ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk413 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk413av ()F-skattesedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det enklare att få F-skattsedel. Motivering Allt fler önskar att arbeta på uppdrag i stället för att vara anställda. Motiven kan vara mycket olika. En småbarnsförälder väljer att arbeta på uppdrag för att kunna styra sin arbetstid. En del vill ha en mindre verksamhet vid sidan om sitt ordinarie arbete. En sjuksköterska vill starta eget för att kunna styra sitt eget arbete. En 55-åring som har svårt att få anställning har hittat ett eget uppdrag åt ett företag som dock inte är intresserat av att anställa honom tillsvidare. En arbetslös person hittar en arbetsuppgift på egen hand men kanske inte kan få jobbet med vanlig anställning till en början. För att starta sin egen verksamhet fordras att man har F-skattsedel. Det ställs emellertid ett antal krav för att få sin F-skattsedel som gör att det kan bli svårt att komma igång med sin verksamhet. Man får inte vara anställd och man skall visa att man har flera uppdragsgivare. Detta leder till att troligen ingen av de ovan uppräknade personerna skulle kunna få F-skattsedel. Småbarnsföräldern kanske bara har sin gamla arbetsplats som uppdragsgivare. Sjuksköterskan har säkerligen bara det lokala som kund. De som har svårt att hitta arbete och ser egen verksamhet som en utväg har sannolikt inte flera uppdragsgivare som står och väntar. De kommer således inte att kunna börja arbeta med sin verksamhet. Att ha krångliga regler hindrar många som kunde ha uppdrag att försörja sig på i stället för att gå utan jobb. De som vill skaffa sig alternativ eller styra sitt arbete hindras. De som vill ta hand om patienter på annat sätt än på sjukhus hindras. Ytterligare restriktioner som ibland diskuteras bör inte införas. Reglerna för F-skattsedel behöver tvärtom ändras så att alla som vill ha F-skattsedel också bemyndigas att få det.
mot · GP02Sk415 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk415av de ()Redovisning av skatter och avgifter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statsanställda på sina lönebesked skall få uppgift om sina totala lönekostnader. Motivet till mitt förslag I , med världens högsta skattetryck, är det särskilt viktigt att synliggöra det totala skattetrycket i olika sammanhang. Många skatter är för de enskilda löntagarna dolda, t.ex. arbetsgivaravgiften. Ett lönebesked med information om bruttolön, inklusive alla skatter och avgifter för såväl arbetsgivaren som den enskilde, är ett utmärkt sätt att synliggöra det faktiska skattetrycket på arbete och arbetsinkomster. Staten bör som arbetsgivare föregå med gott exempel genom att som första punkt på lönebeskedet redovisa arbetstagarens bruttolön inklusive avgifter enligt lag och avtal. Därefter redovisas arbetsgivaravgifter, löneskatter och andra avgifter, som dras från den ursprungliga totala bruttolönen. bör uttala att sådan redovisning skall ske på de statligt anställdas lönebesked.
