ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Fi216 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi216av m.fl. (v)Etiska regler vid statligt ägande 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av etiska regler i statens ägarpolitik. 2 Bakgrund Staten är en stor aktör på den finansiella marknaden, dels via AP-fondernas innehav av noterade aktier och obligationer, dels via de noterade innehaven i den statliga bolagssfären. Regeringens övergripande mål för företag med statligt ägande är att de skall skapa värde och i förekommande fall se till att uttryckta samhällsintressen infrias. Enligt en skrivelse från regeringen (2000/01:120) har tre verktyg till hands för att nå sina mål. Det handlar om en hög nivå på rapportering, att öka fokus på kärnverksamhet samt om effektiva styrelser. Dessutom finns en viss policyinriktning som till exempel tar upp möjligheten att påverka företagens miljöarbete och att könskonsekvensanalyser bör ingå i bolagens verksamhet. 3 Aktiehandel Svenska staten är delägare i och har en representant i . Svenska staten har därmed intressen i såväl Stockholmsbörsen som i den elektroniska aktiebörsen . Aktiebörsen har varit ett joint venture-företag mellan OM och investmentbanken . har lämnat samarbetet. Det har uppdagats att det på den elektroniska aktiebörsen har handlats aktier i pornografiska bolag utan några restriktioner. Stockholmsbörsen däremot avvisar i regel handel med den typen av aktier eftersom bolagen måste uppfylla vissa krav för att bli accepterade. Bolag som handlats på den elektroniska aktiebörsen har varit listade på andra börser där krav av den här typen uppenbarligen inte alls är lika höga. Staten är en stor aktör både som placerare på den finansiella marknaden och som delägare i finansiella handelsplatser. Delar av statens ägarpolitik finns beskriven ovan. Det är nödvändigt att staten ser över och utarbetar mer precisa etiska regler som syftar till att staten mer uttryckligt inte skall förknippas med företag som till exempel kan ha samröre med våld, droger, prostitution, barnarbete eller undermåliga arbetsförhållanden. Det gäller när staten direkt eller indirekt agerar som placerare via t.ex. PPM och de fonder som finns där, men även som delägare i finansiella handelsplatser. Det är också viktigt att staten genom sitt ägarskap/delägarskap aktivt påtalar vikten av att man gör etiska ställningstaganden och handlar därefter. Som i fallet ovan kan det lämpligen ske genom statens representant i styrelsen. Vad som ovan anförs bör som sin mening ge regeringen till känna. () () () () () () ()
mot · GP02Fi217 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi217av ()till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det kommunala självstyret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av nuvarande utjämningssystem mellan kommunerna. Motivet för mina förslag Kommunallagen föreskriver kommunernas rätt att uttaxera den skatt som fordras för de åtaganden som kommunens folkvalda anser. Den kommunala skattenivån är ytterst en fråga som de folkvalda exklusivt har att besluta om. Huruvida skattesatsen uppfattas som relevant är slutligen en fråga som väljarna avgör vid allmänna val. Det parti som föreslår väljarna en ändrad skattesats och får gehör för den skall utan statens sanktioner kunna ändra densamma. Detta oavsett om beslutet innebär en högre eller lägre skattesats. Nuvarande system med mellankommunal utjämningsskatt, s.k. , är ett exempel på statens övergrepp mot det kommunala självstyret. Om en kommun med för låg egen skattekraft behöver ytterligare resurser skall detta regleras mellan staten och den enskilda kommunen. Ingen kommun skall tvingas höja skatten för att finansiera andra kommuners åtaganden. Det kommunala utjämningssystemet måste avskaffas. En utjämning mellan kommuner kan behövas, men utjämningen bör då vara objektiv, någorlunda rättvis, innehålla positiva incitament samt ske via statsskatten och inte som via kommunalskatten.
