mot · GO02Fi20 · 2001-05-02 00:00:00 — Genom denna förändringkommer bortåt 20 000 bidragsmottagare ut urfattigdomsfällan och slipper extra marginaleffekt, dettai de inkomstlägen där maxtaxan inte får någon störrebetydelse.Avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader upp tillett belopp av införs. Detta sänker kostnaden förbarnomsorg med 1/3 och gör det lättare att vitt och hederligtkomplettera med andra former av barntillsyn.Inför rejäla skattelättnader för hushållstjänster. Vi föreslåren rejäl skattelättnad som innebär att det vita priset påhushållstjänster kan halveras. Med detta förslag kantjänsterna bli tillgängliga också för hushåll med normalainkomster och svarta jobb som tyvärr är vanligtförekommande bli vita.NeutraliseringÅterläggningen av regeringens "kompensation" och vårainkomstskatteförslag neutraliseras i teknisk mening för deeffekter som uppstår i fördelningen mellan den kommunalasektorn och staten så att kommunernas ekonomi intepåverkas. I den mån detta ska ske genom en ökning av detgenerella statsbidraget enligt finansieringsprincipen utövervad vi nu kan förutse avser vi att i höstbudgeten i likhet medregeringen i förekommande fall göra dessa tekniskajusteringar av ramar och utgiftstak...... spara ....Förmögenhetsskatten måste sänkas för att heltslopas. I en internationaliserad värld ter sig denna skattalltmer omöjlig. är det vanliga småhusägare ochaktiesparare som betalar denna specialskatt för "de rika",medan 17 av 18 börsmiljardärer får kraftig nedsättning avskatten. Vi föreslår nu avskaffad sambeskattning och höjtfribelopp till 2,1 miljoner kronor.Sänk fastighetsskatten. För många människor är dethuvudsakliga sparandet lagt i boendet. Fastighetsskatt och imånga fall förmögenhetsskatt gör att detta blir orimligt högtbeskattat och boendekostnaderna oöverkomliga. Dagensbeskattningsform är oacceptabel. anser attsänkningen av fastighetsbeskattningen ska ske stegvis ochinledas omgående. Den nuvarande fastighetsskattenavskaffas, likformighet mellan boendeformer upprättas ochavdragsrätten för låneräntor bibehålls.Riksdagens majoritet beslutade att släppa frysningenav taxeringsvärdena. Detta kommer att leda till enfastighetsskattechock i stora delar av landet för boende ibåde småhus och lägenheter. Detta är oacceptabelt. Iavvaktan på en grundläggande reformering börtaxeringsvärdena fortsatt vara frysta vid skattesatserna 1,2%för enfamiljshus och 0,för flerfamiljshus. Detta betyderatt avsätts för fastighetsskattesänkning.Höj avdragsrätten för privat pensionssparande. Privatsparande ger trygghet åt individen och är en viktigförutsättning för en väl fungerande riskkapitalmarknad. Medett ökande behov av återkommande kompetensutveckling ärett sparande som kan användas bl.a. för detta ändamålviktigt. Vi anser att avdragsrätten för pensionssparande börhöjas från nuvarande 1/2 till 11/2 basbelopp...... och ta riskerDubbelskatten på aktiesparande måste slopas. Det är enav de viktigaste åtgärderna för att långsiktigt förbättratillgången på riskvilligt kapital för småföretagen. På senaretid har utbudet av riskkapital ökat, särskilt för företag inomIT- och telekombranscherna, något som för många visat siglättflyktigt. Det gäller att långsiktigt säkra tillgången tillriskkapital och det även i mindre företag. Vi föreslår ensuccessiv avveckling av dubbelskatten på aktieutdelningar.Fåmansbolagsreglerna (de s k 3:12-reglerna) måsteförenklas. Det är otillfredsställande att frågan begravts i enutredning som knappast kan leda till någon förändring förränår 2003. Vi föreslår att fåmansbolagsreglerna reformeras såatt ett belopp motsvarande medelinkomsten i branschenbeskattas som arbetsinkomst, resterande som inkomst avkapital.Slopa sociala avgifter på vinstandelar. I ser vipositivt på systemen med andel i vinst. Vi tror att det ökarförståelsen för företagandets villkor och höjer motivationenoch trivseln på arbetsplatserna. I ett läge där stressen påarbetsmarknaden tycks öka är det angeläget med åtgärdersom ökar