mot · GP02Sk416 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk416av och ()Reklamskatten för dagspressen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma den olägenhet som reklamskatten innebär från konkurrenssynpunkt. Motivering Reklamskatten är en punkskatt bland alla andra. Motivet när den infördes var lovvärt, den skulle dämpa reklamens volymtillväxt och vara en finansieringskälla för ett utökat stöd till dagspressen. är reklamskatten en punktskatt bland alla andra. Medieutbudet har sedan skattens införande ökat kraftigt. Medielandskapet ser med andra ord helt annorlunda ut . Nya medier som gratistidningar och Internet-tidningar har tillkommit. Effekten har blivit att moms har lagts på läsning av kvalitetspress, inte gratistidningar. Direktreklam och TV-reklam befrias från reklamskatt, inte dagspressen. Datorn i hemmet skattesubventioneras, vilket är bra, men inte tidningen i hemmet. Dagspressen har ett unikt värde som ett demokratiskt samhälle inte kan stå utan, som samhällsgranskare, som källa för information, som är ständigt aktuell. I takt med att webb- och gratisutdelade tidningar blir allt vanligare har med dem också ett betydligt förenklat och mer kortfattat journalistiskt språk införlivats i medielandskapet, vilket är både på gott och ont. Men det understryker ytterligare behovet av dagspressens bredd och djup. För dagstidningar och tidskrifter har snedvridningen ökat ytterligare efter det att befriade deras främste konkurrent, direktreklamen, från reklamskatt, vilket går att utläsa i statistiken över hur reklaminvesteringarna fördelas mellan olika medier. Ur demokratisynpunkt liksom ur folkbildningssynpunkt är det viktigt att försvara dagspressens och tidskrifternas roll i det svenska medielandskapet. uttryckte, i samband med behandlingen av vårproposition, att reklamskatten borde avskaffas men att det saknas finansieringsmöjligheter. Med samma argumentation avslogs även motion 2000/01:Sk1018 som behandlades i kammaren . Det finns enligt vår uppfattning anledning att särskilt uppmärksamma den olägenhet som reklamskatten innebär för dagspressen. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Sk419 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk419av ()Drivmedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen ser över möjligheten att vid behov fördela budgetutrymmet mellan koldioxidskattebefrielsen för koldioxidneutrala drivmedel och utrymmet för skattebefrielse vid pilotprojekt för alternativa drivmedel flexibelt. Motivering I budgetpropositionen föreslås att avsätts till pilotprojekt, som en del av en skattestrategi för alternativa drivmedel. Det nämns också att formerna för hantering av ärenden om pilotprojekt bör göras så enkla som möjligt. Inte minst med erfarenhet av tidigare ryckig hantering av dispensbeslut vore det lämpligt att hanteringen överlåts på en myndighet. Ett sådant förfarande är också brukligt vid program för stöd och dispenser. En lämplig myndighet är , ensam eller i samarbete med andra myndigheter som , eller . Kraven på vad som ska anses utgöra pilotprojekt lär skärpas efter en dom i (BP franska staten) där dispenser för projekt i industriell skala kritiserades. En mer stringent och teknisk bedömning enligt Mineraloljedirektivets intentioner kommer att krävas framöver. Skattestrategin föreslås gälla . Inga nya dispenser för pilotprojekt har beviljats , vilket innebär ett långt uppehåll för nya dispenser. I budgetpropositionen beräknas intäktsbortfallet för reduktion av koldioxidskatt för koldioxidneutrala drivmedel. avsätts för skattelättnader i samband med pilotprojekt för alternativa drivmedel. Summan avsatt för pilotprojekt är relativt jämförbar med vad skattebefrielsen för pilotprojekt innebär . Kalkylen blir något bättre om koldioxidneutrala drivmedel endast skulle behöva reducera energiskatten via potten för pilotprojekt och att reduktionen av koldioxidskatten går via utrymmet för koldioxidskattebefrielse. Men det kommer troligtvis att uppstå en obalans åtminstone till en början på så vis att potten för pilotprojekt utnyttjas fullt ut medan det beräknade utrymmet för koldioxidskattebefrielse bara utnyttjas delvis. Tillgången på koldioxidneutrala drivmedel som är konkurrenskraftiga på marknaden om de endast befrias från koldioxidskatt är begränsad eller obefintlig, och stora producenter eller storskalig import lär knappast dyka upp utan lång förvarning. Det vore därför lämpligt med en flexibel syn på fördelningen mellan dessa två budgetpotter på så vis att åtminstone en del av det utrymme för koldioxidskatt som inte utnyttjas i praktiken istället får användas för att öka potten för pilotprojekt. Eftersom koldioxidneutrala drivmedel inte bör beläggas med koldioxidskatt är det även viktigt att budgetsumman på lång sikt inte ses som ett tak. Vi skulle då hamna i den orimliga situationen att eventuella kvantiteter av koldioxidneutrala drivmedel utöver en viss kvot beläggs med koldioxidskatt.
