mot · GP02A317 · 2001-10-05 00:00:00 — Staten bör stödja åtgärder i beståndet för att säkerställa att dess värde och kvalitet hålls på en hög nivå. Särskilda investeringsbidrag bör inrättas för ombyggnad och förnyelse av boendemiljöer. Krav ska ställas på hänsyn till husets kvaliteter och de boendes önskemål, och hyran måste förhandlas i förväg för att hålla hyrorna på en rimlig nivå. 5.3 Allas rätt till utbildning I skolväsendet sker en påtaglig segregering genom de påstått fria valen av skola och genom elevens egna val av ämnen och program. utgör skolan ändå en möjlighet att motverka den segregering som arbetsliv och bostadsstruktur lägger grunden till. En sammanhållen och likvärdig skola är ett viktigt verktyg i kampen för ett samhälle där klass, kön och etnicitet får allt mindre betydelse för individens inflytande och livschanser. 5.3.1 Skoldemokrati för delaktighet motsätter sig tanken att valet av skola ska vara ett avgörande instrument för inflytande för elever och föräldrar över den egna skolsituationen. Det bästa och effektivaste sättet att stärka elevernas och föräldrarnas makt är att demokratisera alla skolor och göra skolorna till samlingsplatser i lokalsamhället. Detta är också en viktig nyckel till kvalitetsförbättring i skolan, inte minst i skolor där många av föräldrarna är invandrade och kan bidra med sina perspektiv och erfarenheter för att utveckla skolan. Ett av de största hindren för ett engagerat kunskapssökande och en framgångsrik inlärning är nämligen den brist på delaktighet som många elever och föräldrar upplever. Vi anser därför att den försöksverksamhet som pågår med lokala skolstyrelser med elev- eller föräldramajoritet bör permanentas. Detta bör ge regeringen till känna. 5.3.2 Fristående skolor I en utvecklad skoldemokrati är det naturligt att skolor blir olika och att det uppstår en mångfald när det gäller pedagogik, organisation och verksamhetsinriktning. Detta är positivt. Vi vänder oss dock emot den nuvarande utvecklingen där skolor tvingas profilera sig för att i konkurrens med andra skolor locka till sig elever, och vi anser att explosionen av privata, s.k. fristående skolor, måste stoppas. Skolan skall vara en mötesplats för elever med olika bakgrund och erfarenheter, och därför innebär skolor på religiös eller etnisk grund också en form av uppdelning och åtskillnad som är negativ. Vi anser därför att en fristående skola endast skall vara berättigad till bidrag om den innebär ett pedagogiskt tillskott till den kommunala skolan. Detta bör ge regeringen till känna. 5.3.3 Det påstått fria skolvalet Det fria skolvalet är i stora stycken en chimär, och var man går i skolan är hårt knutet till inte minst klassbakgrund. Huvudregeln bör vara att eleverna erbjuds plats i enligt närhetsprincipen. Föräldrar och elever bör dock ges möjlighet att komma in med alternativa önskemål, som bör tillgodoses så långt som möjligt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. vill införa en närhetsgaranti inom gymnasieskolan. Kommunen ska garantera att alla elever som söker till ett nationellt program erbjuds plats i närmaste gymnasieskola som har det programmet, så långt platserna räcker. Detta bör ge regeringen till känna. 5.3.4 Modersmålsundervisningen När modersmålsundervisningen infördes i skolan gjordes det mot bakgrund av en omfattande forskning både här i och i andra länder. För barn inom barnomsorgen, förskolan och låg- och mellanstadiet handlar modersmålsträning och studiehandledning om att lägga grunden till språket och tänkandet. Modersmålet ger också förutsättning för att erövra en dubbel kulturidentitet. vill därför ha en samlad genomtänkt tvåspråkig utbildning från förskolan till och med gymnasiet, och vi anser det viktigt att modersmålslärarna ingår i skolornas arbetslag. Detta bör ge regeringen till känna. 5.4 Flyktingskap och introduktion Enligt börjar integrationen den dag en flykting sätter sin fot på svensk mark och söker asyl, och vi utvecklar i en annan motion vår syn på hur svensk flyktingpolitik i grunden måste omprövas och förändras. måste en flykting vänta till dess att han eller hon fått uppehållstillstånd innan t.ex. betyg översätts och kompletterande yrkesutbildning ges. Det finns familjer som vistas på förläggningar innan de får sina permanenta uppehållstillstånd. Det säger sig självt att denna nedbrytande väntan inte bara försinkar utan även försvårar och försämrar möjligheten till en positiv integrering i . När en flykting söker asyl i vet vi inte vem som kommer att avvisas och vem som kommer att få stanna. har tidigare drivit igenom att också barn till asylsökande skall ha rätt till skola och förskola på i huvudsak samma villkor som bosatta svenska barn, men mycket återstår att göra. Kunskap är aldrig tung att bära, och det finns därför bara vinster i att bemöta den asylsökande som om han eller hon kommer att stanna för att därför vinna tid i den senare integrationsprocessen. Vår uppfattning är att svenskundervisningen skall starta och att den inte, som fallet ofta är, avbryts vid ett avslag hos . Den vuxnes betyg skall ekvivaleras och nödvändig kompletterande utbildning ges utan dröjsmål. Detta bör ge regeringen till känna. 