mot · GP02Bo300 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo300av m.fl. (mp)Stormarknader Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att bör ändras så att grannkommuner får vetorätt vid etablering av externa köpcentrum. tillkännager för regeringen som sin mening att ett moratorium för nyetablering av externa köpcentrum införs. tillkännager för regeringen som sin mening att är i behov av en tydlig policy vad gäller utvecklingen av externa köpcentrum. tillkännager för regeringen som sin mening att en förstärkt lagstiftning kan behövas för att skydda samhälleliga värden. tillkännager för regeringen som sin mening att konsekvensanalyser bör omfatta social, ekonomisk och miljömässig påverkan. Inledning I byggs fler externa köpcentrum och stormarknader än i övriga och inom de flesta EU-länder, och det går fort. Trots det saknas en nationell strategi för hur dessa frågor ska hanteras. Eller kanske just därför. Det kommunala plan- och byggmonopolet styr. Samhällsförändringen ger sidoeffekter som innebär ökat bilberoende och utestänger människor som ej har bil från att besöka handeln. Den lokala handeln, som ofta saknar marginaler, läggs ner i rasande takt. I propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet avsätts till för att pröva nya lösningar inom det kommersiella serviceområdet. Detta för att vända den negativa utvecklingen av servicetillgång som stora delar av landet drabbats av. Förslaget kan ses som en utveckling av projektet som erhållit . I miljömålspropositionen finns delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. ska fysik planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsättningar för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, hur kulturhistoriska och estetiska värden ska tas tillvara och utvecklas, hur grön- och vattenområden i tätorterna och tätortsnära områden ska bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, hur energianvändningen ska effektiviseras, hur förnybara energiresurser ska tas tillvara och hur utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft ska främjas. rasar utvecklingen på. Svensk detaljhandel omsatte ca 1999, vilket motsvarar av BNP, och sysselsatte ca 500 000 anställda. En nyetablerad större dagligvaruhall behöver omsätta för att få önskad avkastning. Upptagningsområdet för en sådan omsättning är mellan 8 000 och 9 000 personer. En kvartersbutik behöver för att erhålla rimlig lönsamhet. Omsättningen inom detaljhandeln beräknas öka och livsmedelshandeln . Den största ökningen antas fackhandeln stå för. Fackhandeln efterfrågar de nya så kallade mega-marknaderna med butikskoncentrationer på 100 000150 000 m², där även kundaktiviteter och olika former av upplevelser ska kunna erbjudas. Det här är en helt ny typ av handel som ännu ej finns i och som kräver en noggrann analys av om den över huvud taget hör hemma här. Enligt handelns bedömning förväntas efterfrågan på livsmedelshallar på mellan 1 000 och att öka. Även bensinstationernas utveckling till detaljhandel, dagligvarubutik och snabbmatställe förväntas öka. Planering (PBL) innebär att en kommun själv bestämmer hur mark och vatten ska användas inom kommunens gränser och avgör när och för vilka ändamål en detaljplan ska upprättas enligt 1 kap. 2 § i PBL. Därför är kommunens översiktsplan av avgörande betydelse för att ett helhetsansvar för framtida planering ska kunna tas. Hela kommunen i sig, inklusive själva staden, utgör ett kulturlandskap. Om en kommun tillåter livsmedelsförsäljning på industrimark förändras hela kulturlandskapet. Och det är precis det som händer: i rasande tempo, utan helhetstänkande, struktureras vårt kulturlandskap om till att efterlikna det amerikanska. Boendet separeras från handlandet. Att förutsättningarna för att utveckla vår europeiska stad, den som utgör hela grunden för svensk stadsbildning, omintetgörs debatteras i mycket liten omfattning. I stället har samhällsplaneringen överlämnats till så kallade developers enligt amerikansk modell. En professionellt utbildad