mot · GP02Sk421 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk421av ()Skärgården till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till hur frizoner kan utformas för att bidra till en ökad tillväxt i skärgården. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att bör behandlas inom ramen för ett förslag om frizoner. Motivering Livet i skärgården är omgivet av ett romantiskt skimmer för de flesta av oss. Det är minnen av vita båtar, blanka fjärdar och evig sommar. För dem som valt att bo och arbeta i skärgården året runt är livet inte så enkelt. Avstånden är långa, kommunikationerna dåliga och naturkrafterna spelar en betydligt större roll än på fastlandet. Att driva företag året runt i skärgården är ofta en överlevnadskonst. Många är egenföretagare och mångsysslare som brottas med regler och avgifter för att få det hela att gå ihop. Vi politiker talar oss gärna varma kring både glesbygd och skärgård som något vi måste värna och bevara. Men vad gör vi egentligen? Skärgården är inte betjänt av traditionella stödåtgärder och bidrag, däremot borde vi kunna skapa bättre förutsättningar för att bo och verka i skärgården. Ett steg på vägen är att skapa en ekonomisk frizon för Sveriges skärgårdsområden. Frizonen skulle i första hand omfatta reformer för att underlätta startandet och drivandet av företag. Det skulle för skärgårdsborna innebära större möjligheter för att försörja sig själva, ta ansvar för sina egna liv och växa genom företagsamhet. Den här typen av reformer behöver genomföras i hela , men i väntan på att så sker är det värt att försöka inom ett begränsat område där behovet är som störst. Regeringen bör lämna förslag på hur frizoner skulle kunna utformas.
mot · GP02Sk423 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk423av och ()Gränsregionala hinder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffandet av gränsregionala hinder. Gränsbarriärer Under fattades några stora beslut för att underlätta samarbetet mellan de nordiska medborgarna: passfriheten och den gemensamma arbetsmarknaden. Därefter har det varit betydligt trögare. Det blir mer och mer uppenbart nu livsstil och arbetssituation att nuvarande lagstiftning är undermålig och omodern i sin utformning. I gränslandet mellan och , i t.ex. norra och , finns en naturlighet i en svensk-norsk region med tanke på både den gemensamma historien och den naturliga arbetspendling som sker i båda riktningarna. Medan lagstiftning för pendlare är inriktad enbart till de kommuner som har nationsgräns så finns en naturlig svensk-norsk region som inkluderar ett betydligt större geografiskt område om båda sidor av gränsen. Detta får direkt effekter på både skattesidan och för de kommuner som levererar den efterfrågade kommunala servicen såsom t.ex. barnomsorg och skola. Det finns förutom den dagliga arbetspendlingen för enskilda invånare otaliga exempel på hinder för pendling, kulturutbyte, entreprenörer m.m. Flera utredningar har kartlagt hindren och en del har också lösts lokalt och nationellt. Regeringen har tillsatt utredningsmän och problemen är definierade, men inga förändringsförslag har kommit till stånd. Problemet med de många utredningarna har varit att de lett till alltför få åtgärder. Varje land måste självt förändra hindrande lagstiftning och regelverk. Därför är det att regeringen med skyndsamhet tar de gränsregionala hindren på allvar för att skapa det gränslösa resandet åtminstone i de regioner som anser sig med rätta vara just gränsregioner. Detta bör ges regeringen tillkänna. () ()
mot · GP02Sk424 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk424av ()Reklamskatten till riksdagsbeslut begär att regeringen återkommer till med ett besked om regeringen tänker förverkliga sitt löfte om att avveckla reklamskatten i dess helhet och vad det i så fall skulle kosta. Avskaffa reklamskatten föreslog att reklamskatten för reklamtrycksaker (direktreklam i brevlådan) skulle avskaffas från . Motivet var att skatten just för direktreklam skapade allvarliga problem såväl för skattemyndigheterna som för de ofta små och medelstora tryckerier som var skattskyldiga. Dessutom innebar skatten att tryckerierna alltmer flyttade sin produktion utomlands. har slagit fast att man ser slopandet av reklamskatten som ett första steg på ett totalt avvecklande av skatten. Samtliga finansministrar har även offentligt sagt att reklamskatten ska avskaffas. Det finns således en bred politisk enighet om att reklamskatten ska avskaffas. Det första steg som tog i och med att direktreklamen slapp reklamskatten har inneburit att konkurrensen blivit ännu mer snedvriden inom mediesektorn. betalar tidskrifterna medan dagstidningarna betalar och övriga medier . I när konjunkturen viker och konkurrensen blir allt hårdare om annonserna så har tidskrifterna 11 procents sämre utgångsläge än i stort sett alla andra mediegrupper. Jag yrkar därför att regeringen ger besked om de kommer att förverkliga sitt löfte om att avveckla reklamskatten i sin helhet och ge tidskrifter som t ex Kommunalarbetaren en chans att konkurrera på lika villkor med den direktreklam som fyller våra brevlådor snart sagt .