5.5 Statlig rasism och myndighetsdiskriminering Med begreppet statlig rasism menas de lagar och strukturer i statsapparaten som, medvetet och omedvetet, ger signaler om människors olika värde grundat på etnisk bakgrund. Ett sådant exempel är den svenska flyktingpolitiken, där människors berättelser om förföljelse och välgrundade rädsla för förföljelse så ofta nonchaleras. Ett annat är det bemötande som många människor med utländsk bakgrund möter hos olika myndighetsutövare. För är kampen mot den statliga rasismen avgörande för att skall kunna bli ett samhälle där alla är lika mycket värda och har samma möjligheter. En viktig del av det arbetet är att identifiera och förändra diskriminerande lagar och strukturer, och det är betydelsefullt att samhällets institutioner kan uppvisa en bredd av anställda företrädare med olika etnisk bakgrund. Inom rättsväsendet och inom försvaret återfinns bland annat de repressiva funktionerna i samhället, och ett förtroende för dessa är oundgängligt för att känna samhörighet med det samma. Debatten exempelvis efter brandkatastrofen i visade att misstron mot polisen och andra offentliga institutioner är mycket stor, inte minst i många invandrargrupper. En viktig del i minskad diskriminering och ökad identifikation är att olika yrkesgrupper speglar samhällets sammansättning, dvs. att människor av utländsk bakgrund finns med i hela samhällets struktur. Därför är det av största vikt att människor med olika etniska bakgrund finns som yrkesmän eller kvinnor inom känsliga områden som polisen, räddningstjänsten och försvaret. Det är också viktigt att utbildningen inom dessa yrken ger bra kunskap om andra kulturer och religioner och deras sätt att möta och agera i olika påfrestande situationer. De främlingsfientliga och rasistiska tendenser som finns i delar av rättsväsendet och inom Försvarsmakten måste med kraft bekämpas. 5.6 Polisen För att förtroendet för polisen skall öka krävs ett flertal olika åtgärder. En viktig sådan är att antalet poliser och andra anställda inom polisväsendet med annan etnisk bakgrund än svensk måste öka. Siffran när det gäller antagna till polisutbildningen med annan etnisk bakgrund än svensk är . Detta är en för låg andel med tanke på att det kommer att ta tid att uppnå resultat i poliskåren i stort, vilken till mycket hög grad är helt etniskt svensk. Den grupp som är allra mest underrepresenterad är dock kvinnor med utländsk bakgrund. En kraftansträngning måste således göras för att öka rekryteringen när det gäller såväl utbildning som anställningar inom polisväsendet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett annat problem är att personer med utländsk bakgrund visar bristande förtroende för polisen. Ett av skälen till detta är det faktiska språkbruk och den faktiska hållning som finns inom poliskåren. Den nya polisutbildningen innehåller många moment av träning i etiska och moraliska frågor. För att kunna tillämpa dessa kunskaper när man kommer ut i verkligheten måste även de poliser som arbetat få möjlighet att ta del av dessa nya arbetsredskap. Vidareutbildning, handledning och diskussioner som tar upp frågor om kulturkompetens måste därför vara givna inslag i polisväsendets verksamhet. Detta bör ge regeringen till känna. 5.7 Åklagare, domstolsväsende och kriminalvård Riksåklagaren har tagit fram och genomfört ett ambitiöst utbildningsprogram när det gäller rasistiska och främlingsfientliga brott. Detta är en bra start, men bör man gå vidare och utveckla bemötandet av brottsoffer och vittnen med utländsk bakgrund. Inom åklagar- och domstolsväsendet behöver stora ansträngningar göras för att öka rekryteringen av medarbetare med utländsk bakgrund till olika uppgifter såsom tingstjänstgöring, domare och nämndemän. Detta bör ge regeringen till känna. finns en pågående debatt om huruvida personer med utländsk bakgrund döms hårdare än andra vid jämförbara brott. Ett sådant exempel har varit domar om väldtäktsbrott. Blotta misstanken om att det skulle vara så leder till