lobbyist knackar på kommundörren och säger: Vi vill bygga ett stort köpcentrum just här i din kommun. Och om ni säger nej, ja då går vi till grannkommunen. Bra, säger kommunens företrädare, det ger jobb. Miljö Inte heller tas ansvar för att stormarknader bidrar till att öka koldioxidutsläppen eftersom själva förutsättningen för dess existens är bilen. Visst finns ett generellt krav på konsekvensanalyser i översiktsplaner och på miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) för detaljplaner, vars genomförande medför en betydande påverkan på miljön, hälsa och hushållning med mark, vatten och andra resurser. Men det verkar som om kommunpolitiker hade svårt för att se att de deltar i ett större sammanhang vilket också kan uttryckas så som talesättet många bäckar små, det vill säga att om många kommuner planerar för ökat bilåkande så blir de sammantagna effekterna stora. Utvecklingen belyses i en rapport från . Den fann ett stort antal utbyggda stormarknader och många planer på nya centrum över hela landet. Det allra största trycket fanns i , och i . Nya krav om estetik infördes i . Byggnader för handel får ofta, om de tekniska och ekonomiska argumenten tillåts slå igenom helt, stora mått i plan och små på höjden. Sådana proportioner stämmer dåligt överens med den bebyggelsekaraktär som präglar flertalet svenska städer och samhällen. Det största problemet är kanske ändå bebyggelsens skala i befintlig kultur- och naturmiljö. I och med att hänsyn även nu ska tas till estetik så ökar arbetsuppgifter. ska bidra med faktaunderlag för kommunernas planering och så långt som möjligt bevaka att den lokala planeringen står i samklang med fastställda nationella mål. är enligt PBL (12 kap. 1§) skyldig att ingripa när den mellankommunala samordningen inte har skett på ett lämpligt sätt. Skräckexempel från visar dock hur kommuner konkurrerar med varandra om kunder och låter köpcentrum byggas precis invid kommungränserna, utan hänsyn till att kundunderlagets förflyttning kommer att verka negativt på befintlig handel. har tunga handels- eller fastighetsägarintressen kunnat spela ut kommunerna mot varandra eller försatt dem i någonting som skulle kunna liknas vid en utpressningssituation, enligt . samordnande roll fungerar väldigt olika i olika län. I har regionförbundet gått ut och sagt att det inte klarar av trycket från de tjugo stormarknader som vill etablera sig inom regionen. har antagit en servicepolicy för ytterstaden. Vid nyetablering av större livsmedelshallar sägs att de skall ligga i anslutning till existerande centrumanläggningar eller dylikt. Detta är utifrån en stark oro att nya centrumbildningar kan komma att utarma stadens förortscentrum med allt vad det innebär av förslumning. Men har tvingats ändra i sin stadsplan för den under uppbyggnad nya stadsdelen . Stadsdelen skulle bli stadslik med små butiker i husens bottenvåningar. Detta är nu inte möjligt därför att grannen, kommun, beslutat att bygga sitt andra externa köpcentrum alldeles i närheten. Vid planering är kommunen skyldig att ta hänsyn till förhållanden i grannkommunerna (2 kap. 2 § PBL). Planläggningsbeslut som får effekter ska diskuteras och samordnas med dessa. Många frågar sig om det är tillräckligt. I synnerhet som det visat sig att just den egna kommunens bästa väger tyngst vid etablering av externa köpcentrum, sedan må grannkommuner klara sig bäst de vill. Frågan är om det inte är dags att införa en vetorätt i PBL för grannkommuner. Detta bör ges regeringen till känna. Våra grannländer När studerat stormarknadshandeln i fann det att man i planerar ett femårigt stopp för externetablering. I föreslås en ändring i som säger att ny detaljhandel ska lokaliseras till stadskärnan. I utnyttjas luckor i lagen för att etablera icke önskvärd extern handelscentrumutvecklad detaljhandel i stadskärnor, i stadsdelar och i städernas ytterkant. Omfattande konsekvensanalyser, socialt, ekonomiskt och miljömässigt, är obligatoriska. I krävs särskilt tillstånd för kommersiell verksamhet, även för en så