mot · GP02Sk425 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk425av Skånberg och ()Skatteavdrag för donationer till ideella ändamål Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen låter utreda frågan om skatteavdrag för gåvor till ideella föreningar och liknande ändamål. Motivering Dubbelbeskatta inte donationer till ideella ändamål! I testamenteras stora belopp som donationer till ideella ändamål som forskning och till museiverksamhet, liksom till ideella föreningar som t ex kyrkor, idrottsföreningar och hjälporganisationer. I länder som har en utvecklad tradition av skatteavdrag även för större eller mindre donationer under donatorns levnad, har betydande belopp donerats som möjliggjort stora satsningar på idrott, forskning och andra välgörande ändamål. Finansieringen av det föreslagna avdraget för donationer till ideella föreningar kunde lämpligen lösas inom ramen för det anslag som kommer idrottsföreningar och andra ideella föreningar till del genom förmånliga villkor för lotterier och andra spel. Frågan är inte ny utan har återkommit med förnyad styrka under loppet av åtskilliga år. Med tanke på de kraftiga nedskärningar som görs av den offentliga sektorn bör nu tiden vara inne att genom skatteavdrag för donationer till ideella föreningar frigöra kapital och resurser som annars aldrig kommit dessa till del. En gräns för praktisk tillämplighet bör förslagsvis sättas vid donationer . Skånberg (kd) ()
mot · GP02Sk426 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk426av ()Friskolornas momskompensation Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen återkommer till med förslag om att likställa den offentliga skolan och friskolan vad gäller skattefrihet för utbildning. Motivering Den som har mervärdesskattepliktig omsättning får dra av mervärdesskatt (moms) på inköp av varor och tjänster medan den som är undantagen från skatteplikt saknar denna möjlighet. Från skatteplikt undantas bl.a. grund- och gymnasieskola. Det är alltså i princip det offentliga skolväsendet som omfattas av skattefrihet medan friskolor saknar denna avdragsrätt. Friskolor kan i diskussion med en kommun kompenseras genom att man räknat på plus eller att man lägger på på de delar av elevpengen som är momsbelagd. Hur momskompensation skall ges sker ofta i långa och slitsamma diskussioner. Flera friskolor visar också att den momskompensation man får genom avtal med kommunen inte alls möter upp till den verkliga moms man betalat in. Risken är uppenbar att kommuner kan se denna utgift som en möjlig besparing. Friskolornas rätt att få samma peng per elev som den offentliga skolan är odiskutabelt. Därför föreslår en nationell skolpeng som skall eliminera sådana nackdelar. Till dess att skolpengen är införd bör samma regler gälla för den offentliga skolan och friskolan vad gäller rätten till skattebefrielse för utbildning.
