ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk293 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk293av och ()Differentierad drivmedelsskatt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda frågan om en differentierad drivmedelsskatt. Motivering Bilister i glesbygden betalar betydligt mer i drivmedelsskatt än befolkningen i storstäderna. Det visar en utredning som gjorts av , professor i nationalekonomi. Hög skatt på drivmedel slår extra hårt för bilister i glesbygden. I glesbygdslänen är många så kallade långpendlare. finns inga alternativ till bilen att tillgå. Bilen är det enda alternativet vid resor till och från arbetet, vid besök hos läkare och tandläkare eller någon annan serviceinrättning. Pendlingsavstånd är inte ovanligt i exempelvis inland. För många glesbygdsboende är situationen så besvärlig att de överväger att säga upp sig för att istället gå hemma med a-kassa eller socialbidrag. Även för många småföretagare i inlandskommunerna är situationen med höga energi- och transportkostnader mycket besvärande. menar att en kompensation för glesbygdshushållen i form av höjt avdrag för arbetsresor inte är tillräckligt eftersom av resorna är arbetsrelaterade. En differentiering av drivmedelsskatten skulle däremot innebära att större rättvisa skapas mellan glesbygden och övriga landet. En sådan åtgärd skulle möjliggöra glesbygdsbyarnas fortlevnad. Enligt min mening bör en djupstudie göras i syfte att hitta en modell för hur en differentiering av drivmedelsskatten kan utformas. () ()
mot · GP02Sk295 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk295av ()Fastighetsskatt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fastighetsskatt på utländska fastigheter. Bakgrund Privatpersoner som äger fastigheter i utlandet skall betala både svensk förmögenhetsskatt och fastighetsskatt med avdrag för i utlandet erlagd fastighetsskatt. 1999 fanns enligt RSV:s enhet för fastighetsbeskattning ca 8 755 svenskar som äger fastighet i utlandet. Enligt uppgår intäkterna totalt sett till . Granskningen sker för dessa deklaranter helt manuellt och är därmed svåra och tidsödande att granska. Motiv till förslag Eftersom kostnaderna för kontroll och arbete med deklarationerna är ganska höga kan inte nettointäkten till statskassan vara särskilt hög. Dessutom bör fastighetsskatten minskas på såväl permanent boende som på fritidshus. Som en följd av detta anser jag det vara fel att skall erhålla fastighetsskatt på fastigheter som redan är ålagda beskattning i det land fastigheten är belägen. föreslår att den vanliga fastighetsskatten i ska minska snabbare än regeringen föreslår. Därför kommer även skatteintäkterna från beskattning av utländska fastigheter att minska och vara en försumbar intäkt till statskassan. Detta borde utredas och regeringen bör, med anledning av ovan anförda, av få i uppdrag att utvärdera effekterna av ett borttagande av skatt på fastigheter, ägda av svenskar men placerade i utlandet.
