mot · GP02N332 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N332av m.fl. (mp, v, kd, c, fp)och brunkolsbrytning i 1 Förslag till riksdagsbeslut beslutar att regeringen genom ägardirektiv skall ålägga att leva upp till sina egna miljöetiska krav och därmed skydda den kulturminnesmärkta sorbiska byn i östra och förhindra en tvångsförflyttning av dess invånare. 2 affärer i östra som huvudägare av elbolaget och kolbolaget ansvarar för storskalig miljöförstöring och förstöring av ovärderligt kulturarv i östra . expansion i innebär bl a att bolaget blivit ägare till en brunkolsfyndighet under den sorbiska, kulturhistoriskt mycket värdefulla byn . ökade svenska statsägda sina aktieandelar inom tyska Hamburger Elektrizitätswerke (HEW) från till . HEW i sin tur köpte för av aktierna inom eldistributören () och kolbolaget (Laubag). Köpet av de tyska kolbolagen är tredje steget i tyska expansion. Med uppköp av Laubag och VEAG har svenska inte bara blivit storägare av två tyska kol- och elbolag, man har också ärvt en massa problem: dagbrott av brunkol i östra innebär både en storskalig landskaps- och miljöförstöring och en utplåning av sorbernas kultur. Såren efter brunkolsbrytningen är inte speciellt vackra. Även om man försöker återskapa ett levande landskap ser de gamla dagbrotten i östra på många håll ut som jättelika månlandskap eller grytor fyllda av sly och omgärdade med varningsskyltar. Sorber är en av fyra etniska minoriteter i (ca 60 000 människor). raderades mer än 70 sorbiska byar i Brandenburg och för alltid från kartan på grund av brunkolsbrytningen. Sammanlagt förflyttades ca 25 000 människor. ska nu efter ytterligare en sorbisk by falla offer för brunkolsbrytningen Horno (= sorbiska Rogow). Sorberna åtnjuter ett grundlagsstadgat skydd i den brandenburgiska författningen sedan återföreningen. 1993 beslutade i Brandenburg dessutom att Horno skulle kulturminnesmärkas och bevaras som ett historiskt monument. Ändå har lagar stiftats som innebär att befolkningen i ska tvångsförflyttas till annan plats för att ge plats för gruvbrytningen. Den svenska staten är , som ägare av , den part som har att avgöra huruvida tvångsförflyttningen av de 60 sorbiska familjerna ska fullföljas, eller om brunkolsbrytningen kan begränsas så att byborna kan bo kvar och den kulturhistoriskt värdefulla miljön bevaras. Ett argument för Hornos utplåning är skydd av arbetstillfällen i Brandenburg. Oavsett Horno kommer antalet anställda i gruvdrift och kraftförsörjning att minska . Frågan om Hornos framtid har snarare har blivit symbolisk; ytterligare en rad byar i regionen ska rivas och om en by lyckas stoppa planerna kan andra också protestera något som sannolikt vill slippa. 3 lever inte upp till sin egen miljöetiska policy Det finns flera utarbetade alternativ för att förhindra ödeläggelsen av den kulturminnesmärkta byn och tvångsförflyttningen av dess invånare. Tyvärr har kolbolaget avslagit dessa alternativ med argumentet att de är för dyra. Här går alltså profit före kulturskydd och skydd av mänskliga rättigheter. Enligt eget material om brunkolsbrytningen i området värnar om naturen och sätter människors hälsa och säkerhet i centrum. Det heter vidare att vårt agerande präglas av respekt för kultur, seder och värderingar i de länder där vi verkar i enlighet med vår etiska grundsyn. Enligt den här beskrivningen är det väldigt tydligt att inte lever upp till sina egna miljöetiska krav. När det gäller tvångsförflyttningen av den sorbiska minoriteten i Horno har inte tillvaratagit mänskliga och miljömässiga hänsyn. Vi anser att regeringen borde uppmana statliga att leva upp till sina egna miljöetiska krav och ta tillvara de utarbetade alternativlösningar som finns för att skydda den kulturminnesmärkta sorbiska byn och förhindra en tvångsförflyttning av dess invånare. () () () () () ()