mot · GP02Fi218 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi218av ()Ordning och reda i statsbidragen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning om tydlig redovisning av statsbidrag till landstingen. Motivering I samband med försvarsbeslutet reducerades försvarsbudgeten. Enligt uppgift skulle av dessa medel ges till sjukvården. Ca två tredjedelar skulle tillfalla landstingen, d.v.s. ca . Både sjukvård och nationell säkerhet skall vara bland de högst prioriterade uppgifterna för staten. Det är därför viktigt att kunna följa ekonomin och medlens fördelning. Det framgår väl att de nio miljarderna tagits från försvarsbudgeten. Vid en genomgång av landstingens ekonomi framkommer att statsbidragen inte ökar nämnvärt . De aviserade tillskotten förefaller enbart att gå till att täcka beslutade minskningar i statsbidragen. Tillskott och indragningar väger i stort sett upp varandra och blir det ett tillskott på ca enligt beräkningar. För de landsting som dessutom bidrar till utjämningssystemet blir resultatet totalt en indragning av skattemedel. Statsbidrag och indragningar till landstingen miljarder kronor 2000 perioden 19952004 År tillskott indragning Netto 1995 -3,6 -3,6 1996 -4,2 -4,2 1997 1,3 -5,4 -4,1 1998 3,9 -6,8 -3,0 1999 6,7 -7,4 -0,7 2000 7,3 -7,6 -0,3 2001 8,6 -8,4 0,2 2002 9,4 -8.5 0,8 Källa: En satsning på sjukvården får inte bara användas som bricka i ett komplicerat bidragsspel. Det är knappast rimligt att en minskad indragning kallas satsning. Redovisningen av statsbidragen måste göras mer tydlig. Den aviserade kommittén för en översyn av statsbidrag och utjämningssystem bör därför särskilt studera om en mer klargörande redovisning kan komma till stånd.
mot · GP02Fi220 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi220av och ()Folk- och bostadsräkningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall lägga ned folk- och bostadsräkningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Lantmäteriet skall lägga ned det riksomfattande lägenhetsregistret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall lägga ned yrkesregistret. Motivering I samband med den senaste folk- och bostadsräkningen 1990 gav ut en broschyr som förklarade syftet med räkningen. På broschyrens framsida ges en kärnfull sammanfattning: Syftet är att få fram statistik till nytta för samhällsplanering, forskning och allmän information. Ordet samhällsplanering utstrålar social ingenjörskonst. Bl.a. skall kommuner kunna ta statistik till hjälp vid planering av bostadsbyggande. Den helhetsbild folk- och bostadsräkningen ger underlättar bostadsplanering, riktade skatteuttag etcetera. kan inte kommunerna sägas ha lyckats med bostadsplaneringen. I själva verket är bostadspolitiken alltid i kris. Det är för få lägenheter där människor vill bo, och för många där de inte vill bo. En av orsakerna till det är tron på samhällsplanering och social ingenjörskonst. Den sociala ingenjörskonsten står socialismen nära. I ett friare möjliggörs nya bostäder genom tillgång och efterfrågan inte genom statliga pliktundersökningar och offentligägd s.k. allmännytta. Behovet av att kartlägga svenskarna är i alla stycken mindre i ett friare . Nästkommande folk- och bostadsräkning, som är planerad till 2005, förutsätter ett lägenhets- och ett yrkesregister. Med dessa som underlag samt övriga statliga register utförs en samkörning av registren vilken utgör folk- och bostadsräkningen. Det kommer alltså inte att bli aktuellt med fler förpliktigande och integritetskränkande blanketter från SCB. tornar en ny hotbild upp sig. När blanketterna med hot om vite skickades ut till hushållen fick medborgarna kännedom om verksamheten. Trots hoten om vite vägrade många att fylla i blanketterna. sker räkningen i det fördolda. Medborgarna behöver endast ställa upp som finansiärer. Kostnaden är beräknad till (exkl. lägenhets- och yrkesregistret), pengar som medborgarna borde få förfoga över själva. () ()
mot · GP02Fi224 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi224av m.fl. (s)Lagen om offentlig upphandling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i lagen om offentlig upphandling. Motivering I pågår det ett systemskifte. i och landsting gör allt för att sälja ut så mycket som möjligt av den offentliga verksamheten under sittande mandatperiod. Detta för att göra det näst intill omöjligt för eventuell annan majoritet vid ett regimskifte att kunna förändra den inslagna vägen. Även i andra delar av landet pågår en utförsäljning eller entreprenaddrift av det vi har ägt tillsammans, energibolag och vårdbolag är olika exempel på detta. Ett exempel på svårigheten att ställa krav på entreprenörer finns i lagen om offentlig upphandling. Den förbjuder kommuner och landsting att kräva kollektivavtal vid anbudsförfarande. Det vi kan se i en rad utredningar, både nationella och internationella, är att privatiseringar leder till negativa konsekvenser för löntagarna dels i form av försämrade avtalsvillkor och sociala villkor, dels i form av försämring av skyddet för facklig verksamhet, men också en försämring av demokratiska rättigheter. () () () () ()