mot · GP02Sk296 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk296av ()Skattemål Sammanfattning Regeringen bör få i uppdrag att se över ersättningslagen om det finns möjlighet att ändra den så det klart framgår att en skattskyldig skall kunna få ersättning för sina ombudskostnader i samma utsträckning som gäller för tvistemål i det fall han vinner bifall till sina invändningar hos skattemyndighet eller i skattedomstol. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda huruvida ersättningslagen (1989:479) kan ändras så att ersättning för ombudskostnader kan utbetalas. Bakgrund Om en skattskyldig är i behov av ombud eller biträde i ärenden eller mål om skatter, tullar och avgifter, kan denne få ersättning för sådana kostnader under vissa förutsättningar. Rätten till ersättning regleras i lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt m.m. (ersättningslagen). Inledningsvis, när lagen stiftades, ställdes kraven så högt att ersättning endast hade betalats ut innan det gjordes en revision 1993. Vid revisionen utökades möjligheterna något att erhålla ersättning för ombudskostnader. Motiv till förslag Trots förbättring av ersättningslagen 1993 är det fortfarande alltför svårt att erhålla ersättning för sina kostnader om man nödgas ifrågasätta skattemyndighetens bedömning eller överklaga taxeringsbeslut. I förarbetena till den nuvarande lydelsen (prop. 1993/94:151 s. 173 f.) framgår bl.a. att en skattskyldig i princip har rätt till ersättning om hans yrkande helt eller delvis bifallits. En skattskyldig har även rätt till ersättning i s.k. prejudikatmål eller om det föreligger synnerliga skäl för ersättning. Dessutom anges att en skattskyldig enbart har rätt till ersättning för kostnader som skäligen behövts för att ta tillvara hans rätt och i förarbetena anges att viss ledning bör kunna hämtas från vad som gäller i fråga om ersättning till rättshjälpsbiträde. Detta skrevs emellertid innan rättshjälpslagen ändrades och den allmänna rättshjälpen kraftigt reducerades och gjordes subsidiär till rättsskyddet i hemförsäkringen. Att notera härvid är att ombudskostnader i skattetvister regelmässigt är uteslutna från rättsskyddet i hemförsäkringar. Skattedomstolarna prutar oftast på den ersättning som döms ut, dvs. den skattskyldige får som regel själv stå för en avsevärd del av sina kostnader även om han vinner tvisten. Det är alltjämt ganska långt kvar tills den allmänna och ur rättssäkerhetshänseende rimliga principen som gäller i 18 kap. kan anses gälla i skattemål, dvs. att förlorande part skall bära vinnande parts rättegångskostnader med i princip de kostnader som denne haft. Det kan uppfattas att den skattskyldige själv skall kunna ta tillvara sina intressen gentemot skattemyndigheten. Skattemål är oftast mycket komplicerade . Så snart en tvist uppstår har skattemyndigheten till sitt förfogande riklig tillgång till jurister som är specialiserade på att processa i skattetvister. Det är inte förenligt med hänsyn till den enskilde privatpersonen eller småföretagaren att utan ombudshjälp bemöta den juridiska argumentationen som följer.
mot · GP02Sk297 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk297av ()Travbranschen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över beskattningen inom travsporten Bakgrund Hästsporten är i en stor näring men betraktas ofta som en spelverksamhet och en skattebas. Det skulle vara olyckligt om denna bransch skulle tvingas flytta avel och annan verksamhet utomlands. behöver svensk travsport. Vi har dessutom många duktiga uppfödare och den svenska avelsverksamheten är väl känd över hela världen. Genom en allt för hård beskattning av travet finns det stor risk att denna verksamhet flyttar utomlands. Hästverksamheten omfattar många olika grenar. Dessa olika verksamheter når till både barn och vuxna. Den totala omfattningen av den svenska hästnäringen är större än vår svenska stålindustri. Det finns många små solo- och småföretagare som har sin huvudsakliga uppdragsgivare från hästbrans-chen. Därför är även arbetsmarknadsskälet stort till att vaka över svensk hästnäring stannar i . Inom travets proffs- och amatörverksamhet finns cirka 27.000 människor engagerade som tränare och tävlande. De allra flesta tjänar . Det är endast ett litet fåtal som har möjlighet att tjäna sitt uppehälle på travsporten. Staten drar in stora belopp genom totoskatt. Förslag Genom att sänka totoskatten skulle branschen få större möjligheter att stanna kvar i . Regeringen bör få i uppdrag att se över skattereglerna avseende totospel och hästnäringen i stort.