medarbetarnas medinflytande.Många moderna företags största kapitaltillgång ligger i de anställdaskunnande. För att företaget ska kunna behålla denna tillgång är en väg attbereda dem ägande i företaget, t.ex. genom personaloptioner. I konsekvensmed vår syn på vinstandelar bör optionsbeskattningen ses över med sikte påatt en skattelättnad ska kunna ges.Sänkta arbetsgivaravgifter. Arbetsgivaravgiften sänks med2, 4 resp i tjänstesektorn undertreårsperioden. Vårt långsiktiga mål är att helt ta bortarbetsgivaravgifternas skattedel; vi prioriterar att börjasänkningen i den del av näringslivet som är mest känslig förarbetskraftskostnader och som därigenom kan få störstbetydelse för ett växande småföretagande, särskilt i debranscher där många kvinnor är verksamm. Genom våraförslag till att bryta de offentliga monopolen kan kvinnorsföretagande gynnas. Genom att det blir lägre arbetskostnad iarbetsintensiva tjänstesektorer får fler arbete i privataföretag.Övriga skattefrågorGenom de regeländringar, förenklingar och bättre resurserför skattekontroll vi inför beräknas, mycket försiktigt, ökadeskatteintäkter.En miljöskatt på sopförbränning införs.Mervärdesskatten på böcker sänks stegvis till 6%.Vi avvisar skatteavdraget för bredbandsinstallationer, liksom det selektivaanställningsstödet som utformats som en minskning av skatteinbetalningen.Tabell 5. skattepolitikMiljarder kronorTabell 7: (2002 2003 2004)En företagarreformStora brister i företagsklimatetFolkpartiet fortsätter att hävda att företagsklimatet i Sverigehar stora brister. Under några korta, lyckliga månader av IT-under framställdes som de unga entreprenörernasförlovade land, men uppvaknandet , när den del av undretsom var en bubbla har spruckit, har blivit brutalt.- Antalet företagare i nu är lägre än när Socialdemokraterna kom tillmakten 1994.- Antalet större företag som lämnat är förfärande högt.- Arbetslösheten, både den registrerade och den verkliga, är den högstanågonsin i en god konjunktur.Bristerna i företagsklimatet har kamouflerats avhögkonjunkturen. När den nu mattas kommer effekterna attframträda tydligt. När storföretagen drar ner kommer vi inteha någon "bonus" av att de är svenska - för derashuvudkontor ligger numera i andra länder, långt borta. Ochnedgången kommer inte att dämpas av existensen av mångasmå och medelstora företag, som genom sin flexibilitetlättare än stora kan parera förändringar i efterfrågan.Både internationella och svenska erfarenheter tyder på att förekomsten avmånga små och medelstora företag har till effekt att nedgångarna ikonjunkturen blir mindre allvarliga. är ett exempel. Landet drabbadesmindre av Asienkrisen än andra länder, vilket anses beror på existensen av ettmycket stort antal mindre företag. Och i i tyckslågkonjunkturerna aldrig riktigt slå igenom. På något sätt hittar företagen nyanischer, som gör att de klarar sig också när större företag måste slå igen. Utanen kontinuerlig utbyggnad av det privata företagandet kommer vi aldrig attkunna lägga grunden till en stabil ekonomi som klarar av både hög- ochlågkonjunkturer.Företagande startar ofta i den lilla skalan. Det är därför som villkoren försmåföretagande är så viktiga. I nedgångstider har de mindre företagen störremotståndskraft. lågkonjunktur drabbades inte sysselsättningeni de mindre företagen så hårt jämfört med de större. Regioner med ett stortinslag av småföretagande har klarat påfrestningarna betydligt bättre änregioner med ett mera koncentrerat näringsliv.Den första försvarslinjen bör självfallet vara att skapa sådanaförutsättningar att företagen klarar sig utan större neddragningar även närkonjunkturen blir svagare. Den andra försvarslinjen är att skapaförutsättningar för ett vitalt företagande som klarar kriser. Ett bra klimat förnyföretagande/småföretagande är bra även för de stora företagen.Hur utvecklas då företagandet?I februari 1998 ställde i utsikt 100 000 nyaföretag . Nettoökningen av antalet företag ärbetydligt blygsammare. Nettoökningen mellan 1997 och2000 