ett minskat förtroende för rättsväsendet. Om det skulle vara ett faktum torde detta också leda till en ökad misstro mot personer med invandrarbakgrund i samhället i övrigt. För att lyfta fram detta problem bör begära att regeringen tillsätter en utredning som gör en jämförande studie. Det är nödvändigt att de personer som arbetar inom kriminalvården får möjlighet att tillägna sig nödvändiga kunskaper vad beträffar kulturkompetens och liknande för att kunna bemöta de intagna på ett värdigt sätt. Målet för kriminalvården är att ge människor som dömts till straff en möjlighet att återanpassas till samhället utanför, och då måste också kriminalvården ha de redskap och kunskaper som krävs för detta. Behandlingsprogram kan också behöva tas fram, exempelvis när det gäller barn- och familjeperspektivet, som särskilt behandlar frågor som berör intagna med andra erfarenheter och traditioner än de som är gängse. Detta bör regeringen av ges till känna. 5.8 Värnplikten och Försvarsmakten vill ha allmän värnplikt för kvinnor och män. Motiven för allmän värnplikt bygger på den demokratiska idén om att det militära våldsmonopolet skall ha en folklig förankring. Alla samhällsgrupper skall vara representerade i försvar. Värnplikten är vägen in till en fortsatt karriär inom Försvarsmakten. Därför är det viktigt att mönstringen inte utestänger någon på grund av etnisk bakgrund, kön, klasstillhörighet eller sexuell läggning. mönstrade totalt 44 455 personer, och 16 658 av dessa togs ut till allmän värnplikt. Då , till skillnad från , inte särskilt efterfrågar uppgifter om utländsk bakgrund vid mönstringen saknas statistik över hur många av dessa, och av antalet yrkesofficerare, som har utländsk bakgrund. Rätt person på rätt plats kräver ett system som tar fram de mest lämpade. Vid mönstringen skall inkallade göra ett inskrivningsprov där deras förmågor testas i olika delprov. I tre av dessa delprov testas de inkallades verbala förmåga. Eftersom inte efterfrågar uppgifter om utländsk bakgrund vet vi inte om inskrivningsprovet har en utslagningseffekt. bör därför begära att regeringen tillsätter en utredning som ser över huruvida inskrivningsproven vid mönstringen missgynnar eller diskriminerar personer med utländsk bakgrund. Inom Försvarsmakten pågår ett projekt för åtgärder mot främlingsfientlighet, rasism och nazism. Genom ökad information och utbildning skall personalen, såväl fast anställda som värnpliktiga, bibringas kunskap om dessa frågor. Försvarsmakten skall också förändras så att antalet befäl, civila och värnpliktiga med utländskt ursprung ökar. För att detta skall vara möjligt krävs en väl utarbetad strategi, med utgångspunkt i den faktiska situationen och med konkreta målsättningar. Dessutom krävs det att Försvarsmakten ser över värnpliktsutbildningen i syfte att öka andelen personer med utländsk bakgrund. Detta bör ge regeringen till känna. 5.9 Brandmän Det finns inga uppgifter om antalet brandmannaelever eller utbildade brandmän med utländsk bakgrund. Brandförsvaret är en angelägenhet, och uppgift om detta efterfrågas inte vid antagning till utbildning eller vid anställningstillfället. Inte heller vid fyra skolor i , vilka har viss utbildning för brandmän, efterfrågas dessa uppgifter. Det har uppskattats att det bland de 5 000 brandmännen i finns med utländsk bakgrund. De flesta av dessa är från våra nordiska grannländer. Orsaken till denna situation kan förklaras av två företeelser. Förut krävdes det svenskt medborgarskap för att få tjänstgöra som brandman. Trots att det kravet inte längre finns kan traditionen, och den allmänna uppfattningen att det fortfarande gäller, hindra aktiv rekrytering till yrket. Dessutom sker rekryteringen annorlunda än till andra yrkeskårer. Man rekryteras till en brandstation, börjar arbeta där, och får sedan sin utbildning på någon av fyra skolor. Många ungdomar med utländsk bakgrund har inte kontakter och känner inte till dessa rutiner. Ett aktivt arbete för att intressera ungdomar med utländsk bakgrund för brandmannayrket bör därför utvecklas. Attityderna från arbetslivets sida måste också förändras. De problem som ungdomar med ett utländskt namn i allmänhet möter i arbetslivet måste motarbetas. Därför bör som sin mening ge regeringen till känna att skall utveckla åtgärder i syfte att öka andelen personer med utländsk bakgrund inom brandmannayrket. 