mot · GP02Sk427 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk427av ()Elskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sänka elskatten. Motivering har den svenska elskatten fördubblats. Avregleringen skulle ge hushållen lägre priser, men ingen avreglering i världen hjälper mot höjda skatter. har regeringen höjt elskatten för hushållen . väntar en ny höjning. tar staten in på elskatten. Vid sidan av den direkta elskatten belastas den svenska elmarknaden också i andra avseenden. Dit hör den särskilda produktionsskatten på kärnkraftsel, som regeringen tar ut med . Den skatten har ingen motsvarighet i andra länder och gynnar i praktiken import av nedsmutsande kolkraft. Till yttermera visso drabbas hushållen av att beloppet för momsberäkning innefattar också den påförda skatten. Förlorare blir de svenska hushållen. Det är dags att sänka elskatten.
mot · GP02Sk428 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk428av Skånberg (kd)Pensionsförsäkringars förmånstagare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om begränsningar för förmånstagare till pensionsförsäkringar. Motivering Enligt kommunalskattelagen får make, maka, sambo (inkl. f.d. makar och sambor), barn och makes och sambos barn vara fömånstagare till pensionsförsäkringar, men inte barnbarn, syskon, syskonbarn eller andra familjemedlemmar. Detta gäller såväl privata försäkringar som tjänstepensionsförsäkringar, och handlar ofta om stora penningbelopp. Detta kan alltså få som konsekvens att den som sparar i en pensionsförsäkring får låta pengar som inte tagits ut vid dödsfall gå vidare till sambos barn, men inte till sina egna barnbarn, vilket kan vara aktuellt om eget barn avlidit, eller till syskonbarn. Saknas förmånstagare går pengar till försäkringskollektivet. Sparande i Individuellt Pensionssparande, IPS, (endast privat, ej tjänstepensionsförsäkring) har egna regler som tillåter att man testamenterar försäkringen fritt. Detta utgör dock endast en liten del av det samlade pensionssparandet i . Det är principiellt fel att staten sätter gränser för vem i familjen som ska kunna ärva, men om gränser ska sättas så ska inte de som är släkt med varandra vara missgynnade. Skånberg (kd)
mot · GP02Sk429 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk429av ()Redovisning av arbetsgivaravgiften Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsgivaravgifterna bör redovisas på lönebeskeden hos statliga verk och myndigheter. Motivering Det är av yttersta vikt att medborgarna i ett demokratiskt samhälle har grundläggande kunskap om hur samhället fungerar. När utmärker sig genom ett internationellt sett mycket högt skattetryck borde kunskapen om skatternas storlek tillhöra allmänbildningen. Dessvärre är så inte fallet. En Skop-undersökning visade att av befolkningen tror att skatterna uppgår till eller mindre av vad man tjänar. Rätt svar är , vilket endast kände till. Orsaken till denna kunskapsbrist återfinns sannolikt i det faktum att de osynliga skatternas (med osynliga skatter avses skatter som redovisas otydligt och där inbetalningen sker indirekt) storlek av det totala skattetrycket ökat kraftigt, medan de synliga skatternas storlek i stort sett varit oförändrad. En sådan osynlig skatt är arbetsgivaravgifterna. Det är inte uppgift att detaljreglera verksamhet eller det privata näringslivet. Men det är att föredra att staten är en god demokratisk förebild. borde därför gå i bräschen och se till att arbetsgivaravgifterna redovisas tydligt på lönebeskeden hos statliga verk och myndigheter. En tydligare redovisning av löneskatterna råder förhoppningsvis bot på det svenska folkets skatteanalfabetism och stärker på så sätt medborgarnas demokratiska kapital.