mot · GP02Fi226 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi226av och ()Offentlig upphandling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att de fackliga organisationernas inflytande och insyn i upphandlingsprocessen stärks. Motivering har det skett en accelererande utveckling där upphandling används som ett instrument för att konkurrensutsätta offentlig tjänsteproduktion och andra verksamheter. Tillämpning och regelverk för upphandling måste fungera på sådant sätt att det vidmakthåller och främjar sociala förbättringar i samhället. Insynen och det fackliga inflytandet i upphandlingsprocessen är otillräcklig. Medbestämmandelagen och lagen om offentlig upphandling ger inte de fackliga organisationerna tillräcklig insyn och påverkansmöjligheter vid upphandlingar. Professor vid har jämfört svensk och dansk tillämpning av EG:s upphandlingsdirektiv. Hon konstaterar att ålagt sig en mängd restriktioner som inte följer av EG-lagstiftningen, varav kravet på affärsmässighet är en. I krävs att företag som ska komma i fråga för offentlig upphandling ska tillämpa kollektivavtalsenliga villkor. Och professor konstaterar i en expertutredning för att inte har utnyttjat EG-lagstiftningens möjligheter till skydd för arbetstagaren vid offentlig upphandling. Alltför ofta innebär en upphandling oacceptabla konsekvenser för de anställda i form av sämre arbetsmiljö, dåliga anställningsvillkor och sämre anställningstrygghet. Offentlig upphandling måste kunna ske både affärsmässigt och med villkoren att leverantörer och eventuella underentreprenörer tillämpar de löne- och anställningsvillkor som allmänt gäller för branschen på den ort där arbetet ska utföras. Det effektivaste sättet att undgå social dumpning är förmodligen att kräva kollektivavtal i upphandlingssituationen. () ()
mot · GP02Fi227 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi227av och ()Bra miljöval-märkt el Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att påverka svenska myndigheter och bolag att till köpa bra miljöval-märkt el. tillkännager för riksdagsstyrelsen vad i motionen anförs om att själv endast skall köpa bra miljöval-märkt el. Motivering Alltfler kommuner och svenska företag har valt att arbeta för en bättre miljö. De köper numera miljömärkt el. De är medvetna om vilken betydelse deras upphandling har eftersom de konsumerar så mycket. Flera svenska myndigheter resonerar på ett liknande sätt. STEM, SNV och handlar alla, till , bra miljöval-märkt el. Staten och dess myndigheter och bolag är förebilder för det svenska samhället. De är också betydelsefulla aktörer på den svenska marknaden. bör därför fatta beslut om att påverka dessa att göra liknande val. bör dessutom fatta beslut om att själv endast upphandla miljömärkt el-energi. () ()
mot · GP02Fi229 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi229av ()Privata pensionsförsäkringar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om roll för att förtroendet för privata pensionsförsäkringar skall bevaras. Motivering är en myndighet som övervakar företagen på finansmarknaden. Det övergripande målet är att bidra till finanssektorns stabilitet och effektivitet samt verka för ett gott konsumentskydd. Tillsynen skall ytterst gagna allmänhetens intressen och bidra till att upprätthålla förtroendet för den finansiella sektorn. Under tillsyn står 2 500 företag: banker och andra kreditinstitut, värdepappersbolag och fondbolag, börser, auktoriserade marknadsplatser och clearingorganisationer samt försäkringsbolag, försäkringsmäklare och understödsföreningar. Det är viktigt att det finns ett stort och folkligt förankrat privat sparande i aktier och aktiefonder. En förutsättning är att spararna känner förtroende för de banker och försäkringsbolag som agerar på marknaden. Nedgången på finansmarknaden ställer fortsatt höga krav på finansinstitutens seriositet och kompetens. Speciell varsamhet måste iakttas när det gäller kundkontakter via telefon. Kravet på skriftligt informationsunderlag och skriftlig dokumentation av vad en eventuell överenskommelse innehåller måste ställas högt. Det är också rimligt att kunder som vänder sig till sin bank i ett rutinärende inte utan vidare ställs inför komplicerade beslut av vittgående ekonomisk räckvidd. Det har i diskussionen framförts olika förslag på åtgärder, t.ex. legitimering av finansiella rådgivare, ångervecka vid telefonförsäljning av finansiella tjänster, skriftlig dokumentation, tydliga gränser mellan servicetjänster och sparprodukter. En riksdagsmotion är inte platsen för att värdera de olika förslagen. Det måste falla på att avgöra vilka åtgärder som är lämpliga för att åstadkomma en ansvarsfull marknadsföring av finansiella tjänster. Det överordnade målet kvarstår att bevara allmänhetens förtroende för bank- och försäkringssektorn och dess produkter.