mot · GP02Sk298 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk298av och ()Arvsskatt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av effekterna på arvsskatten av de nya taxeringsvärdena på fastigheter. Bakgrund har taxeringsvärdena för fastigheter räknats upp kraftigt på flera ställen i vårt land. För många människor har detta inneburit en kraftig höjning av fastighetsskatten. Regeringen har försökt att lindra effekterna av denna boendeskatt genom den s.k. begränsningsregeln som anger att ingen ska betala av sin inkomst i fastighetsskatt. Det är i sig orimligt att en sådan regel ska vara nödvändig. De nya taxeringsvärdena påverkar också förmögenhetsskatten. Den skattebas som fastigheterna utgör har ökat med de nya taxeringsvärdena. För människor som äger sitt boende hjälper det inte att skattesatsen för fastighetsskatt sänkts när förmögenhetssbeskattningen räknas ut. Problemet är att det inte går att förutsätta att människor som äger sitt boende har råd att betala dessa skatter. En fastighet är trots allt en fast tillgång. Ett ägande av en fastighet förutsätter inte på något sätt ett inkomstflöde som den skattskyldige kan använda till att betala skatt. Arvsskatten De som ändå klarar av både fastighets- och förmögenhetsskatt riskerar ändå att knäckas av arvsskatten vid den ena maken/makans dödsfall. Arvsskatt är en progressiv skatt. Den har i flera fall mångdubblats i och med den nya taxeringen av fastigheter. Tack vare grundavdraget i arvsskatten för makar på har det tidigare varit möjligt att ärva exempelvis fastig-heter utan att drabbas av en hög arvsskatt. Givet att fastigheten är taxerad till och att makarna äger halva delen av hemmet vardera kan arvet bli skattefritt om inga andra tillgångar finns. En fastighet taxerad till skulle innebära en arvsskatt på då halva värdet ärvs, dras bort i grundavdrag och de sista beskattas . Detta givet att inga andra tillgångar ärvs. Med de nya taxeringsvärdena kan en fastighet som förut taxerats till numera vara taxerad till det dubbla i storstadsområdena. Trots det har regeringen inte ändrat på reglerna för arvsskatt. En fastighet taxerad till 1,6 miljoner ger en arvsskatt mellan makar på givet samma förutsättningar som i det förra exemplet. De nya taxeringsvärdena gör således att väldigt många människor får en arvsskatt som de kanske inte har råd till. Medelinkomsttagare som en gång betalt av sitt hem utsätts för risken att inte kunna behålla det när en av makarna avlider. Maximal arvsskatt som är på arv drabbar betydligt fler arvtagare på grund av de nya taxeringsvärdena på fastigheter. Regeringen borde se över reglerna för arvsskatt för att hindra att människor utsätts för orimliga skatteeffekter när deras livskamrat avlider. () ()
mot · GP02Sk299 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk299av och ()Dansbandsmoms Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mervärdesskatt på dans. Bakgrund Kulturen i vårt land är viktig för att skapa livskvalitet och harmoni för invånarna. Med kultur kan människor orka med ett i övrigt stressigt och arbetsamt vardagsliv. Det är därför gott att har infört den lägsta momsskattesatsen på flera kulturarrangemang, viss biblioteksverksamhet, viss museiverksamhet, upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Även delar av det närbesläktade idrottsområdet har inordnats i sexprocentsområdet. Att dans inte kan inordnas under detta lågskatteområde är svårbegripligt. Dansen är för sina utövare i allra högsta grad vad idrotten är för sina utövare. Att dansbandskultur skulle vara sämre än någon annan slags kultur går heller inte att hävda. Beskattningen av dansbandskulturen ter sig därför bådet godtycklig och obegriplig. Den kraftigt subventionerade kulturen i storstäderna är visserligen viktig. Men gamla fina institutioner i huvudstaden skapar inte kultur som når ut till alla medborgare. Dansbandsmusiken är däremot en folkrörelse som når det breda folkdjupet. Ofta är musikerna heltidsarbetande människor som ägnar sig åt dansbandsverksamhet. Den höga momsen försämrar förutsättningarna för att dansbandskulturen ska kunna fortsätta att fungera som den gör. Regeringen borde därför utreda hur en mer enhetlig kulturmoms skulle kunna utformas så att även dansbandskulturen får omfattas utav den. () ()
mot · GP02Sk300 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk300av m.fl. (c)Beskattning av insatsemission Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattning av insatsemission. Motivering har införts en möjlighet för ekonomiska föreningar att, likt aktiebolag, tillföra medlemmarna insatskapital. Förfarandet benämns insatsemission. slopades den dittills gällande begränsningen av storleken av insatsutdelning. Inom skogs- och lantbrukskooperationen har den nya ordningen med insatsemission befunnits värdefull. Ett flertal föreningar har ändrat sina stadgar i syfte att kunna utnyttja möjligheten. Av motiveringen i propositionen framgår att kapital som tillförts medlemmens insatskapital genom insatsemission skall behandlas som obligatoriska insatser (prop. 1996/97:163 sid. 27). Det framgår också att avsikten var, att en marknadsmässig avkastning skulle kunna utgå på det kapital som en medlem satsar i föreningen och att det borde kunna få till följd att det blir mer attraktivt för medlemmar att tillskjuta kapital i föreningen genom frivilliga insatser eller beslut om insatsemission (prop. 1996/97:163 sid. 30). Det gjordes emellertid inte ändring av regleringen av den skattemässiga avdragsrätten för utdelning i förhållande till insatser. Regeringsrätten har i dom (mål nr 3542-1999) fastställt ett av tidigare meddelat förhandsbesked, vari nämnden ansett att en förening inte äger avdragsrätt för utdelning i förhållande till emitterade insatser. I och med att en förening inte medges avdrag för utdelningen, kommer utdelningen att bli föremål för s.k. trippelbeskattning. I avsaknad av avdragsrätt måste föreningen nämligen utdela beskattade vinstmedel och den näringsidkare (vilket det är fråga om inom skogs- och lantbrukskooperationen) som mottar utdelningen beskattas för utdelningen som inkomst av näringsverksamhet och belastas därigenom med såväl skattedelen av egenavgifterna (särskild löneskatt) som inkomstskatt. Detta är en orimlig beskattningskonsekvens som dessutom motverkar lagstiftningens syfte med reglerna om insatsemission. Genom att likställa insats-emission med vanlig insats i nu aktuellt hänseende undanröjs detta. Enligt uttalanden i förarbetena (prop. 1996/97:163 s. 57) skall en medlem beskattas för det insatsemitterade beloppet i samband med att han lämnar förningen. Detta är i harmoni med hur motsvarande situation i aktiebolag (fondemission) beskattas. En annan ordning skulle även den motverka syftet med reglerna om insatsemission. Vi kan nu notera att även det insatsemitterade beloppet utsätts på motsvar-ande sätt för en oacceptabel trippelbeskattning. Även denna bör undanröjas. Detta kan åstadkommas genom att medge föreningen avdragsrätt i samband med utbetalningen till den avgående medlemmen. I samband med denna ändring bör medlemmens beskattning regleras på så sätt att det klarläggs att beskattning sker först i samband med utbetalningen. Vad som ovan anförts om ändrade regler för beskattning av insatsemission bör ges regeringen till känna. () () ()
mot · GP02Sk301 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk301av och ()Idrottskonto för elitidrottare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör göras för att se över möjligheten att inrätta speciella konton för elitidrottare. Motivering I har vi haft mycket duktiga elitidrottare. Många av dem tjänar mycket pengar vilket leder till att de får hög marginalskatt. Många elitidrottare väljer därför att flytta utomlands, där skatten inte är lika hög som i . En av de senaste som flyttat är vår fantastiska höjdhoppare . De höga inkomsterna tjänar de under några aktiva år på elitnivå. När de flyttar utomlands tappar vi skatteinkomster och ser det inte bra ut att de måste fly sitt land för att slippa skatta bort större delen av sina inkomster under sina aktiva år som elitidrottare. För att hjälpa dem bör det gå att lösa problemet genom att fördela deras inkomst , genom att t.ex. inrätta ett idrottskonto, som fungerar på liknande sätt som ett skogskonto för skogsägare eller som upphovsmannakonto för författare. Det innebär att uppskov med beskattning medges för medel som avsätts till kontona under ett visst år och att beskattningen i stället sker det år medlen tas från kontot. frågade några elitidrottare vad de tyckte om idén att inrätta ett idrottskonto. De som intervjuades sade att de gillade idén och skulle utnyttja möjligheten om den blir verklighet. Flera av elitidrottarna har försakat utbildning under de aktiva idrottsåren. Det skulle då vara en trygghet för dem att veta att de har pengar till en utbildning efter avslutad idrottskarriär. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Sk302 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk302av och ()Reavinstbeskattning vid försäljning av småhusfastigheter förvärvade Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reavinstbeskattning av småhus som ägts och . Motivering gällande regler för beskattning av realisationsvinst vid försäljning av bl a småhus, som förvärvades är med hänsyn till inflation m m efter 1970 väsentligen konfiskatorisk gentemot pensionärer och deras arvingar. Under hänvisning till bestämmelserna i 2 kap. 18 § regeringsformen försäkrade dåvarande finansminister med emfas, att de som ägde sina fastigheter aldrig skulle drabbas av någon reavinstbeskattning, eftersom deras etc skulle uppräknas med inflationen fram till försäljningsåret. gällde detta löfte, men har man successivt urholkat detta löfte och fr o m rör det sig om ren konfiskation, vilket visas av följande exempel. Småhuset förvärvades 1949 (omodernt, byggt ) för moderniserades för och fick 1952 taxeringsvärdet (får uppräknas till ). 19641968 skedde en omfattande modernisering och tillbyggnad för 65.00070.000 kr resulterande i taxeringsvärdet 1970. Inga åtgärder på fastigheten . Taxeringsvärdet fastställdes till . Ett småhus i en gruppbebyggelse i samma samhälle i närhet förvärvades 1964 för . Taxeringsvärdet blev och höjdes till . Omräkningstalet (för omräkningsreglerna för index etc) för är i tabellen 5,53 och är motsvarande tal 2,01, något som klart och drastiskt belyser inflationens verkningar . Det är alltså uppenbart att nu gällande regler beträffande halvering av eventuell realisationsvinst bara kompenserar i någon mån för inflationen efter 1980. De äldre fastighetsägarna får ingen som helst kompensation för vad som hände i anslutning till införandet av den eviga realisationsbeskattningen. Det är välkänt, att de som misstrodde regeringens löften om att de, som förvärvat sina villor , och därför gjorde snabba affärer kunde byta upp sig utan reavinstskatt. Men de som gnetat, sparat och kämpat för att klara sina egna hem och inte hade en tanke på att utnyttja detta för annat än eget boende, de (eller våra arvingar) straffas nu med konfiskatoriska reavinstskatter! De har med säkerhet inte drivit på inflationen, utan är ett offer för den. De äldre småhusägarna är av naturliga skäl en ganska fåtalig och glesnande skara, men det skulle å andra sidan ha liten påverkan på den statliga ekonomin, om man förbättrade situationen genom att utan närmare utredning ge dem rätt att utnyttja taxeringsvärde såsom ingångsvärde att därefter kvarstående realisationsvinst beskattas . Därmed skulle man i rimlig mån respektera dels bestämmelserna i 2 kap. 18 § regeringsformen, dels löftena . () ()