liten yta som . En möjlighet för större livsmedelshallar är att lova att också etablera en butik på av den sökta ytan i intilliggande bostadsområde. Vid större etableringar än krävs en offentlig hearing. I , , , och i de östeuropeiska länderna har de inte kommit så långt men förändringar i lagstiftningen är på gång. I fortsätter stormarknaderna att växa explosionsartat. Just nu planeras 30 nya stormarknader på totalt en miljon kvadratmeter. Därför föreslår jag att vi nu inför ett moratorium vad gäller nya externa köpcentrum och stormarknader så att vi hinner besinna oss och analysera om förstärkt lagstiftning behövs. Detta bör ges regeringen till känna. Gemensamma riktlinjer inom EU Trots att utvecklingen gått olika långt och efter olika mönster i medlemsländerna finns gemensamma identifierbara teman i politiken. Den ska inriktas på att: bevara och stärka stadskärnans funktion, öka utbudet av sevicefunktioner i städer och stadsdelscentrum, begränsa de negativa effekterna av externa etableringar, vidmakthålla en balans mellan olika typer av handelsfunktioner i staden, förnya nedgångna stadsdelar och vitalisera problemområden, begränsa bilresandet genom en koncentration av serviceutbudet. har allmänt sett nått långt vad gäller handelns omstrukturering mot allt större enheter där bil är en förutsättning och handeln gör-det-självbetonad. är i behov av en tydlig policy vad gäller externa köpcentrum. Till dess att den är utarbetad och fastställd behöver ett moratorium införas. Detta bör ges regeringen till känna. Förstärkt lagstiftning I den nya läggs mer tyngd på hur miljökonsekvensbeskrivningar tas fram. Det kan också behövas en förstärkt lagstiftning. Detta bör ges regeringen till känna. Det är inte endast miljökonsekvenser som behöver vägas in i diskussionen utan även hur barns uppväxtmiljö påverkas. Är sovstäder en bra uppväxtmiljö för barn? Barnkonsekvensanalyser behöver göras. Här har vi till stöd. Fortsätter vi att bygga ett segregerat samhälle kan vi inte längre låtsas bli förvånade över att de som växer upp i det samhället blir segregerade människor. Ett nationellt ansvar Tillräcklig kunskap finns om hur vi påverkas av den rumsliga miljön. Vi vet inte hur många fler köpcentrum våra städer klarar av utan att gamla centrumbildningar och affärscentrum slås ut. Viss forskning visar att störst risk löper de yttre områdenas närbutiker. Det kan behövas lagstiftning där olika typer av konsekvensbeskrivningar före etablering skrivs in. Men samhällsdebatt är kanske det allra viktigaste just . Vill vi ha den samhällsutveckling som just nu pågår i små fragmenterade bitar och hur vill vi förädla det kulturarv som faktiskt utgör grunden för alla våra svenska städer, den europeiska staden? Vi har byggt våra svenska städer efter europeisk modell; centrum utgör den naturliga mötesplatsen där både inköp, kultur och mat kan nyttjas och njutas. Hela köpcentrumkonceptet bygger på en annan typ av samhällsbygge. Den amerikanska modellen baserad på separering av boende och handlande. En samhällsplanering grundad på bilsamhället. Slutligen Det finns en klar risk att innan vi hunnit besluta om hur vi vill att olika konsekvensbeskrivningar ska se ut, och sedan även lärt oss hantera dessa i den demokratiska beslutsprocessen, har hundratals nya köpcentrum och stormarknader hunnit byggas. Och själva grundförutsättningen, dagens städer som vi vill skydda, har slagits sönder. Det går inte att sätta ett frågetecken efter om stadskärnorna kommer att överleva eller utarmas. Vi måste veta, så att det blir ett demokratiskt beslutsunderlag, och inte som ett hysteriskt kommunalt beslut grundat på att arbetstillfällen ges under en kortare byggperiod. Lämpliga styrmedel är att omfattande konsekvensanalyser, socialt, ekonomiskt och miljömässigt, ska vara obligatoriska. Detta borde vara jobb istället för att bara verka för lämplig samordning. Detta bör ges regeringen till känna. Medan den svenska staden tillåts slås sönder stärks dess ställning i övriga . Detta vill vi ändra på. () () ()