mot · GP02N23 · 2001-10-17 00:00:00 — Vinsten är att studenterna med hjälp av teknik kan få tillgång till internationella lärare, levande distansnätverk, internationella databaser och därigenom en bättre utbildning. En möjlighet är att första året i många ämnen kan ges via distansmetodik inom högskolan. Det är viktigt att utlokalisering av utbildning inte medför att kvaliteten i utbildningen försämras. De regionala högskolornas och universitetens roll för att skapa en regional balans är av största vikt. Allomfattande forskning skall förekomma på ett mindre antal universitet runt om i landet. Däremot kan forskning av hög klass inom begränsade områden förekomma också vid andra högskolor. Vi vill här även peka på att det inte är givet att det är staten som skall vara huvudman för dem . En annan lämplig driftsform kan vara t.ex. stiftelseformen. För att de regionala högskolorna/universiteten skall nå framgång är det viktigt att utbildningen som erbjuds omfattar det studenter vill läsa. har det kommit allt fler signaler om att myndigheternas uppfattning om vilken utbildning som skall erbjudas inte stämmer överens med vad studenter önskar läsa på högskolan. Konkurrens från universitet utomlands får man heller inte bortse ifrån. vill ha en rörlig studentpeng som gör att resurserna hamnar där studenterna vill läsa. Resurserna ska följa studenten. Samtliga högskolor och universitet konkurrerar då på lika villkor om studenternas gunst. Är en högskola bra får den fler studenter, är den dålig får den färre. Högskolor är bra även utanför de traditionella universitetsorterna och de får en bra chans till att utvecklas genom förslag till fördelningssystem. Bara det faktum att en högskola eller universitet finns i en region innebär inte med automatik att det blir fler jobb och företag. Det måste också finnas en god miljö för företagsetableringar i omgivningen för att detta skall bli möjligt. Organ som ser till så att samverkan mellan näringsliv och högskola kan intensifieras måste få finnas kvar. För landsbygden är det speciellt viktigt att nätverk kan etableras. När samverkan råder mellan ortens företagare, , komvux, gymnasieskolan och högskolan ökar regionen som helhet sin kompetens genom att invånarna stärker och moderniserar sina kunskaper. Ett flexibelt gymnasium är en viktig del i att öka allmänkompetensen. Att alla elever får plats på gymnasiet, med en inriktning de själva valt, är därför ett viktigt mål, förutsatt att de har de rätta förkunskaperna. Genom den snabba utbyggnaden av gymnasieskolan som skett har kommit ett stort steg närmare detta mål. Men fortfarande saknas en flexibel och väl utvecklad lärlingsutbildning. Utveckling av distansmetodik även för gymnasister skulle bl a underlätta för landsbygdens ungdomar att slippa tröttsamma bussresor till närmaste gymnasieort. En gymnasieskola i landsbygd kan också vara så mycket mera än en skollokal. Lärare och elever liksom lokaler och utrustning kan fungera som en allmän kompetenshöjande resurs för ortens enskilda studerande samt för näringslivet. Statens skolor för vuxna och privata aktörer kan i samverkan med gymnasier och komvux i småkommuner erbjuda distansutbildning som ger en mångfald av kurser och kompletteringar och behörighet till universitetsstudier. har allt att vinna på att ta tillvara den begåvningsreserv som finns, inte minst i glesbygden. Därmed ges även de som av olika skäl inte kan studera på heltid, vid komvux och gymnasieskolor, goda möjligheter att skaffa sig behörighet för högskole- och universitetsstudier. Folkhögskolans roll för landsbygdens överlevnad kan inte nog betonas. De allmänna linjernas fjärde år utgör ett värdefullt komplement för dem som vill ha en starkare plattform att stå på innan högskolestudier börjar. Folkhögskolorna, som är sprungna ur den svenska folkrörelsetraditionen och dess speciella sammanhållning och gemenskap, ofta med en ideologisk grund, utgör