mot · GP02Fi230 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi230av ()Bensin- och fordonsskatt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sänkning av bensinskatten med . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt fordonsskatt på dieselbilar. Motivering Den höga bensinskatten slår hårt mot alla som bor där allmänna kommunikationer inte kan användas för de transporter som är nödvändiga. Då bensinskatten är hög och totalpriset på bensinen är högt, slår detta hårt mot alla hushåll, främst då i glesbygdsområden. I finns många hushåll som inte klarar sig utan bil och det finns många bevis på att många hushåll tvingas ha två bilar för att klara sina vardagliga transporter. Det går att finna ett samband med problemen på landsbygden med omfattande avfolkning och högt bensinpris. Punktskatterna tillkom för att betala statens kostnader för den vara eller verksamhet som beskattas. används mer än hälften som regleringspost i statskassan. bilister betalar till staten, medan endast används till våra vägar. De senaste årens kraftiga skattehöjningar på bilismen drabbar glesbygden särskilt hårt. Avsaknaden av kollektivtrafik innebär att bilen är enda transportmedlet till arbetsplatsen, daghemmet, idrottsanläggningen, varuinköpen och övriga sociala arrangemang. Många familjer med behov av två bilar kör tre tusen till fem tusen mil . Det har blivit så kostsamt att ta sig till jobbet att en arbetslös som blivit erbjuden anställning från bostaden inte har råd att ta jobbet. Det är därför nödvändigt att sänka bensinskatten med . Ett hushåll i använder i princip dubbelt så mycket bensin och har därmed dubbelt så höga kostnader som ett genomsnittligt svenskt hushåll. Den försämrade vägstandarden är ytterligare en ekonomisk belastning på trafikanterna i glesbygden. En bensinskattesänkning är direkt avgörande för människors möjligheter att bo och arbeta i de glest bebyggda områdena i . Den höga fordonsskatten på dieselbilar är omotiverad. När den höga skatten infördes var motivet att jämställa kostnaderna mellan diesel- och bensindrivna bilar. Eftersom priset på dieselbränslet var väsentligt lägre chockhöjdes fordonsskatten på dieselbilarna. Ytterligare ett motiv var att dieselmotorerna hade en större negativ miljöpåverkan. En utredning genomförd av visar dock att det inte är någon märkbar skillnad mellan den dieseldrivna och den bensindrivna bilen. är dieselbränslet i stort sett lika dyrt som bensinen och därför bör fordonsskatten sänkas till samma nivå som gäller för bensinbilen.
mot · GP02Fi231 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi231av ()Porrfria till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om porrfria hotell. Motivering Porren har växt till en miljardindustri där utsatta människor, främst kvinnor, exploateras. Ett sätt att bekämpa porren är att göra hotell och konferensanläggningar porrfria. Stat, kommuner och landsting, fackförbund och andra organisationer liksom det privata näringslivet bör ställa krav på detta. Också för personal på hotell och konferensanläggningar är det angeläget att kunder ställer detta krav. Regeringen bör därför ta initiativ till samtal med företrädare för hotell- och konferensnäringen. Regering och riksdag bör föregå med gott exempel och ha kravet på porrfrihet på de hotell och konferensanläggningar man anlitar inskrivet i upphandlingsregler och policydokument.
