mot · GP02A317 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A317av m.fl. (v)Orättvisor i samhället 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 34 2 Förslag till riksdagsbeslut 36 3 Inledning och utgångspunkter 38 4 Några begrepp 39 5 Integrationspolitik och generella insatser 40 5.1 Allas rätt till arbete 41 5.1.1 Regler i arbetslöshetsförsäkringen 41 5.1.2 Program för kvinnor med utländsk bakgrund 42 5.1.3 Facklig talerätt 42 5.1.4 Flerspråkighet som merit 42 5.1.5 Mångfaldsplaner 42 5.1.6 Positiv likabehandling 43 5.1.7 Rättegångskostnader vid diskriminering 43 5.2 Allas rätt till en bostad 43 5.2.1 Makten över boendet 44 5.2.2 Boendeplaneringsprogram 44 5.2.3 Kommunala bostadsförmedlingar 44 5.2.4 Upprustning och ombyggnad 45 5.3 Allas rätt till utbildning 45 5.3.1 Skoldemokrati för delaktighet 45 5.3.2 Fristående skolor 45 5.3.3 Det påstått fria skolvalet 46 5.3.4 Modersmålsundervisningen 46 5.4 Flyktingskap och introduktion 46 5.5 Statlig rasism och myndighetsdiskriminering 47 5.6 Polisen 47 5.7 Åklagare, domstolsväsende och kriminalvård 48 5.8 Värnplikten och Försvarsmakten 48 5.9 Brandmän 49 6 Andra angelägna områden 50 6.1 Diskriminering i restaurangbranschen 50 6.2 Kultur 50 6.3 Stöd till invandrades egna organisationer 51 6.4 Rösträtt i riksdagsvalet 51 6.5 Avgift för medborgarskap 52 6.6 Antirasistiskt arbete 52 6.6.1 Olika aktörer i kampen mot rasism 52 6.6.2 Antirasistiskt center 53 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en höjning av sysselsättningsgraden bland invandrade personer måste vara en central del av arbetsmarknadspolitiken. begär att regeringen tillsätter en utredning som får i uppdrag att närmare utreda inträdeskraven i arbetslöshetsersättningen, dess konsekvenser för invandrade samt komma med förslag till förändring som undanröjer diskriminering av korttids- och deltidsanställda. begär att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att utarbeta ett samlat handlingsprogram för att öka möjligheterna för kvinnor med utländsk härkomst att komma in på arbetsmarknaden. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet så att facklig organisation ges talerätt till . tillkännager för regeringen som sin mening att tvärkulturell kompetens liksom flerspråkighet skall räknas som merit vid alla offentliga anställningar. begär att regeringen lägger fram förslag till en lagändring som innebär att kommuner, landsting och större privata arbetsgivare åläggs att upprätta mångfaldsplaner. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen om förbud mot etnisk diskriminering så att myndigheter ges möjlighet att i sina mångfaldsplaner ange positiv likabehandling som ett mål för myndighetens rekryteringsbehov. begär att regeringen tillsätter en utredning som ser över hur reglerna för ansvaret för rättegångskostnader i diskrimineringsmål kan ändras i syfte att undanröja risken att kostnadsansvaret utgör en processavhållande faktor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett utvecklat boendeinflytande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det behöver utvecklas kommunala boendeplaneringsprogram som tar hänsyn till de sociala, ekologiska och feministiska perspektiven i boendet.1 tillkännager för regeringen som sin mening att det skall finnas bostadsförmedlingar på eller regional nivå som förmedlar sociala och medicinska förturer och som gör det möjligt för människor med särskilda behov att hitta en passande bostad och boendeform.1 tillkännager för regeringen som sin mening att anvisningslagstiftningen bör återinföras.1 tillkännager för regeringen som sin mening att den försöksverksamhet som pågår med lokala skolstyrelser med elev- eller föräldramajoritet bör permanentas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående skolor endast skall vara berättigade till bidrag i de fall då de innebär ett pedagogiskt tillskott till den kommunala skolan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om närhetsprincipen inom grundskolan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om närhetsgaranti inom gymnasieskolan.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en samlad genomtänkt tvåspråkig utbildning från förskolan t.o.m. gymnasiet samt att modersmålslärare skall ingå i skolornas arbetslag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättringar av introduktionen under asylprocessen.3 tillkännager för regeringen som sin mening att en kraftansträngning måste göras för att öka rekryteringen av personer med utländsk bakgrund och då särskilt kvinnor till utbildning och anställning inom polisväsendet.4 tillkännager för regeringen som sin mening att vidareutbildning, handledning och diskussioner som tar upp frågor om kulturkompetens skall vara givna inslag i polisväsendets verksamhet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av insatser för att öka förtroendet för åklagar- och domstolsväsendet.4 begär att regeringen tillsätter en utredning i syfte att klarlägga om personer med utländsk bakgrund döms hårdare än andra vid jämförbara brott.