något mycket positivt för många av deras elever. En folkhögskola belägen i lands- eller glesbygden kan genom sitt internatliv kanske få några elever från en större tätort att bosätta sig i bygden efter avslutade studier. Precis som när det gäller den vanliga högskolan anser att en rörlig studentpeng som gör att resurserna hamnar där studenterna vill läsa ska vara rådande för resursfördelningssystemet på folkhögskolorna. Studieförbunden fyller en stor roll på landsbygden. Speciellt när det gäller språkkurser och IT-utbildning. Det är därför viktigt att studieförbunden får de resurser som krävs för att deras verksamhet skall kunna fortsätta. De förslag som gäller utbildning i propositionen är i stort sett acceptabla. Vi går emot förslagen om s.k. collegeutbildningar vid vissa universitet och högskolor då vi anser att de i denna variant bara utgör en utbyggnad av komvux. Vår åsikt om den högre utbildningen redogörs i detalj för i vår motion med anledning av regeringens proposition om den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). Nedsättningen av sociala avgifter röstade nej till beslutet om att jordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt annan personlig serviceverksamhet inte längre skulle få sänkta socialavgifter i stödområdet. Beslutet drevs tyvärr igenom i av en majoritet bestående av socialdemokrater och moderater. Sänkta arbetsgivaravgifter anser vi vara ett verksamt medel för att öka antalet jobb. De branscher som drabbas betyder dessutom mycket för att få människor att bo kvar i glesbygden. Dessa verksamheter utförs ofta i kombination med annan näringsverksamhet och de lämnar, inte minst inom jord- och skogsbruket, ett betydande bidrag till att hålla landsbygden öppen och levande. Vi har slagits för att sänkningen av socialavgifter bör återinföras på ett sätt så att de inte bryter mot eller på annat sätt kompenseras. Det är därför glädjande att regeringen nu föreslår detta och vi accepterar den procentuella nivån på sänkningen. Däremot är inte regeringens begränsning av beloppet per företag rimlig. Enligt kan man göra nedsättning med per företag . Denna nivå borde också regeringen ha föreslagit. Minska regelkrånglet Under rubriken och rådgivning tar regeringen upp frågor om information och rådgivning till företagare. Regeringen anser att staten bör tillhandahålla information om de lagar och regler som omgärdar företagande. Detta är något som är mycket viktigt. Tyvärr lever dock inte regeringen upp till sina intentioner. Regeringen tillkallade Småföretagsdelegationen för att identifiera problem och föreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinder för etablering och tillväxt i mindre företag. Småföretagsdelegationen lade fortlöpande fram förslag om förenklade regler. Av de 80-talet förslag som delegationen avgav återstår fortfarande två tredjedelar att genomföra. Problemet med regeringens bristande handlingskraft i denna fråga visas av de många turerna omkring egen förenklingsgrupp, Simplexgruppen, som inte visade sig kunna fungera när det gällde att åstadkomma resultat i arbete. har visserligen förslagen analyserats, men regeringen gör inget för att verkställa dem mer än att nämna i propositionen hur viktig denna grupp är. Detta är förödande. Mer än hälften av de tillfrågade företagen i en enkät från dåvarande SAF som presenterade upplevde att antalet regler ökat. Så många som av företagen ansåg att reglerna var lika många som tidigare eller fler. Inte ens när det gäller i stort sett kostnadsfria regelförenklingar som förenklade blanketter, att införa ett enkelt bokförings- och deklarationspaket för egenföretagare, vettigare F-skatteregler eller solnedgångsparagraf för onödiga företagsregler har regeringen lyckats åstadkomma någonting konkret. Många företagare upplever administrationen kring den egna verksamheten som alltför omfattande. Regler och förordningar och ständigt ökande krav på uppgiftslämnande