mot · GP02Sk430 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk430av ()Momsreglerna för företagsbilar under Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över mervärdesskattelagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förändra reglerna kring företagsbilar. Vissa regler får absurda konsekvenser I mervärdesskattelagen (1994:200) 1:13 står: Med personbil förstås även lastbil med skåpkarosseri och buss, om fordonets totalvikt är högst . Detta gäller dock inte om lastbilens förarhytt utgör en separat karosserienhet; Lag (1994:498). Genom lagen vill lagstiftaren förhindra att företagare och anställda använder företagets bilar privat. I det syftet har man inrättat ett rigoröst regelverk för kontroll och stävjande av bilmissbruk, till exempel krav på körjournal i företagsägda bilar och förmånsbeskattning vid privat nyttjande. Men lagstiftaren har inte nöjt sig med detta. Det har dessutom inrättats en regel som syftar till att avskräcka företag från att över huvud taget köpa bilar som går under benämningen personbil. Detta baserat på föreställningen att risken för privat nyttjande av företagsägda fordon i huvudsak föreligger om fordonet är en personbil till skillnad från exempelvis traktor eller tung lastbil. Regeln finns i mervärdesskattelagen, som stadgar att avdrag för ingående moms inte får göras när ett företag köper personbil. Begreppet personbil definieras i lagen som personbil samt lastbil med skåpkarosseri och buss, om fordonets totalvikt är högst . Om en lastbil som enligt denna definition är en personbil har en förarhytt som utgör en separat karosserienhet är den dock i lagens mening ingen personbil. För att förarhytten skall räknas som separat kräver skattemyndigheten att det finns ett luftspann mellan förarhytt och skåp. Exempelvis är en skåpbil, av typen , ett lämpligt fordon för en del företags behov. Problemet är att den sortens fordon definieras som personbil av mervärdesskattelagen. Beskrivningen är inte hypotetisk. Det är ett konkret fall som anmälts till , ett privat initiativ av en grupp engagerade företagare, som drivs i Den Nya Välfärdens regi. Många företag påpekar för skattemyndigheten att företagets bilar inte passar för privat bruk på grund av sin specialutrustning. Bland annat saknas tillräckligt med sittplatser. De flesta företag kan för övrigt inte begripa vad det ska vara för mening med att köpa en för stor och dyr lastbil bara för att kunna få dra av momsen. Många företag har inga affärsmässiga möjligheter att välja en annan sorts bil för att tillmötesgå lagstiftarens krav. Staten tar betalt för att fordonet, enligt statens fyrkantiga regler, kan användas för privat bruk. Den speciella utformning momsregeln i fråga fått medför att företaget i själva verket ålagts en extra, tämligen godtycklig, skatt. Detta är en petig och ineffektiv regel som skapar onödigt merarbete och irritation hos företagarna. Därför bör regeln tas bort.
mot · GP02Sk431 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk431av m.fl. (m)Anslag , Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Förslag till riksdagsbeslut anvisar till anslag 3:1 för budgetåret mindre än vad regeringen föreslagit eller således . anvisar till anslag 3:3 för budgetåret utöver vad regeringen föreslagit eller således 1 . anvisar till anslag 3:4 Kronofogdemyndigheterna för budgetåret mindre än vad regeringen föreslagit eller således 1 . Motivering Under utgiftsområde tre anslår regeringen totalt . Nedan redovisas våra förslag till ändringar i tusental kronor. Förändring 3:1 471 984 -75 000 3:2 Skattemyndigheterna 4 966 115 3:3 1 224 691 40 000 3:4 1 394 855 -40 000 Totalt 8 057 645 -75 000 Anslag 3:1 Genom de förslag till skatteförändringar vi föreslår minskar skattemyndigheternas administration. Vi fryser taxeringsvärdena för fastigheter, vilket medför att varken en omräkning av taxeringsvärdena eller någon ny fastighetstaxering behöver göras. Reklamskatten slopas, liksom förmögenhetsskatten. Anslag 3:3 Smuggling av hårt punktbeskattade varor som alkohol och tobak har ökat liksom smuggling av narkotika och vapen. Tullen bör därför få större resurser så att kontrollen kan öka. Genom detta bedöms intäkterna öka. Tullens verksamhet skall därtill finansieras genom anslag och inte genom att offentligrättsliga medel ianspråktas. () () de () () () () () ()