blev bara en fjärdedel - den stannade vid drygt 23 000.Antalet företag säger dock inte nödvändigtvis något om hur antaletföretagare av kött och blod utvecklas. Antalet företag kan förändras avskatteskäl eller "statistiska" skäl som inte har något med den faktiskaverksamheten att göra. Den uppgång som visade sig i antalet företag år 1998berodde på sådana faktorer - det var företag utan anställda som blev fler.Gränsen för momsregistrering sänktes 1997 vilket ledde till flerregistrerade företag 1998. Vidare höjdes gränsen för minsta kapital föraktiebolag vilket medförde en omregistrering från aktiebolag tillhandelsbolag.Diagram 3. Antal företagare 1994-2001100-talDäremot har antalet företagare inte alls utvecklats såpositivt. Efter den uppgång som startade mensom bröts har en återhämtning skett under 1999men inte i en omfattning som fört upp antalet till den tidigarenivån.Det är uppenbart att det krävs en politik med annan inriktning och merauthållighet för att lägga en grund för ett långsiktigt stabilt företagande. Vivillhär peka på några konkreta politiska åtgärder som stärker förutsättningarnaför bra jobb och företagande i Sverige.Mindre krångelRegeringen tillkallade Småföretagsdelegationenför att identifiera problem och föreslå åtgärder för attundanröja onödiga hinder för etablering och tillväxt i mindreföretag. Småföretagsdelegationen lade fortlöpande framförslag om förenklade regler. Av de 80-talet förslag somdelegationen avgav återstår fortfarande tvåtredjedelar att genomföra. Problemet med regeringensbristande handlingskraft i denna fråga visas av de mångaturerna omkring egen förenklingsgrupp,Simplexgruppen, som visade sig inte kunna fungera när detgällde att åstadkomma resultat i arbete.Än har ingen egentlig verksamhet kommit i gång.Mer än hälften av de tillfrågade företagen i en undersökning upplevde attantalet regler ökat. Så mycket som av företagen ansåg att reglernavar lika många som tidigare eller fler.Inte ens när det gäller i stort sett kostnadsfria regelförenklingar somförenklade blanketter, att införa ett enkelt bokförings- och deklarationspaketför egenföretagare, vettigare F-skatteregler eller solnedgångsparagraf föronödiga företagsregler har regeringen lyckats åstadkomma någontingkonkret. I kan en blivande företagare registrera sitt företag, anmälasig för olika skatter samt ordna eventuella tillstånd via Internet. Helaproceduren ska inte behöva ta mer än 20 minuter.I behöver en blivande företagare kontakta ett stort antalmyndigheter. Rader av blanketter ska beställas och fyllas i. Ofta fårföretagaren ringa tillbaka till myndigheterna på rätt telefontid och försökahitta en person som kan förtydliga blanketterna. Därefter kan beskeden låtavänta på sig i månader.Många företagare upplever administrationen kring den egna verksamhetensom alltför omfattande. Regler och förordningar och ständigt ökande krav påuppgiftslämnande ställer stora krav på kunskaper hos företagaren. Detomfattande uppgiftslämnandet och redovisandet kan också uppfattas som ettslags misstroende mot dem. Utöver de faktiska svårigheterna upplever mångadenna "misstänksamhet" från myndigheternas sida som påfrestande. Det ärinte heller rimligt som sker att belägga småföretagare med högaavgifter för olika typer av kontroller och inspektioner. Kommuner ochlänsstyrelser måste kunna utöva sådana verksamheter utan att onödigt högakostnader vältras över på företagarna.Sverige behöver många nya företagare. Då måste det också bli lättare ochlönsammare för människor att göra verklighet av sina planer att starta eget. Iett samhälle där det är naturligt att bli sin egen ska inte människor behövaanlita revisorer för att fylla i en preliminär deklaration, de ska inte behövavänta i månader på sin F-skattsedel eller brottas med obegripliga blanketterfrån myndigheterna.Folkpartiet anser att följande förslag bör genomförasomgående:- En förenklad deklaration för företagare bör införas. är det svårt förmånga av landets småföretagare att deklarera själva, reglerna är för kom-plicerade.