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av åtgärder inom kriminalvården i syfte att öka intagnas möjlighet till återanpassning till samhället.4 begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att göra en översyn av huruvida inskrivningsproven vid mönstringen missgynnar eller diskriminerar personer med utländsk bakgrund.5 tillkännager för regeringen som sin mening att Försvarsmakten behöver se över värnpliktsutbildningen i syfte att öka andelen personer med utländsk bakgrund.5 tillkännager för regeringen som sin mening att behöver utveckla åtgärder i syfte att öka andelen personer med utländsk bakgrund inom brandmannayrket.5 begär att regeringen kommer med förslag till ändring som innebär att den som har serveringstillstånd och som fälls för brottet olaga diskriminering skall få sitt tillstånd indraget och att kommande ansökningar om serveringstillstånd skall behandlas med detta i beaktande.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att upprätta regionala stödpunkter för att sprida det mångkulturella och världskulturella perspektivet.7 tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör kräva att invandrarorganisationer redovisar statsbidragens resultat och effekter utifrån ett könsperspektiv.3 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring som innebär att invandrade kvinnor och män ges rösträtt i riksdagsval på samma grund som i kommunala val.8 tillkännager för regeringen som sin mening att avgiften för att söka svenskt medborgarskap skall tas bort när det statsfinansiella läget så tillåter.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av att ändra statens roll vad gäller det antirasistiska arbetet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om antirasistiskt center.3 1 Yrkandena 91 hänvisade till BoU. 2 Yrkandena hänvisade till UbU. 3 Yrkandena 18, 29 och 3133 hänvisade till SfU. 4 Yrkandena hänvisade till JuU. 5 Yrkandena hänvisade till FöU. 6 Yrkande 27 hänvisat till SoU. 7 Yrkande 28 hänvisade till KrU. 8 Yrkande 30 hänvisat till KU. 3 Inledning och utgångspunkter är på många sätt ett orättvist samhälle. En liten elit vita, medelålders män med makt och höga inkomster lever väl, medan majoriteten av befolkningen på olika sätt drabbas av diskriminering, underordning och sämre villkor. Kvinnor är systematiskt underordnade män och klassklyftorna fortsätter att växa. Att vara invandrad till innebär för många att uppleva sig vara utan rätt, utan arbete, utan värdighet och utan framtid. är ett feministiskt parti och arbetar för att bryta kvinnors systematiska underordning. är ett socialistiskt parti och vill avskaffa det ekonomiska system där fåtalet har makten över de stora företagen och ekonomin. är också ett antirasistiskt parti som tar kamp för att bryta den etniska diskrimineringen och ge varje människa kraft och möjligheter att förverkliga sina drömmar oavsett bakgrund. Parlamentariskt betyder det för oss att vi lägger fram förslag vilka syftar till att flytta fram arbetarklassens positioner, stärka kvinnors ställning och bryta den etniska diskrimineringen. För oss är allas rättigheter, kvinnors och mäns, inföddas och invandrades, mänskliga rättigheter och får inte inskränkas oavsett hänvisningar till religion, traditioner eller påstådd normalitet och oavsett om det står i motsatsställning till den politiska och ekonomiska elitens intressen. I en särskild motion beskriver situationen för invandrade kvinnor och lägger fram förslag för att kultur eller traditioner aldrig skall kunna ursäkta övergrepp mot kvinnors mänskliga rättigheter. Vårt mål är ett samhälle där varje människa kan försörja sig själv genom arbete, påverka sin livssituation, hysa en berättigad tilltro till samhället och dess institutioner och känna hopp . Det ställer krav på omfattande samhällsförändringar och att den nuvarande maktordningen bryts, dvs. en utveckling som den stora majoriteten av oss, invandrade och infödda, kvinnor och män, skulle tjäna på. Denna motion handlar främst om hur vill bryta den etniska diskrimineringen och bekämpa rasismen i det svenska samhället, men de lösningar vi ser är på många sätt oupplösligt sammanbundna med kampen mot klassamhället och för kvinnors rättigheter. 