ställer stora krav på kunskaper hos företagarna. Det omfattande uppgiftslämnandet och redovisandet kan också uppfattas som ett slags misstroende mot dem. behöver många nya företagare. Då måste det också bli lättare och lönsammare för människor att göra verklighet av sina planer att starta eget. Öka tillgången på riskkapital genom mikrolån Inom regionalpolitiken är tillgången på riskkapital av stor betydelse. kan det vara svårt att få tillgång till kapital om man har någon ny idé som kanske inte faller inom ramen för gängse företagskultur. Inte sällan kan det vara så att man inte har något eget kapital att sätta in. Bankerna såväl som är ofta inte en möjlighet, eftersom det först krävs ett eget kapital i botten. Flyktingar, långtidsarbetslösa, ungdomar utan sparkapital, invandrare utan a-kassa eller kvinnor som blir övertaliga efter lågavlönade jobb i offentlig sektor är exempel på människor som normalt har mycket svårt att spara ihop till ett eget kapital. Har man hänvisats till socialbidrag för sin omedelbara försörjning är egna sparpengar uteslutna. Därför borde ett mikrolån införas för den som vill och har idéer för att ta sig ur bidragsfällorna genom att förverkliga en affärsidé. Det har visat sig att de allra minsta lånen har den största betydelsen för att skapa jobb och framtid för människor. Ett mikrolån innebär att även den som inte har en egen grundplåt kan få ett mindre lån just för att kunna komma igång. Regeringen öppnar för det i propositionen vilket vi givetvis anser är bra, men arbetet bör gå vidare för att hitta andra typer av krediter, t ex garantilån. Informationsteknik och turism framtidsnäringar inom regionalpolitiken De svenska företagens struktur ändras och utvecklas ständigt. var de flesta sysselsatta inom basnäringar som jord- och skogsbruk. har den tyngre industrin som t.ex. verkstadsindustrin varit motorn i det svenska näringslivet. I dagens samhälle är det andra branscher som vuxit fram och som sysselsätter många. Tjänstesektorn är en sådan bransch. IT-sektorns betydelse för ekonomiska utveckling, oavsett konjunkturläge, är stor. Turistsektorn är ytterligare en sektor som sysselsätter allt fler. 1998 motsvarande denna branschs storlek av BNP. Detta är mer än för jord- och skogsbruket samt fisket tillsammans! Detta är sektorer som är speciellt lämpliga för de delar av som är glest befolkade. Motsättningen mellan regionalpolitiskt och sysselsättningpolitiskt motiverade satsningar på turism är dock värd att uppmärksamma. För att få mätbara sysselsättningseffekter måste antalet turister som reser kollektivt, bor på hotell och äter på restaurang öka. Sådana finns i större mängder på fjärrmarknaderna men efterfrågar nästan uteslutande storstädernas utbud av turisttjänster. För att man skall få regionalpolitiska effekter måste antalet bilburna turister från och näraliggande europeiska marknader ökas. prisläge gör dock att dessa föredrar billigt boende med självhushåll och detta ger därför inga större sysselsättningseffekter. Denna motsättning kan endast lösas upp genom en omläggning av politiken. Speciellt turistnäringen är småskalig. av företagen är s.k. mikroföretag med färre än 10 anställda och av resterande del är praktiskt taget alla småföretag med 10100 anställda. Näringen påverkas därmed i betydande utsträckning negativt av de storföretagsinriktade regelsystemen. anser att det är viktigt att företagspolitiken utformas på sådant sätt att skattesystem och regelverk uppmuntrar också nya strömningar vad gäller näringsstruktur utan att för den skull slå undan benen på gamla företag. Trygga grundservicen Det är positivt att regeringen i propositionen tar upp problemet med en allt mer urholkad kommersiell service på lands- och glesbygden. 