6 Andra angelägna områden 6.1 Diskriminering i restaurangbranschen Många av de polisanmälningar som görs avseende olaga diskriminering handlar om rastaurangbranschen. Att vägra en person inträde till en restaurang eller nöjeslokal på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller homosexuell läggning är straffbart enligt bestämmelsen om olaga diskriminering. Trots detta är det relativt vanligt förekommande. Även om det finns bevisföringsproblem i en del av de fall som anmälts menar att det finns skäl att ytterligare skärpa lagstiftningen. Enligt alkohollagen får serveringstillstånd endast meddelas den som visar att han med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden och omständigheter i övrigt är lämplig att utöva verksamheten. Det görs också en lämplighetsprövning som utgår ifrån om den sökande är laglydig och benägen att fullgöra sina uppgifter mot det allmänna. bör därför begära att regeringen lägger fram förslag till ändring av lag som innebär att den tillståndshavare som fällts för brottet olaga diskriminering skall få sitt tillstånd indraget och att kommande ansökningar om serveringstillstånd skall behandlas med detta i beaktande. 6.2 Kultur Integration kräver att man har redskap för kommunikation. Kulturen och konstarterna erbjuder sådana redskap. När människor inte kan förstå varandra via det talade språket, kan de ändå kommunicera via bilder, musik och dans. Språket är och förblir dock viktigt, och det gäller såväl modersmål som det språk majoritetsbefolkningen talar. Biblioteken och litteraturen kan och bör fungera som träffpunkter. Segregerade bostadsområden försvårar kontakten mellan människor, och åtgärder som beslutas av tjänstemän och politiker utan närmare kunskaper om det mångkulturella eller världskulturella området kan få oönskade effekter. När vi talar om det mångkulturella samhället brukar vi mena summan av de kulturer som de som bor i representerar, och då inte enbart kultur i meningen konstarterna: musik, bildkonst, teater, dans osv. Uttrycket världskultur används för att beteckna rikedomen av kulturer i hela världen konst- och kulturformer som kan leva sida vid sida men som också kan smälta samman till helt nya uttryck. Ett gott exempel på detta är när folkmusiker från olika världsdelar spelar tillsammans. Att stödja och uppmuntra tillkomsten av scener för sådana möten är ett viktigt led i integrationspolitiken. Forum för Världskultur var en kommitté och en försöksverksamhet med uppgift att bl.a. finna vägar för att informera och påverka institutioner och myndigheter runt om i landet och kunna integrera det mångkulturella eller världskulturella perspektivet i varje verksamhets ordinarie arbete. ens lämnat slutbetänkandet med planering för fortsatta insatser lade regeringen ned projektet och beslutade placera en mycket mindre verksamhet med samma uppdrag under . Detta arbete har fortfarande inte kommit igång, och den kompetens som fanns inom Forum har skingrats. förordar att de pengar som avsätts i budgeten, för det som fortfarande kallas för Forum för Världskultur, används till att upprätta regionala stödpunkter för att sprida det mångkulturella och världskulturella perspektivet och successivt föra in det i regionens ordinarie verksamheter. Detta bör ske genom att man inrättar kulturkonsulenttjänster med det uppdraget. Att värna om att de invandrade kvinnornas lika väl som männens kulturella kapacitet och erfarenheter tas tillvara måste också vara en viktig uppgift för dessa kulturkonsulenter. Budgetmedlen bör nyttjas så att får i uppgift att förhandla med i första hand tre regioner eller kommunförbund så att även dessa tar sin del av såväl det ekonomiska som det politiska ansvaret. bör verksamheten byggas ut till att täcka landet som helhet. Detta bör ge regeringen till känna. 6.3 Stöd till invandrades egna organisationer ges ekonomiskt och annat stöd till invandrades egna organisationer från såväl stat som kommuner. ser detta som en viktig del i integrationsarbetet. Det är därtill självklart bra om det i kommunerna finns samlingslokaler och andra platser där människor överhuvudtaget kan mötas i demokratiska sammanhang. Vi försvarar stödet till invandrades organisationer, och vi försvarar de allmänna samlingslokalerna i kommunerna. anser dock att det är nödvändigt att regeringen av invandrarorganisationerna, såväl som av andra organisationer som erhåller bidrag, kräver att bidragens resultat och effekter redovisas ur ett könsperspektiv. Detta bör ge regeringen till känna. 