mot · GP02Fi234 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi234av ()Åldersdiskrimineringen inom försäkringsbranschen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att vidta erforderliga åtgärder för att stoppa åldersdiskriminering i försäkringsbranschen. Motivering Under de år då staten tvingades spara i välfärden försämrades inte bara viktiga verksamheter. Också ersättningar i olika försäkringssystem blev lägre. Det gav utrymme för en ny marknad att växa fram. När man inte längre tyckte att statens system var tillräckligt trygga eller omfattande så föddes en efterfrågan på olika tilläggsförsäkringar. Även om vi successivt förbättrar de gemensamma försäkringssystemen och ersättningarna blir högre, så har denna privata marknad på försäkringsområdet nu fått fäste inom viktiga delar av det vi annars ser som självklart i . Ett sådant exempel är kompensationer när arbetslöshetsersättningen inte har varit tillräcklig. Ett fackförbund erbjuder sina medlemmar att teckna en inkomstförsäkring som syftar till att täcka upp skillnaden mellan a-kasseersättning och den utgående lönen vid arbetslöshet. Det här kan man invända emot som system, att ersätta det offentligt finansierade som åter måste ge en god ersättning vid olika situationer. Men att dessutom tillämpa ett regelverk där endast 21- till 58-åringar är välkomna är oacceptabelt men också en föraning om vad som kan hända om vår välfärd säljs ut som en marknadsplats för privata försäkringsbolag. Det måste vara förbjudet att diskriminera äldre människor som brinner av iver att få jobba till pensionen, ibland kanske till och med längre. Det gäller allmänt och det måste också gälla för möjligheten att försäkra sig. Vi får inte öppna upp för sådana möjligheter. Därför är det angeläget att regeringen tillkännages detta så man med olika åtgärder kan stoppa den negativa utvecklingen.
mot · GP02Fi235 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi235av och ()Utjämning av merkostnader för sjukvård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utjämning av merkostnader för sjukvård. Motivering Oavsett var man bor i bör tillgången till sjukvård vara jämlik. Detta är en grundläggande tanke i ett rättvist land. har det minsta länsdelslasarettet i landet om ca 160 vårdplatser för länets ca 57 000 innevånare. På grund av länets avskilda läge är det mycket svårt att samverka med andra sjukhus som brukligt är på fastlandet. Därför finns det 13 kliniker på , sett till invånarantalet hade 45 kliniker varit normalt. Detta gör att kostnaden för som sjukvårdshuvudman blir extra höga. I skatteutjämningssystemet finns en kompensation till mindre landsting som bland annat får del av. Denna kompensation är till för att täcka de extra kostnader som den relativa småskaligheten medför. lider dessutom av sitt avskilda läge, vilket medför obefintliga samverkansmöjligheter. Detta kompenseras inte på något sätt. Ett sätt att få sjukvårdskostnader jämlika med övriga är att införa en speciell ö-faktor i skatteutjämningssystemet, för att utjämna de extra kostnader som ö-läget medför. Gotlänningarna har rätt att kräva samma sjukvårdsservice som andra i riket och att få merkostnaden solidariskt finansierad via skatteutjämningssystemet. () ()
mot · GP02Fi237 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi237av ()Beställarkompetens vid offentlig upphandling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att lagstiftningen bör förändras så att det blir omöjligt för en offentlig upphandlare att utestänga offentliga förvaltningar från att delta i upphandlingen. tillkännager för regeringen som sin mening att en utredning bör tillsättas för att utarbeta förslag till obligatorisk utbildning för offentliga upphandlare. Motivering Det finns allvarliga brister i den offentliga upphandlingen så som den genomförs runt om i landet. På vissa håll utgår man enbart från lägsta pris när man genomför upphandlingen. Det får till följd att kvalitet och miljö- och jämställdhetshänsyn hamnar i skymundan. På andra håll i landet har privatisering blivit målet för upphandlingen. Därför har man inte låtit offentliga förvaltningar själva vara med i upphandlingen. I har den borgerliga ledningen tillämpat denna form av upphandling. Förutom att ledningen därmed förfördelat fungerande offentliga förvaltningar har det inneburit merkostnader för skattebetalarna. Det har nämligen visat sig att det privata alternativet är dyrare än det offentliga. Gällande lagstiftning tillåter politiker att utestänga offentliga förvaltningar från upphandlingar om de så önskar. Lagstiftningen måste förändras på detta område så att även offentliga förvaltningar får delta i upphandlingen, till nytta för kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Upphandlarnas kompetens måste också förbättras. Alla som genomför en offentlig upphandling måste vara införstådda med de regler som gäller, och inte bara ta hänsyn till pris utan även till kvaliteten, miljön och jämställdheten.