4 Några begrepp Segregation innebär uppdelning, eller åtskillnad, mellan grupper där vissa diskrimineras politiskt, ekonomiskt eller socialt. Detta får till resultat att människor och grupper ställs utanför samhället och hänvisas till vanmakt och utanförskap. Assimilering har i inneburit att den invandrade fått ge upp sin egen kulturella och språkliga identitet för majoritetsbefolkningens normer och språk. Integration är istället formandet av en helhet. Delar som hör ihop fogas samman på lika villkor i en samhällsprocess där alla parter engagerar sig. Den består av olika aktörer, där alla är lika viktiga, och handlar om en växelverkan med en strävan till dialog som befrämjar särdragen hos varje människa. Det är viktigt att inse att det är skillnad på att ta emot människor och sedan se till att de inte syns och märks för mycket och att se varje människa oavsett ursprung som en tillgång för samhället. Med etnisk mångfald menar vi att främja lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter oavsett etnisk tillhörighet. Invandrad är den person som är född i ett annat land och som flyttat till och bosatt sig i , oavsett personens medborgarskap och invandringsskäl, och första och andra generationens invandrade kallar vi för människor med utländsk bakgrund. Svensk är den som är bosatt i eller den som har svenskt medborgarskap men är bosatt utomlands. 5 Integrationspolitik och generella insatser Det finns egentligen ingen särskild integrationspolitik. Det finns ingen integrationspolitik som kan skapa integration utan att beröra andra politiska områden. Ytterst handlar det om rätten till arbete, bostad och utbildning och rätten att bli lika behandlad, att ha samma möjligheter oavsett ursprung och hudfärg och att inte bli diskriminerad. talas om utsatta områden där det finns stora sociala problem och där många människor med invandrarbakgrund bor främst i storstädernas förorter. Extra insatser i just dessa områden skall hjälpa till att lösa problemen. Det är lätt att orden förvirrar. För människor är inte problem som behöver lösas. En människa är en människa, med liknande behov och drömmar, oavsett var man är bosatt. Det som behövs är egentligen inte en politik för att hjälpa någon annan. står bakom utgångspunkten att behoven skall styra mer resurser till dem som behöver. Men syftet är inte att ovanifrån hjälpa till utan att frigöra de resurser som finns i dessa områden och hos alla människor. På vägen måste den nödvändiga insikten om mångfald som progressiv, utvecklande och lönsam befästas hos såväl individer som institutioner. Det är därför nödvändigt att samhällets etniska och kulturella mångfald tas som utgångspunkt för den generella politikens utformning. Där mest arbetslöshet finns, finns också mest outnyttjad arbetsförmåga. Där lägst utbildningsnivå råder, råder också störst möjligheter till kunskapslyft. Där människors möjligheter är som mest begränsade av den sociala situation, är utrymmet för mänsklig växt och frigörelse som allra störst. Men skall det bli verklighet måste människor själva få delta i politikens utformning. De måste bli mer delaktiga än vad fallet är . Insatserna måste helt enkelt bli konkreta och synas, få betydelse i människors vardag. I den riktningen vill vrida storstadssatsningen och politiken överhuvudtaget. 5.1 Allas rätt till arbete Ett av de viktigaste områdena i kampen mot segregationen är rätten till arbete med lön som går att leva på. Många människor med utländsk bakgrund står utanför arbetsmarknaden. Orsakerna till detta är diskriminering där attityder och värderingar utgör ett stort hinder. Detta är ett stort problem både för de individer som drabbas men också för samhället i stort. Det är resursslöseri av stora mått att inte ta tillvara invandrades kunnande och erfarenheter. Dessutom talar den demografiska utvecklingen för nödvändigheten av att så många som möjligt finns i arbete. Den sysselsättningsuppgång vi haft på svensk arbetsmarknad har varit positiv även för invandrade, men fortfarande utestängs många från arbetsmarknaden. Sysselsättningsgraden för utländska medborgare i åldern var för män och för kvinnor. Siffrorna för svenska medborgare var för män och för kvinnor. Om inte speciella satsningar görs kommer de människor som inte fått arbete under den senaste högkonjunkturen att ha oändligt svårt att bryta sin arbetslöshet vid sämre tider. Arbetet med mångfaldsplaner, bristyrkesutbildning, validering av utbildning och erfarenhet måste förstärkas. En höjning av sysselsättningsgraden bland invandrade personer måste därför vara en central del av arbetsmarknadspolitiken. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.1.1 Regler i arbetslöshetsförsäkringen Det svenska trygghetssystemet bygger i mångt och mycket på inkomstbortfallsprincipen. Detta är en viktig princip vilken utgår från tanken om allas rätt till arbete. Men det innebär också att de som har svårt att komma in på arbetsmarknaden också har svårt att komma in i trygghetssystemen. Studier visar att var man är född och hur länge man har bott i är avgörande faktorer för om man ska kunna uppfylla det arbetsvillkor som berättigar till a-kassa. Det innebär att inträdeskraven missgynnar de grupper som inte har hunnit få någon förankring på arbetsmarknaden. Tillfälliga arbeten såsom timanställningar är vanligare bland yngre och invandrade. Det finns ett medlems- och arbetsvillkor för att få inkomstrelaterad ersättning. Men för att överhuvudtaget få bli medlem i en a-kassa skall man ha arbetat i genomsnitt av . Det innebär att man kan ha en stark förankring på arbetsmarknaden och hade kunnat uppfylla arbetsvillkoret om man bara haft chansen att bli medlem i en kassa. Bl.a. TCO har påpekat att det särskilda inträdeskravet kan ses som en diskriminering av deltidsanställda i strid mot EG:s deltidsdirektiv. föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning i syfte att se över inträdeskraven i arbetslöshetsersättningen, dess konsekvenser för invandrade, samt komma med förslag till förändring som undanröjer diskriminering av korttids- och deltidsanställda. 5.1.2 Program för kvinnor med utländsk bakgrund Den grupp som diskrimineras, marginaliseras och osynliggörs mest av alla på arbetsmarknaden är kvinnor med utländsk bakgrund. Det svåra läget på arbetsmarknaden för kvinnor med utländsk bakgrund kommer att bestå om inte integrationspolitiken ges en medveten, tydlig och offensiv könspolitisk inriktning. Det är därför av särskild vikt att utveckla arbetet med att stärka dessa kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden. föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning som utarbetar ett samlat handlingsprogram för att öka möjligheterna för kvinnor med utländsk härkomst att komma in på arbetsmarknaden. 5.1.3 Facklig talerätt Den nya lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet som trädde i kraft har inte verkat länge nog för att kunna utvärderas, men välkomnar det arbete som pågår med att utreda möjligheterna att samordna diskrimineringslagstiftningen. En samlad lagstiftning skulle kunna bli ett mer kraftfullt verktyg. En viktig roll när det gäller diskrimineringsärenden har , vilken inrättades 1999. Redan när propositionen presenterades krävde att fackliga organisationer som har kollektivavtal med en arbetsgivare skulle kunna vända sig till nämnden. Om en facklig organisation nu vill stödja sina medlemmar i ett ärende måste organisationen gå via DO. står fast vid kravet och föreslår att hos regeringen begär ändring av lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet så att facklig organisation ges talerätt till nämnden. 5.1.4 Flerspråkighet som merit Det är nödvändigt att varje människa, på skola eller arbetsplats, möter spegeln av hur världen faktiskt ser ut. Detta kräver tvärkulturell kompetens hos utbildningsamordnare och arbetsgivare. Den som talar flera språk än majoritetsspråket har också stor fördel av detta i sitt arbete. Tvärkulturell kompetens skall, liksom flerspråkighet, räknas som merit vid alla offentliga anställningar. bör ge regeringen detta till känna. 5.1.5 Mångfaldsplaner I lagen mot etnisk diskriminering fastslås arbetsgivarnas uppgift att arbeta för mångfald i arbetslivet, och i det arbetet är mångfaldsplaner ett viktigt redskap. är av den uppfattningen att alla större arbetsplatser bör vara skyldiga att upprätta mångfaldsplaner. Regeringen har gett samtliga myndigheter i uppdrag att inkomma med planer där det ska framgå hur respektive enhet arbetar för att främja etnisk mångfald bland sina anställda. Det är en bra början, men det får inte stanna där. menar att det är önskvärt att även kommuner och landsting samt privata arbetsgivare med fler än 25 anställda, omfattas av detta. bör därför begära att regeringen lägger fram förslag till ändring av lag som innebär att kommuner, landsting och större privata arbetsgivare åläggs att upprätta mångfaldsplaner. 5.1.6 Positiv likabehandling Vi anser att det är viktigt att begreppet positiv särbehandling även fortsättningsvis förbehålls förhållandet mellan könen och föreslår därför att man, när det gäller etnisk diskriminering, använder sig av begreppet positiv likabehandling. En myndighet eller ett företag som i sin jämställdhetsplan eller mångfaldsplan angivit att de tillämpar positiv särbehandling och positiv likabehandling, skulle vid ett rekryteringsbehov först konstatera vilket kön som är underrepresenterat och därefter vid lika meriter hos två sökande av underrepresenterat kön därefter tillämpa positiv likabehandling vad gäller en sökande som tillhör majoritetssamhället och en sökande av annat etniskt ursprung. Vid både positiv särbehandling och positiv likabehandling krävs det att facket och arbetsgivaren kommit överens om vad som anses vara tillräckliga meriter för att klara det utannonserade arbetet. Myndigheter och företag bör , som när det gäller positiv särbehandling, ha en lagstadgad möjlighet att i mångfaldsplaner kunna införa positiv likabehandling för att åtgärda den diskriminering av arbetskraft med utländsk bakgrund som förekommer . bör därför begära att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen om etnisk diskriminering så att myndigheter ges möjlighet att i sina mångfaldsplaner ange positiv likabehandling som ett mål för myndighetens rekryteringsbehov. 5.1.7 Rättegångskostnader vid diskriminering En faktor som allvarligt kan försvåra för den som diskriminerats i en anställningssituation att använda sig av lagstiftningen är reglerna om ansvaret för rättegångskostnader. För den som inte är medlem i en facklig organisation, eller som inte har stöd av sin organisation eller av DO, måste risken att få stå för motpartens rättegångskostnader vara en mycket starkt processavhållande faktor. Reglerna om kvittning av rättegångskostnader i arbetstvistlagen har alldeles för begränsad räckvidd för att ha någon betydelse i detta sammanhang. Vi anser att en utredning bör få i uppdrag att undersöka hur reglerna för ansvaret för rättegångskostnaderna i diskrimineringsmål bör ändras för att lösa detta problem. 5.2 Allas rätt till en bostad I boendet syns segregationen mycket tydligt. Genom att studera den sociala, ekonomiska och etniska strukturen i samhället framträder tydliga mönster. Det beror inte på enskilda frivilliga val, utan orsakerna är snarare strukturella. Den sociala och ekonomiska segregationen byggdes in vid framväxten av de svenska storstäderna. har den etniska dimensionen blivit allt starkare. Kontrasten mellan bostadsområden som kallas invandrartäta och svenska villaområden blir alltmer tydlig. Sammantaget ger detta en bild av en boendestruktur som stänger ute en stor del av medborgarna från bostadsområden som kännetecknas av god service och infrastruktur samt tillgång till sociala, yrkesmässiga och politiska nätverk. skapas bostadsområden där nästan uteslutande rika och välutbildade med starka sociala nätverk är bosatta. 5.2.1 Makten över boendet makt över den egna bostaden och bostadsområdet måste utvecklas. Det ska vara möjligt att påverka de processer, skeenden och beslut som rör boendet. Närhetsprincipen ska vara vägledande, dvs. beslut ska fattas så nära de berörda som möjligt och boendeinflytande kunna utövas på flera nivåer. Det enskilda hushållet ska kunna bestämma över den egna bostaden, och de boende ska gemensamt kunna bestämma över utvecklingen i ett kvarter eller ett område. Boende i ett allmännyttigt bostadsföretag ska ha inflytande över de övergripande beslut som fattas i företaget. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2.2 Boendeplaneringsprogram Hur ett bostadsområde ser ut har stor betydelse för hur det är att leva i det. Byggnaders långa livslängd och orörlighet gör att de är strukturbildande och skapar viktiga förutsättningar för rumslig och social interaktion. Bra samhällsplanering skapar livsmiljöer som motverkar förtryck, utanförskap och diskriminering på grund av kön, etnicitet och klass. Exempelvis är god belysning i alla bostadsområden en viktig fråga för möjligheten inte minst för kvinnor att känna sig trygga i sin närmiljö. Kommunala boendeplaneringsprogram bör utvecklas för en övergripande planering av befintlig och tillkommande bebyggelse. Programmen bör utgå ifrån de sociala, ekologiska och feministiska perspektiven i boendet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2.3 Kommunala bostadsförmedlingar anser att alla ska ha tillgång till en avgiftsfri bostadsförmedling som ger alla som behöver möjlighet att få en passande bostad. Detta kan lösas på eller regional nivå och ger politiska verktyg att bryta boendesegregation. En bostadsförmedling ska förmedla sociala och medicinska förturer och göra det möjligt för människor med särskilda behov att hitta en passande bostad och boendeform. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En förmedling kan bara fungera om det finns lediga lägenheter att förmedla. I första hand bör överenskommelser träffas med fastighetsägare om att dessa ska lämna lediga lägenheter till förmedling. När detta inte fungerar ska det, genom att anvisningslagstiftningen återinförs, finnas lagstiftad möjlighet för kommunen att begära in de lediga lägenheterna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.2.4 Upprustning och ombyggnad I många förorter har behoven av underhåll, upprustning och ombyggnad blivit allt större, både vad gäller bostäderna i sig och boendemiljöerna.