mot · GP02So495 · 2001-10-05 00:00:00 — Dock finns det vissa regionala skillnader; det är vanligare att tonårsflickor i storstadsområdena gör abort än i andra delar av landet. Ett sätt att minska framför allt antalet tonårsaborter är att satsa resurser på förebyggande arbete som preventivmedelsrådgivning (inklusive gratis kondomer och subventionerade p-piller för ungdomar upp till ) och ungdomsmottagningar. Barn och medier De materiella, kommunikativa och mediala förutsättningarna i barns liv har ändrats radikalt . Utvecklingen har varit snabb. Rörliga bilder finns inpå oss dygnet runt om vi så vill, genom tv med alla dess kanaler, dataspel, videofilmer etc. Dator finns i mer än vartannat barns hem. Antalet Internetuppkopplingar ökar dramatiskt. Men långt ifrån alla barn har tillgång till Internet det har blivit en klassfråga. Dessa förändringar leder till ett mer intensivt, hektiskt tempo i samhället. Nutidens vardagstillvaro präglas för de flesta barn och ungdomar av många intryck från bildmedier och av ett stort antal kontakter när man vistas i olika grupper och sammanhang. Att livet även för barnen rasar på i ett högt tempo börjar vi se verkningarna av, vilket tydligt påpekas i Välfärdsbokslutet, SOU 2001:55. Frågan är hur vi ska bromsa karusellen som snurrar allt fortare. Utnyttjande och exploatering av barn i reklam måste kontrolleras och därför ses över. Mycket av den reklam som riktar sig till barn och ungdomar tänjer på gränsen för vad som är utnyttjande och innebär ett exploaterande av barnen. Ofta förekommer bilder på barn i klart vuxna sammanhang med väldigt tveksamma undertexter. Detta måste uppmärksammas och åtgärdas för att vuxenvärlden ska bli trovärdig i sin kamp mot exploatering. Könsroller Det är viktigt att skilja mellan det biologiska könet och det sociala. Vi föds till kvinnligt respektive manligt kön i biologisk mening. Vi fostras därefter till att bli kvinna och man i social mening, i enlighet med samhällets uppfattningar om vad som räknas som manligt respektive kvinnligt. menar att dessa socialt konstruerade könsroller hämmar både mäns och kvinnors möjligheter till personlig utveckling, då vi oftast bara uppmuntras att utveckla sidor hos oss själva som stämmer in i och det sociala mönstret. I vårt västerländska samhälle har det blivit så att egenskaper som målmedveten, karriärsinriktad, logisk och rationell kopplas till mannen, medan kvinnan i högre grad ses som känslomedveten, samarbetsvillig och omvårdande. Att vara medveten om detta när man möter barn och motverka dessa stereotypa bilder är en viktig del av arbetet för jämställdhet. Därför anser att information och utbildning till lärare, förskole- och fritidspersonal m.fl. om jämställdhet är en nödvändighet. Barn och inflytande Rätten att fritt uttrycka sina åsikter och att bli hörd är en av grundläggande principer. Barn ska inte bara ha rätt att uttrycka sina åsikter, utan dessa ska också tillmätas betydelse. Denna rätt tillfaller alla barn utan diskriminering, varken på grund av kön, funktionshinder, språk eller etnicitet. Barnet har en rättighet att uttrycka sina åsikter, och därmed har samhället en skyldighet att involvera barn och ungdomar i alla frågor som rör dem. anser att en särskild barnenhet bör bildas inom , som, liksom på jämställdhetsområdet, genom mainstreaming ska föra in barnperspektivet. Barns rätt till trygghet och utveckling ska ligga till grund för alla politiska beslut. Det är beslutat i att beslut som rör barn ska underställas en barnkonsekvensanalys innan beslut fattas. Metoder för detta är nu under utarbetande. Barnperspektivet skall användas i alla statliga utredningar och i alla förslag som läggs fram till ; detta enkla förslag genomsyrar fortfarande utredningsarbetet. Barnkonsekvensanalyser bör också gälla de beslut som berör prioriteringar inom den offentliga sektorn. Trots att anser att det bör vara en allmän strävan att undvika bilagor till budgetpropositionen anser att barnperspektivet är av så stor betydelse att det till statsbudgeten bör lämnas en barnbilaga, där det tydligt ska redovisas vilka områden i statsbudgeten som avser barnen, hur stor del av samhällets resurser som går till barnen samt hur de föreslagna förändringarna i budgeten förväntas påverka barnen. anser att skall ingå i den svenska lagstiftningen. () () Per () () () () () () () () () () () () () ()