6.4 Rösträtt i riksdagsvalet val ökade det antal väljare som valde att avstå från att rösta. Många kände missnöje med den politik som förts och de alternativ som finns och upplevde en känsla av utanförskap grundad i sociala förhållanden, arbetslöshet, ökade klyftor. Förklaringen står också att finna i de politiska partiernas oförmåga att ta tillvara de erfarenheter som de som invandrat bär med sig. En annan viktig faktor kan också vara att många invandrade bara har en partiell rösträtt. Riksdagsvalet betraktas som det avgörande valet eftersom beslut i så hög grad påverkar villkoren för kommuner och landsting. När en stor del av de människor som bor och verkar här i landet saknar rösträtt i detta val väljer de att också avstå från att använda sig av sin kommunala rösträtt. Då en flykting fått uppehållstillstånd och levt i ett land måste han eller hon också ha möjlighet att kunna påverka politiken i landet. I annat fall kommer den invandrade inte att kunna integreras med sin omgivning, och den tendens till utanförskap som ändå ofta ligger i själva flykting- och invandrarskapet förstärks. bör därför begära att regeringen återkommer med förslag till ändring som innebär att invandrade kvinnor och män ges rösträtt i riksdagsval efter samma grunder och regler som i kommunala val. 6.5 Avgift för medborgarskap I finns det befattningar och anställningar som enbart svenska medborgare får inneha. Viss svensk mark får endast beträdas av svenska medborgare. Dessutom kan ett svenskt medborgarskap ge invandrade personer trygghet då de besöker sina forna hemländer. Möjligheten att ansöka om svenskt medborgarskap är därför en grundläggande mänsklig och demokratisk rättighet. Det kostar i administrationsavgift att ansöka om svenskt medborgarskap. Det är en stor utgift för personer med låga inkomster. Kostnaden för att ansöka om svenskt medborgarskap ryms inte inom det ekonomiska biståndet som kommunen ger enligt socialtjänstlagen. Slutsatsen blir att avgiften med stor sannolikhet begränsar individers möjlighet att ansöka om svenskt medborgarskap. anser därför att avgifterna i samband med förvärv av svenskt medborgarskap skall tas bort när det statsfinansiella läget tillåter det. Detta bör ge regeringen till känna. 6.6 Antirasistiskt arbete Rasismen gror i ett samhälle där klassklyftorna växer. Det är knappast någon nyhet men förtjänar att sägas igen. Med hög arbetslöshet och tilltagande sociala skillnader söker en del någon att skylla på. Därför handlar kampen mot rasismen också om att utjämna klassklyftorna. Kampen mot rasismen förs inte bara mot uttalat rasistiska grupper utan också mot de krafter som vill öka klassklyftorna. Frågan om rasism kompliceras av att rasism kan riktas inte bara från ett majoritetssamhälle mot en minoritet utan kan finnas i varje grupps relation till en annan. Rasismen i betydelsen att man uttalat anser att en folkgrupp är mer värd än andra är dock inte speciellt utbredd, vare sig i eller egentligen någonstans i världen. Det betyder dock inte att rasismen är oviktig att bekämpa eller ofarlig. Det rasistiska våld som utövas av små fascistiska och nynazistiska grupper är ett reellt hot mot minoriteter och mot människor som vågar stå upp för alla människors lika värde. 6.6.1 Olika aktörer i kampen mot rasism En bodelning bör göras mellan vad som är statens uppgift och vad som är partiers, frivilligorganisationers och enskildas uppgift i det kommande arbetet mot rasism. Det bör tydligt anges att staten genom sina myndigheter direkt skall motarbeta diskriminering, det vill säga handlandet att diskriminera en annan människa. Skolan och utbildningssystemet har en särskild ställning till följd av dess möjlighet att stärka demokratiska värderingar och en humanistisk människosyn genom en allsidig belysning och utifrån formandet av kritiskt tänkande, självständiga elever och studenter. Staten skall dock inte vara direkt opinionsbildande i åsiktsfrågor. Denna uppgift att med argument, energi och engagemang driva opinion mot rasism, främlingsfientlighet och homofobi bör staten istället ge partier, frivilligorganisationer och enskilda förutsättningar att sköta. Vi menar att denna insikt är viktig dels inför kommande arbete, dels inför den inriktning som ges till den nya myndigheten för levande historia. Detta bör ge regeringen till känna. 6.6.2 Antirasistiskt center I linje med att ge frivilligorganisationer större utrymme att driva kampen mot rasism och främlingsfientlighet anser att ett antirasistiskt center bör bildas i . De närmare formerna för detta arbete bör bestämmas av frivilligorganisationerna själva. Utgångspunkten skall vara att det byggs av frivilligorganisationerna med ekonomiskt stöd av staten inom ramen för anslag till . Centret skall ha till uppgift att sprida kunskap, förebygga och direkt motarbeta rasism och främlingsfientlighet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () () () () () () () () () () ()