mot · GO02Ub34 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub34av , ()med anledning av prop. 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den utredning som skall göras bör ha en parlamentariskförankring eller en referensgrupp med sakkunskap om studieförbundensoch folkhögskolornas verksamhet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det i utredningsuppdraget bör ingå att studera hur de ökadedeltagaravgifterna påverkat den sociala rekryteringen tillstudieförbundens verksamhet.MotiveringUtvärdering av folkbildningenI regeringens proposition 2000/01:72 om vuxnas lärande föreslås ensärskild utredare få uppdraget att ytterligare precisera inriktningen av destudier som bör genomföras samt att upphandla dessa och samordnaverksamheten.En sådan utvärdering bör ha en parlamentarisk förankring eller enreferensgrupp med sakkunskap om studieförbundens och folkhögskolornasverksamhet till utredarens stöd.Ett av syftena med statsbidraget till folkbildningen är att bredda kulturin-tressena i samhället, öka delaktigheten i kulturlivet samt främjakulturupplevelser och eget skapande. Studieförbundens styrka är att de finnsöver hela landet. Studieförbunden gör kultur tillgänglig för breda grupper avmänniskor som ges möjlighet att utöva och uppleva kultur. Verksamheten ärbasen för svensk amatör- och hantverkskultur. Hantverkstraditioner somannars riskerar att glömmas bort kan via studiecirklar hållas vid liv.Kulturprogrammen stimulerar många människor att engagera sig isamhällsdebatt och kultur genom att få uppleva samhällsdebattörer, författare,artister och forskare i verkligheten. Bildning gör att människor lättare kanförstå och påverka både samhället och den egna livssituationen och är därföroumbärlig i en levande demokrati. Men lika lätt som det är att se bildningensbetydelse, lika svårt är det att mäta den - det är bara deltagarna själva somkan avgöra om de vuxit och utvecklats. har t.ex. pekat pådet positiva samband som finns mellan kultur - engagemang - folkbildningoch hälsa, och svårigheten att mäta sambandet. Det innebär inte att man böravstå från att utvärdera vilken roll folkbildningen har för kulturen.Under 90-talet har de kommunala bidragen till studieförbunden minskatmed och statsanslaget . Studieförbunden har arbetat hårt medeffektivisering och rationalisering. Trots detta har man tvingats höjadeltagaravgifterna.Ett annat syfte med statsbidraget är att studieförbunden ska prioriteraverksamheter som syftar till att utjämna utbildningsklyftor och som riktar sigtill utbildningsmässigt, socialt och kulturellt missgynnade personer. I denutvärdering som föreslås bör därför ingå att studera hur de ökadedeltagaravgifterna påverkat den sociala rekryteringen till studieförbundensverksamhet.Folkbildning är ett nationellt ansvar. Det är en rättvisefråga att allamänniskor ska ges samma möjligheter oavsett var man bor i landet. Dengeografiska tillgängligheten är viktig för vuxna i det livslånga lärandet.Studieförbunden är de enda anordnarna som finns över hela landet och ärdärför en värdefull resurs för samhället. Utvärderingen bör titta närmare påvilken betydelse närheten till studieanordnaren har för medborgaren.En djupare utvärdering av roll och funktion, bl.a. medutgångspunkt i det dubbla uppdraget, föreslås genomföras.Det är härvidlag viktigt att skilja på myndighetsrolloch det uppdrag rådet får av sina medlemmar. Detta uppdrag bestämmermedlemmarna själva och det är således endast myndighetsrollen som kanutvärderas i det här sammanhanget.Funktionshindrades rätt till folkbildningI studieförbunden finns de flesta handikapporganisationer sommedlemmar och studieförbunden bedriver en omfattande verksamhet medhandikappade. Mot bakgrund av att studieförbunden har dokumenteratgoda erfarenheter av att just arbeta med funktionshindrade och andrautsatta grupper bör de också få tillgång till resurserna i den nyaspecialpedagogiska myndigheten. Det behövs stöd till studieförbundenbåde vad gäller att öka den pedagogiska kompetensen, läromedel,hjälpmedel, individuellt stöd, tolk och assistans m.m. Det är oklart omstudieförbunden kan ha tillgång till de resurser som föreslås ipropositionen.UppdragsutbildningI regeringens proposition anförs att studieförbunden - på ett principielltplan - har kompromissat med sin frihet. Regering och riksdag har fleragånger pekat på den viktiga verksamhet som studieförbund ochfolkhögskolor bedrivit inom . Kunskapslyftskommitténsutvärderingar visar att folkbildningen är bra på att nå korttidsutbildade,invandrare och handikappade. Dessutom har det varit färre deltagare somavbrutit sin utbildning än de som gått utbildningen genom annananordnare. Studieförbundens orienteringskurser har varit mycketuppskattade. kan det konstateras att studieförbundens kunskaphar tagits till vara i alltför liten utsträckning i Kunskapslyftet.Studieförbunden fick, i motsats till folkhögskolorna, inga särskilda anslagi den satsningen.Slutsatsen att studieförbunden har kompromissat med sin frihet ärförvånande. Det är viktigt att skilja på vad studieförbunden gör med stöd avordinarie statsanslag och de uppdragsutbildningar och annan verksamhet somdirekt finansieras via kommunala medel. Folkbildningens eget intresse kansammanfalla med kommunens utan att ge avkall på folkbildningensgrundtankar om fritt och frivilligt. Däremot ska naturligtvis inte kommunen fåstyra verksamhet och grupp. har detblivit allt vanligare med projektbidrag och medel för särskilda uppdrag iställetför att öka de generella bidragen. Folkbildningen har på detta sätt blivit merberoende av dessa finansieringsformer och fått svårare att helt fritt ochsjälvständigt göra sina egna vägval, vilket är en olycklig utveckling.Studieförbunden har haft och har en viktig roll att spela inomden samhällsstödda vuxenutbildningen.Stockholm den 19 mars 2001Laila ()()