- Det måste bli enklare att registrera företag. En myndighetskontakt börräcka i normalfallet.- Alla som vill och som inte har näringsförbud ska få F-skattsedel. Tyvärrstupar alltför många goda företagsidéer redan här. Regeringen haruppmärksammat problemet, men misslyckats med att åtgärda det.- F-skattereglerna bör kunna förenklas. får företagaren betala in ett påförhand beräknat belopp för sociala avgifter och inkomstskatt oavsett vad hon/han tagit ut för lön från företaget. Eftersom mångaegenföretagare har oregelbundna inkomster borde man kunna få välja attbetala sociala avgifter och inkomstskatt utifrån den lön somfaktiskt tagits ut, så som sker med momsbetalningarna. Ingen behöver dåriskera att tvingas betala in skatt utan att ha fått några inkomster en vissmånad, t ex under semestern.Lättnader i uppgiftslämnandet till olika myndigheter börgenomföras och kontakterna företagare-myndigheterförbättras genom följande åtgärder:- En "solnedgångsparagraf" bör införas så att regler som inte använts på femår försvinner.- Alla nya regler som berör företagare ska förses med en ordentligkonsekvensanalys.- Finansministern bör leda ett konsekvent avregleringsarbete med sikte påatt förenkla och minska den offentliga regelmassan.- Inför servicecheckar ett enkelt och obyråkratiskt system förprivatpersoners betalning för tjänster i exempelvis hushållet. Förslaget ärlätt att kombinera med vår skattereduktion för hushållstjänster.- Ett "startpaket" för företagare ska finnas tillgängligt på Internet, och påalla skatte- och postkontor.- Regeringen bör uppdra åt myndigheterna att lämna bindande löften om hurlång tid det tar att avgöra ett ärende. Eventuellt kopplas detta till ettautomatiskt avgörande i den händelse myndigheten inte hör av sig.Oklarheter om vilka regler som egentligen gäller kan försena elleromintetgöra viktiga affärsbeslut för företagaren.- Myndigheterna ska i sina årsredovisningar redovisa hur man klarat serviceoch informationskraven gentemot företagen, t ex vad gällerhandläggningstider, tider innan besked lämnats, väntetider i telefon etc.- En handledning för företagare utarbetas. Denna skulle kunna fungera som"lathund" för företagare som behöver söka information och komma ikontakt med olika myndigheter eller andra instanser.- Kommunerna bör ha samrådsplikt med näringsidkare som drabbas avexempelvis trafikavstängningar, gatuarbeten etc. Många egenföretagaresom driver butiker eller serviceinrättningar drabbas hårt av tillfälligaekonomiska avbräck när kunderna får svårt att ta sig till lokalen.- Regeringen bör utfärda föreskrifter som innebär att de uppgifter somlämnas av företagen till en myndighet inte skall behöva lämnas fleragånger till olika myndigheter.- Rättvisa regler i socialförsäkringarna behövs. Beräkningsunderlaget förersättningar varierar i olika system, konsekvent till företagarens nackdel.Olika företagsformer behandlas också olika.- Samtliga blanketter som företagarna ska fylla i bör analyseras i syfte attantingen slopas, förenklas eller förkortas.- Myndigheterna ska betrakta småföretagarna som sina kunder och bli mertillgängliga, t ex genom att ha öppet- och telefontider även ochklämdagar.- Kontaktpersoner för företagare ska finnas vid statliga myndigheter ochkommuner, för att rätt kunna hänvisa den som söker information.- Staten bör ansvara för ett Internetbaserat informationssystem där enföretagare när som helst kan få fram vilka regler som gällerför företaget i olika situationer.- Det bör vara lätt att registrera företag via Internet. Nyföretagare ska viadator kunna registrera sitt företag med namn, anmäla sig för olika skatterosv. Inom , högst , bör företagaren få bekräftelserav myndigheterna.Lägre skatterSkattetrycket behöver sänkas och skattepolitiken inriktas påatt skapa förutsättningar för jobb, nyföretagande ochekonomisk tillväxt. Enligt vårt budgetalternativ sänksskatterna kraftigt. Följande skatteförändringar är viktiga somen del i ett samlat reformarbete för ett bättre företagsklimatoch fler småföretagare.Lägre arbetsgivaravgift. Att en så stor del av arbetskraftenfortfarande saknar arbete är ett tecken på att kostnaderna attanställa är för höga. Inte minst för att bryta segregationen ärdet viktigt att många nya jobb tillkommer, också sådana jobbsom passar nytillträdande på den svenska arbetsmarknaden.