mot · GP02Sk303 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk303av och ()Dansbandsmoms Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av mervärdesskattesatserna inom kulturområdet. Motivering Regeringen föreslår i årets budgetproposition att bokmomsen skall sänkas till . Därmed kommer ytterligare ett momsundantag inom kulturområdet. Som en eftergift till förlagslobbyn sänks även momsen på tidskrifter till . Ingen skillnad görs här på svårsmälta kulturella alster och de mera lättillgängliga skvallertidningarna. Vi förmodar att även s.k. porrtidningar kommer att bli föremål för denna momssänkning. Därmed synes det oss än märkligare att musikaliska kulturupplevelser skall ha olika momssatser beroende på hur arrangemangen är upplagda. Är det en renodlad musikkonsert blir det sex procents moms, men dansar man till musiken stiger momsen till . För gemene man är nog det kulturella gapet mellan en skönlitterär bok och en porrtidning betydligt större än mellan en trubadur och ett dansband. Därför förefaller det oss synnerligen påkallat att mervärdesskattelagen ses över, i syfte att göra dess regler rimligt begripliga och motiverade för den skattebetalande allmänheten. (m) ()
mot · GP02Sk304 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk304av ()Slopad reklamskatt Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till avskaffande av reklamskatt i enlighet med motionens intentioner. Motivering redovisade en rapport med viktiga åtgärder för att förbättra konkurrensen i samhället. Den viktigaste åtgärden på medieområdet var att göra beskattningen neutral. Särskilt reklamskatten snedvrider konkurrensen mellan olika medier. I ett medielandskap där i princip alla medier konkurrerar med alla när det gäller annonsintäkterna är det inte acceptabelt att tidskrifterna och i viss mån dagstidningarna så kraftigt missgynnas. Att samtliga medier under tryckfrihetslagen har samma beskattning borde vara ett självklart krav. Det omvända, att samhället efter något slags skönsmässig bedömning fastställer olika skattesatser hör inte hemma i vår typ av rättssamhälle. Regeringens olika ministrar har vid åtskilliga tillfällen meddelat att man står bakom förslag om att avskaffa reklamskatten. Trots detta finns inte heller i årets budgetproposition något förslag i detta avseende. Inte minst i tider av vikande annonsmarknad blir bristen i konkurrensneutralitet synlig. Tidskrifterna får helt enkelt sämre utgångsläge än t ex direktreklamen som är befriad från reklamskatt. Det är troligtvis en av anledningarna till att vi alla översköljs av sådan reklam i våra hem. Direktreklamen vinner mark på bekostnad av de tryckta medierna. bör därför redan nu besluta om att reklamskatten i sin helhet avskaffas från .
mot · GP02Sk305 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk305av ()Travsporten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svensk travsport skall betraktas som en näring och att frågor som rör travsporten följaktligen bör handläggas i . beslutar att totalisatorskatten bör halveras. Totalisatorskatten något i hästväg! är ett stort hästland. Med 18,3 hästar per 1.000 invånare är vi den näst hästtätaste nationen i EU. Det finns omkring 225.000 hästar i . Verksamheten sysselsätter drygt 15.000 personer, vilket är fler än dem som arbetar inom stålindustrin. Svensk travsport är en näring med stor samhällsnytta och kan inte betraktas som ett spelbolag. Tyvärr får man ofta den känslan, eftersom frågorna behandlas i . Det är oerhört viktigt att man höjer upp svensk travsport till en näring, och då vore det helt naturligt att dessa frågor omhändertas av . Även Hästpolitiska utredningen har i sitt slutbetänkande En svensk hästpolitik (SOU 2000:109) framhållit hästens roll i samhället och påpekar hur hästaveln levt sitt eget liv vid sidan om den traditionella jordbrukspolitiken. Ett värdefullt exempel är exporten av halvblod, som säljs med framgång inom och . Ett annat område som är värdefullt att belysa är ridningen som hobby och även kontakten mellan utvecklingsstörda och andra fysiskt handikappade som prövas runt om i landet med framgång. Ser man till hästhållningen har den även en stor betydelse ur miljösynpunkt genom minskat kväveläckage på grund av att marken används till bete och vall istället för spannmålsodling. Om svensk travsport skall betraktas som en näring måste detta även ske ur skattesynvinkel. I våra närmaste grannländer är totalisatorskatten följande: , och . Vi måste slå vakt om svensk hästnäring så att den inte flyttar utomlands. Därför måste totalisatorskatten halveras!