrigt bevittnar en ökning av sjukfrånvaron. Ett barnvänligt arbetsliv En förutsättning för att både kvinnor och män ska ha möjligheten att utvecklas i sin yrkesroll och kunna fungera i den viktiga föräldrarollen är att vi kan skapa ett barnvänligt arbetsliv, alltså en arbetsmiljö där det ses som en kompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift att vårda och fostra sina barn. Detta gäller både män och kvinnor. Att det föds allt färre barn i , snart bara 1,5 barn per kvinna, är en varningssignal. Mycket tyder på att en ökad förvärvsfrekvens, högre tempo i arbetslivet och ökad arbetslöshet, med därtill ökad rädsla för att förlora jobbet, försvårar föräldraskapssituationen. Det är förödande för en nation om den inte skapar utrymme för barn att födas och för vuxna att vara föräldrar. En familjepolitik som tar sin utgångspunkt i att barnen får en trygg och harmonisk uppväxt, där föräldrar och barn får mer tid med varandra, kommer att motverka de stressymtom som ökar. skriver i sitt delbetänkande att även i skolåldern är föräldrarnas insatser avgörande för barnens hälsa. Det bekräftar uppfattning att det är genom att stödja föräldrarna som man bäst hjälper barnen, inte genom styrda bidrag. Vi förespråkar, istället för den maxtaxa som genomförs i de flesta kommuner, att ansvar och resurser ges till föräldrarna. Ett sätt är att anförtro föräldrarna ansvaret att själva utforma sin vardag och kunna välja den barnomsorgsform som de anser bäst. Barnomsorgskontoreformen, som , föreslår, ger föräldrarna denna viktiga valmöjlighet. De ekonomiska villkoren för att ta hand om barn måste vara gynnsamma. En generös föräldraförsäkring, möjlighet till föräldraledighet i åtminstone med tillgång till barnomsorgskontot, tillgång till god barnomsorg av olika slag, som kan väljas efter barnets och föräldrarnas önskemål, är viktiga inslag för kombinationen föräldraskap och arbetsliv. Skolan står inför stora utmaningar inte minst med tanke på den problematiska arbetsmiljösituation som råder på många skolor. För stora klasser med få lärare, mobbning och andra problem bidrar på flera håll till att skapa en skolmiljö som orsakar ökad förekomst av stress. Om detta kombineras för eleverna, med långa vistelser borta från hemmet utan tillräcklig tid för vila, ökar riskerna för stress. Allt fler barn uppvisar olika stressymtom och detta fenomen sprider sig allt längre ner i åldrarna. Fritidsverksamhet för skolbarn, den så kallade skolbarnsomsorgen, sker ofta i skolans lokaler, med samma kamrater. Arbetsdagarna för många barn blir . Föräldrars möjlighet till flexibel förläggning av arbetstiden skulle därmed öka möjligheten att minska barnens dagliga vistelsetid i skolrelaterad miljö. Kommittén Välfärdsbokslut konstaterar i sin rapport (SOU 2001:52) att fyra av tio barn och ungdomar känner sig stressade. Man anger flera olika orsaker som kan ligga bakom detta faktum, till exempel att barn med goda relationer verkar må bättre än barn med sämre sociala relationer. Detta visar att det är viktigt att föräldrar får större möjligheter att planera sina liv utifrån barnens behov. Självklart påverkas också barn och ungdomar av skolmiljön. Om förskoleläraren eller läraren är stressad är risken stor att det smittar av sig på barnen. Föräldrar önskar en mer flexibel arbetstid, inte kortare, i första hand för att kunna förena föräldraskap och arbetsliv. Det visar en undersökning som Hem och Skola gjort. anser att flexibel arbetstidsförläggning är bästa botemedlet mot ansvarskrockar. Det ökar möjligheten att också ha mer tid för sina barn när de nått skolålder eller behöver föräldrastöd som tonåringar. Det möjliggör för föräldrar att följa med både till tandläkaren och simhallen. Distansarbete utförs oftast från hemmet och kan ibland kombineras med en helt fri förläggning av arbetstiden till vilka av dygnets timmar som helst. Genom att ha kontakt med sin arbetsplats via dator, har nya möjligheter öppnats för distansarbete. Många föräldrar finner denna kombination vara utmärkt.