Även låglönejobb behövs om alternativet ärbidragsberoende. Den snabbaste vägen att sänkalönekostnaderna är att genom ett politiskt beslut sänka denlöneskatt - arbetsgivaravgift - som arbetsgivaren betalar förvarje anställd. Eftersom vi bedömer att den störstapotentialen för nyföretagande och jobb finns i den privatatjänstesektorn anser vi att hela sänkningen bör riktas motdenna del av ekonomin. Vårt förslag innebär attarbetsgivaravgifterna sänks med femprocentenheter. På vill vi sänkaarbetsgivaravgiften ännu mer.Skattelättnader för hushållstjänster. Tillsammans medandra borgerliga partier har vi föreslagit en rejälskattelättnad som innebär att det vita priset påhushållstjänster kan halveras. Med detta förslag kantjänsterna bli tillgängliga också för hushåll med normalainkomster och svarta jobb som tyvärr är vanligtförekommande bli vita. Vi tror att detta kommer att geupphov till ett betydande och kreativt nyföretagande itjänstesektorn.Avskaffande av "värnskatten". "Hälften kvar" var engrundbult i skatteöverenskommelsen. En högstamarginalskatt om har både sakligt ochpsykologiskt en stor betydelse. Utformningen avinkomstskatten har betydelse också ur ettföretagarperspektiv. Paniklösningen med en särskildexpertskatt belyser problemet. Utländska experter i Sverigefår lägre skatt. Men i många fall kan det vara en lika bralösning att en svensk expert stannar i landet, men hon ellerhan kan inte få sänkt skatt. Det understryker behovet av attfå ner de högsta marginalskatterna. Det ska löna sig attarbeta!Avskaffande av dubbelbeskattningen på aktier. Det är enav de viktigaste åtgärderna för att långsiktigt förbättratillgången på riskvilligt kapital för småföretagen. Under denkorta period, som redan berörts, då nystartade IT-företagomgavs med en mytisk aura och inte granskades lika kritisktsom andra företag, föreföll tillgången på riskkapital nästanoändlig. I dagens mera nyktra klimat vet vi attriskkapitalfrågan är en nyckelfråga för svensknäringslivsutveckling. Det är mycket viktigt att långsiktigtsäkra tillgången till riskkapital.Förenkling av reglerna för fåmansbolag. Det ärotillfredsställande att frågan begravts i en utredning somkappast kan leda till någon förändring förrän år 2003.Sänkt och avskaffad förmögenhetsskatt. ärdet vanliga småhusägare och aktiesparare som betalar dennaspecialskatt för "de rika", medan sjutton av arton miljardärerslipper huvuddelen av skatten. I en internationaliseradekonomi ter sig denna skatt alltmer omöjlig.Slopade sociala avgifter på vinstandelar. Vi ser positivt påsystem med andel i vinst. Vi tror att det ökar förståelsen förföretagandets villkor samt höjer motivationen och trivseln påarbetsplatserna. I ett läge där stressen på arbetsmarknadentycks öka är det angeläget med åtgärder som ökarmedarbetarnas medinflytande.Lättnader i optionsbeskattningen. Många modernaföretags största kapitaltillgång är de anställdas kunnande.För att företaget ska kunna behålla denna tillgång är en vägatt göra personalen till delägare i företaget, t.ex. genompersonaloptioner. I konsekvens med vår syn på vinstandelarbör optionsbeskattningen förändras med sikte på att enskattelättnad ska kunna ges.Höjd avdragsrätt för pensions- och kompetenssparande.Privat sparande ger trygghet åt individen och är en viktigförutsättning för en väl fungerande riskkapitalmarknad. Vivill komplettera det nuvarande pensionssparandet medmotsvarande skattegynnade avsättningsmöjligheter tillpersonliga kompetenskonton. Med ett ökande behov avåterkommande kompetensutveckling är ett sparande som kananvändas bl.a. för detta ändamål viktigt. Vi anser attavdragsrätten för detta vidgade pensionssparande bör