20 miljoner föreslås att avsättas för att förhindra ytterligare försämringar av kommersiell service. Positivt är också att regeringen anser att statliga aktörer i större utsträckning skall utarbeta samordnade servicelösningar. anser att det just är mycket viktigt att staten tar ett ansvar för sin kärnverksamhet i hela . Allt oftare lämnas det rapporter om att postservice, apotek, polis och rättsmyndigheter dras in eller läggs ner. sker detta så snabbt att de berörda känner sig överkörda utan att få chans att påverka besluten. Denna utveckling är inte tillfredsställande och den sker i hela landet, såväl i lands- och glesbygden som i många förorter till våra storstäder. Utan ett grundläggande serviceutbud blir det svårare för privata företag att överleva och därmed hotas en hel bygd. Även kommunernas ansvar för den offentliga grundservicen måste lyftas fram. På detta område gäller det främst att se till så att en god skola finns även ute på landsbygden. Det är viktigt att byskolorna skall få finnas kvar. Anser kommunen att de inte går att driva vidare bör de omvandlas till friskolor, om elever, lärare och föräldrar så önskar. Inom äldreomsorgens område är det viktigt att säkra en god hemtjänst så att de äldre kan bo kvar i sitt hem . föreslår att ett särskilt anslag inrättas i statsbudgeten för upphandling av grundläggande samhällsservice i regionalpolitiskt utsatta områden. Ett sådant anslag finns för den postala verksamheten, men det bör omfatta fler områden. Upphandlingen bör göras regionalt med de regionala beslutsorganen som huvudman. Vi ser gärna att det är privata entreprenörer som får sköta den upphandlade verksamheten. Den grundläggande samhällsservicen bör dessutom tryggas i lag. Samverkan för lokal utveckling och tryggad grundservice En viktig väg för att nå lokal mobilisering är samverkan och samordning. prövas nya former för att samordna servicen i landsbygden. Det innebär t.ex. att statliga verk och myndigheter som post, arbetsförmedling, lokalkontor för länsstyrelse och samverkar med kommunen, så att både personal- och lokalkostnader kan pressas. Inte sällan handlar det om att finna smidiga och informella lösningar för att kunna säkerställa en god service. Det är viktigt att sådana förslag uppmuntras och prövas, och inte kvävs av byråkratiskt tänkande. Även här är det av yttersta vikt att man beaktar ett underifrånperspektiv när denna typ av service utvecklas. Det får aldrig bli så att samverkan kommenderas fram uppifrån. Beslut om lokalsamverkan får heller aldrig hindras av ett stelt regelverk. Det måste istället kännetecknas av flexibilitet och mångfald. I linje med liberalernas allmänna krav om en förnyelse av den offentliga sektorn anser vi att man bör pröva ytterligare vägar för att säkerställa service. Till exempel bör det bli regel att statliga myndigheter måste pröva möjligheterna att köpa tjänster från privata företag i syfte att utröna om detta kan medföra att en verksamhet kan förbättras/bevaras. För att öka lönsamheten i landsbygdsbutiken eftersträvar man att göra den till central för fler serviceslag. Biblioteksverksamhet och post- och apoteksärenden är exempel på service som sköts via butiken. En positiv effekt av att inrymma dessa verksamheter i butiken är att tillgängligheten ökar genom att butiken oftast har betydligt längre öppettider än den offentliga institutionen. hävdas det att reformer av den offentliga sektorn innefattande decentralisering av besluten och ökad valfrihet för den enskilde främst skulle vara ett intresse för boende i tätorter. Det är där man har flera skolor, daghem och vårdcentraler att välja mellan, påpekar man. Detta är ett felaktigt synsätt. En förnyad offentlig sektor är också ett intresse för landsbygden. Dels för att den är en viktig arbetsgivare, icke minst för kvinnor på landsbygden, och dels för att det är än viktigare där med lokalt anpassade och flexibla lösningar när tryggheten skall garanteras. Med stora och centralstyrda organisationer finns en stor risk att förhållanden i mer tätbefolkade delar av landet får styra verksamheternas utformning. () () ()