mot · GP02Fi273 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi273av m.fl. (kd)Inkomstskatter Sammanfattning anser det orimligt att människor som förvärvsarbetar på heltid inte kan leva på sin egen lön. Skatter reducerar människors löneinkomster så till den grad att de tvingas förlita sig på bidrag. I motionen föreslås därför en fyrstegsmodell för inkomstskattesänkningar och även andra skattesänkningar. För det första höjs grundavdraget till . Därmed sänks skatten för alla med ca eller /månad. Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar och gäller för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag understiger det föreslagna grundavdraget. får ca 1,4 miljoner pensionärer del av vårt höjda grundavdrag, men inte alla. Därför föreslås också i motion 2001/02: Fi292 ett höjt pensionstillskott med för . gäller samma grundavdrag även för pensionärer. För det andra föreslås ett generellt förvärvsavdrag (statlig skattereduktion) mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhet på . För det tredje föreslås en statlig skattereduktion riktad mot förvärvsarbetande låg- och medelinkomsttagare. Den ska uppgå till för inkomster och trappas därefter av och upphör vid inkomster på . avslår regeringens förslag om kompensation för pensionsavgiften. För det fjärde föreslås också att värnskatten avskaffas 2003. Dessutom föreslås en sänkning av gränsen för reseavdraget från dagens 7 000 till . Tillsammans med , föreslås att barnfamiljer ska få göra avdrag för alla typer av styrkta barnomsorgskostnader på per barn och år. Dessutom föreslås en skattereduktion på för hushållen vid köp av hushållstjäntser och större ROT-arbeten. I motion 2001/02:Fi297 om skattepolitikens inriktning sammanfattas hela skattepolitik. Innehållsförteckning Sammanfattning 27 Innehållsförteckning 28 En skattepolitik som ger alla möjlighet att leva på sin lön 28 Inkomstskattesänkningar 30 Generell inkomstskattesänkning i fyra steg 30 Regeringens kompensation för pensionsavgiften 32 Inkomstskattesänkningarnas samlade effekt 32 Reseavdrag 33 Skattelättnader för barnfamiljerna 34 Avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader 34 Generella skattesänkningar till hushållen 34 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att alla skall kunna leva på sin lön. beslutar om ett höjt grundavdrag i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om ett generellt förvärvsavdrag i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att avskaffa den s.k. värnskatten i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om en sänkt gräns för reseavdrag i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om en skattereduktion för barnfamiljer i enlighet med vad som anförs i motionen. En skattepolitik som ger alla möjlighet att leva på sin lön Varje enskild person och familj är själv bäst att fatta de beslut som rör henne och hennes närmaste. Att begränsa familjers och enskildas valmöjligheter är detsamma som att ta ifrån dem den beslutsrätt som rätteligen tillhör dem. De höga skatterna på förvärvsarbete i gör att många inte får sin privatekonomi att gå ihop trots att man arbetar heltid. Deras möjligheter att fatta viktiga beslut om sina egna liv begränsas därmed kraftigt. En internationell jämförelse visar också att svenska hushåll har betydligt lägre köpkraft än hushåll i andra länder. Köpkraft För många går hushållsekonomin ihop först när man får bidrag. Det är visserligen gott att välfärdsstaten kan hjälpa människor i nöd. Men detta bidragsberoende skadar människors självbild. Man upplever vanmakt och frustration när man inte kan komma tillrätta med sin egen ekonomi trots att man arbetar för fullt. Paradoxalt nog tjänar alla heltidsarbetande människor egentligen gott och väl ihop tillräckligt för att klara sitt uppehälle på egen hand. Men den dolda skatten, dvs. arbetsgivaravgifterna, och inkomstskatter reducerar människors faktiska inkomst med . Det är därför ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik att utforma skatterna så att så många som möjligt, enskilda och familjer, skall kunna leva på sin lön. En heltidsanställd person ska inte behöva vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Om detta skall bli möjligt måste beskattningen, inte minst av låg- och medelinkomsttagarna, kraftigt reduceras. Därför föreslår vi en rad åtgärder på skattepolitikens område som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin ekonomiska situation. Vidare bör de val människor vill göra, exempelvis öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativt av kombinationen av statliga och offentliga regler. Det vill säga att marginaleffekterna måste minska. Inkomstskattesänkningar Generell inkomstskattesänkning i fyra steg föreslår en rad åtgärder för att skapa en bättre situation för förvärvsarbetande i . För det första föreslås ett kraftigt höjt grundavdrag vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten. Inkomstskatten sänks för alla med sammanlagt genom att grundavdraget höjs till . Effekten blir jämfört med regeringens förslag en skattesänkning med ca /månad, eller . Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar och gäller för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag understiger det av föreslagna grundavdraget. får ca 1,4 miljoner pensionärer del av vårt höjda grundavdrag, men inte alla. Därför föreslås också i en annan motion (2001/02:Fi292) ett höjt pensionstillskott med för . gäller samma grundavdrag även för pensionärer. Förslaget ger förutsättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebär exempelvis en viktig förbättring för sommar- eller extraarbetande ungdomar. Med vårt föreslagna grundavdrag kan man tjäna innan man behöver betala kommunalskatt jämfört med de som regeringen föreslår. Kommunernas skatteinkomster reduceras inte eftersom förslaget utformas lagtekniskt som en statlig skattereduktion. Motivet för detta är att kommunerna blir underkompenserade om man i stället skulle göra en nivåjustering i det generella statsbidraget. För det andra föreslår vi en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare på för pensionsgrundande inkomster . Reduktionen trappas därefter av och upphör vid . För det tredje föreslår vi ett generellt statligt förvärvsavdrag beräknat mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhet motsvarande av denna inkomst , och . Förutom att ge hushållen ett ökat ekonomiskt utrymme minskas därigenom marginaleffekterna. Vi föreslår detta istället för regeringens kompensation av pensionsavgiften som beskrivs utförligare nedan. För det fjärde vill avskaffa regeringens värnskatt . Det är en viktig princip för att ingen ska behöva betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt. Värnskatten är även ett brott mot de principer Socialdemokraterna själva var med om att lägga fast i skattereformen 1990-1991 om att ingen ska betala av en inkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löften Socialdemokraterna ställde ut om att värnskatten under budgetsaneringsåren skulle vara tillfällig. Viktiga motiv för att inte ha extra hög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljande studieskulder måste löna sig. Om svenska studenter utbildar sig i , bör inte skattesystemet leda till att de sedan flyttar utomlands. Det är en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönar sig. Reformen innebär också att andelen personer med positivt taxerad förvärvsinkomst som betalar statlig skatt kommer att minska från till . Därmed uppnås målet från skattereformen 1991 att inte fler än av de förvärvsarbetande ska betala statlig inkomstskatt. Regeringens kompensation för pensionsavgiften anser att regeringens huvudsakliga modell för att sänka inkomstskatten är felaktig. Pensionsavgiften på ger något tillbaka för varje person som betalar den, i och med det nya pensionssystemet. Just pensionsavgiften är därmed en av de avgifter (mer än en skatt) där det finns en tydlig koppling mellan det man som enskild individ betalar in och det man senare får ut. Inkomstskattesänkningar bör därför vara mer generella och snarare rikta in sig på att kompensera alla inkomsttagare för det orimligt höga totala skattetryck som har. alternativ till regeringens politik på denna punkt är det statliga förvärvsavdrag som beskrivs under avsnitt 3.1.1. Det av regeringen beräknade skattebortfallet till följd av den nu föreslagna 75-procentiga skattereduktionen för avgifter till den allmänna pensionsavgiften tillgodoräknas som delfinansiering av våra egna inkomstskattesänkningar. Det innebär, allt annat lika, en inkomstförstärkning för staten på 2002. Därvid har förutsatts att det är den samlade effekten för offentlig sektor som tillgodoräknas statsbudgeten, dvs kommunerna kompenseras för den skillnad i skatteinkomster som blir följden av att den avdragsgilla pensionsavgiften de facto är högre med vårt förslag. Inkomstskattesänkningarnas samlade effekt I tabell 1 jämförs samlade förslag till inkomstskattesänkningar med de förslag som regeringen presenterar i budgetpropositionen för . Gällande regler i kombination med regeringens förslag om ytterligare kompensation för pensionsavgiften och något höjt grundavdrag jämförs således med förslag till grundavdrag, förvärvsavdrag, utebliven