höjasfrån dagens 0,5 till 1,5 basbelopp.Avskaffa skattetilläggen. Systemet med skattetillägg för feli momsredovisningen har i flera fall lett till förödandekonsekvenser för individuella företagare också i fall därföretagaren senare har fått rätt i domstol motskattemyndigheten. Det bör därför avskaffas.Rimligare regler för skatteinbetalning. Inbetalning avskatt bör kunna göras på förfallodagen i stället för att som nuvara på skattemyndighetens konto på förfallodagen.Microlån. Försöken med microlån för småföretagare börvidgas erfarenheterna av lån till kvinnliga nyföretagare ärgoda. "Friår mitt i livet". Alla som vill starta eget företag ellervidareutbilda sig bör få möjlighet att ta ut ett pensionsår iförväg. Vi tror att en mjukare övergång från fast anställningtill eget företagande kan behövas. Dagens stöd tillnyföretagande är i stor utsträckning riktade till arbetslösasom är berättigade till a-kassa. En stor potential finnsnaturligtvis också hos dem som har en fast anställning. Attbyta en trygg anställning med säker inkomst mot en friaremen osäkrare tillvaro som "sin egen" är ett stort steg förmånga. Möjligheten att ta ut ett pensionsår i förväg görövergången mindre "dramatisk".Möjligheter till hemarbete. Generösare och enklareavdragsregler för företagare med hemmet som arbetsplatsbör införas. Informationstekniken gör det lättare, rationellareoch allt vanligare att egenföretagare arbetar hemma, mendagens regler försvårar denna form av företagande.EnsocialförsäkringsreformSocialförsäkringarna spelar en viktig roll för medborgarnastrygghet och för samhällsekonomin. Vi anser att ett systemmed obligatoriska socialförsäkringar också ur ekonomisksynvinkel är överlägset ett system där medborgarna måstetillgodose sina trygghetsbehov genom privata lösningar. Vislår alltså vakt om den generella välfärdspolitiken ochhävdar bland annat effektivitetsargument till stöd för denuppfattningen. När många delar på risken blir kostnaden förtryggheten lägre.Rätt utformade socialförsäkringar bidrar till tillväxten och till en välfungerande ekonomi. Omvänt gäller att okloka lösningar inomsocialförsäkringarna kan få klart negativa ekonomiska effekter. När manutformar en försäkring som ska ersätta frånvaro från arbetet måste manexempelvis tänka på att principen att "det ska löna sig att arbeta" bör gällaäven i detta sammanhang. Den totala frånvaro av "självrisk" som prägladesjukförsäkringen när ersättningsnivån var från första sjukdagenbidrog säkert till den höga korttidsfrånvaron som var ett gissel i slutet på1980-talet.Även om det nämnda och flera andra systemfel nu är undanröjda, finns detett antal andra viktiga förändringar att genomföra påsocialförsäkringsområdet. Först behandlar vi här ett antal åtgärder för att ökatilltron till systemet. De syftar till att undvika en omfattande överströmningtill privata försäkringar mot inkomstbortfall, något som skulle hota dengenerella välfärdspolitiken och tvinga fram lösningar som inte bara skulle gestörre klyftor i samhället utan också vara samhällsekonomiskt dyrare.Därefter behandlar vi ett samlat program för att hejda de skenandekostnaderna för långtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar.Programmet är mycket brett och har inslag som inte har någon direkt beröringmed försäkringssystemet, men alla delarna omnämns i detta avsnitt. I någrafall utvecklas de närmare under rubriken ochintegrationsreform.Öka förtroendet försocialförsäkringarna!Det finns tyvärr en utbredd misstro motsocialförsäkringssystemet. Människor säger sig iundersökningar tvivla på att de, när det verkligen gäller,kommer att få ut de förmåner av systemet som utlovats.Några händelser, som bidragit till denna känsla, ärförmodligen det gamla ATP-systemets kollaps, den plötsliganedskärningen av änkepensionerna, införande avkarensdagen och sänkt ersättning i sjukförsäkringen och detfaktum att fler och fler hamnar över "taken" i sjuk-, föräldra-och arbetslöshetsförsäkringen.Människor måste kunna lita på sina försäkringar.