kompensation för pensionsavgiften enligt regeringens modell, skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare och avskaffad värnskatt. Jämförelsen görs priser. Tabell 1 Inkomstskattesänkningar . politik jämfört med regeringens Skattesänkning kr , kd, utöver regeringens sänkningar Skattesänkning i kr , kd, utöver regeringens sänkningar Årsinkomst tkr Personer i inkomstskiket 2002 2003 2004 2002 2003 2004 80-100 125 000 3834 4111 4388 320 343 366 100-120 155 000 2353 2692 3031 196 224 253 120-140 214 000 1980 2380 2780 165 198 232 140-160 316 000 2326 2788 3250 194 232 271 160-180 321 000 2763 3286 3809 230 274 317 180-200 367 000 3199 3784 4369 267 315 364 200-220 421 000 3312 4159 4801 276 347 400 220-240 396 000 3519 4227 4935 293 352 411 240-260 355 000 3249 4019 4789 271 335 399 260-280 304 000 2751 3582 4413 229 299 368 280-300 227 000 2642 3535 4427 220 295 369 300-320 169 000 2842 3784 4727 237 315 394 320-340 122 000 2264 3225 4187 189 269 349 340-360 88 000 1194 2155 3117 100 180 260 360-380 70 000 674 1635 2597 56 136 216 380-400 56 000 674 1635 2597 56 136 216 Reseavdrag föreslår att gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks . Avdragsrätten ska även gälla för den del av resan som görs till eventuell barnomsorg. Det innebär att resekostnader på ytterligare blir avdragsgilla jämfört med . Förslaget skall ses som ett stöd för personer i glesbygd och andra som inte har möjlighet att utnyttja kollektiva alternativ till bilen. Skattebortfallet beräknas till ca , varav belastar statsbudgetens inkomstsida och resterande del kommunsektorn. Den sistnämnda effekten regleras enligt finansieringsprincipen. Skattelättnader för barnfamiljerna med , har vi föreslagit ett alternativ till regeringens förslag om en maxtaxa inom barnomsorgen, som är rättvisare eftersom det omfattar alla barn och ger en mycket större valfrihet att välja barnomsorgsform. Förslaget, som finns beskrivet i sin helhet i en särskild motion, består av tre delar: Barnomsorgskonto, avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader samt etableringsfrihet för ny barnomsorg. Avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader Rätt till avdrag för alla typer av barnomsorg såväl offentlig som privat ökar familjernas valfrihet och ger utrymme för flexibla lösningar. Vi föreslår därför en rätt till avdrag för styrkta barnomsorgskostnader. Avdraget gäller för samtliga barnomsorgskostnader oavsett tillsynsform och får göras med maximalt per barn och år. Avdragsrätten kan utnyttjas under hela förskoleperioden. Även den familj som väljer annan barnomsorg än den kommunalt finansierade får en mycket långtgående valfrihet. Kombinationen av barnomsorgskonto och avdragsrätt gör till exempel att man för en egen kostnad av per barn kan betala barnomsorg för per barn. Avdragsrätten minskar dessutom tröskeleffekterna vid övergång till förvärvsarbete genom att den faktiska kostnaden för barnomsorg sänks. Avdraget görs i den kommunala taxeringen och minskar alltså kommunalskatten, men kommunerna kompenseras för skattebortfallet. Kostnaderna för vårt alternativa förslag på familjeområdet är totalt sett av samma storlek som kostnaden för regeringens förslag, det vill säga . Avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader med ett tak på belastar statsbudgeten med och de två följande åren. Generella skattesänkningar till hushållen En skattereduktion på för hushållens köp av tjänster bör införas. På så sätt elimineras nästan hela den extra skattekil som uppstår när extern arbetskraft anlitas av hushållen med redan skattade pengar. Betydligt fler samhällsekonomiskt motiverade byten (köp) av tjänster kommer till stånd, eftersom de även blir privatekonomiskt lönsamma. Effektiviteten i ekonomin kommer därmed att öka. kan den svarta sektorn trängas tillbaka, när det blir möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster vitt och lagligt. En skatt som plågar många, inte minst de med låga inkomster, är fastighetsskatten som på grund av sin utformning har orimliga effekter. föreslår att taxeringsvärdena fryses samt att skattesatsen på hyreshus sänks till . Detta utvecklas ingående i en särskild motion 2001/02:Sk488 om fastighetsskatten. De skattemässiga förutsättningarna för hushållen att spara föreslås förbättras dels genom en höjd avdragsrätt för pensionssparande, dels genom en avdragsrätt för sparande på individuella utbildningskonton, vilket utvecklas motion om skattepolitikens inriktning 2001/02: Fi297. En skattereduktion på per barn . Skattereduktionen höjs ytterligare 2004 till . () () () () () () () Per () () () () () ()