mot · GP02MJ521 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ521av m.fl. (fp)Miljöpolitiken Sammanfattning Den liberala miljöpolitiken utgår från att människan är beroende av naturen och dess resurser. I naturen finns och skapas förutsättningar för allt mänskligt liv. En liberal miljöpolitik måste skydda människans livsmiljö och förvalta den för framtida generationer. De politiska utmaningarna på miljöområdet är stora. Risken för fortsatt utarmning av den biologiska mångfalden är påtaglig och globala klimatförändringar kan konstateras. Politikens roll på miljöområdet är att formulera mål, kontrollera och styra genom att sätta ramar för enskildas, organisationers och företags agerande. Liberalism är utvecklingsoptimism. Den ser stora möjligheter i den biologiska kunskapens och i demokratins och marknadsekonomins utvecklingskrafter. I utgör EU ett unikt demokratiskt verktyg för att lösa gränsöverskridande miljöproblem och för att skapa gemensamma miljöregler. Genom att stärka unionens kapacitet att fatta överstatliga beslut inom miljöområdet kan vi bryta den passivitet som präglat klimatpolitiken och begränsa utsläpp från energi- och transportproduktionen. En rationell energipolitik främjas bäst genom en fri energiproduktion. Staten ska uppställa krav beträffande hälsa, säkerhet och miljö och kontrollera att kraven uppfylls samt främja forskning och utveckling som syftar till att ersätta fossilbaserad energiproduktion med förnybara energikällor. Innehållsförteckning Sammanfattning 1 Innehållsförteckning 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 Inledning 4 Den biologiska mångfalden 6 Skogen 6 Förstärk älvskyddet 6 Natura 2000 7 Våtmarker 8 Kemikalier 8 Vatten 9 9 Färskvatten 9 Avrinningsdistrikt 10 Fosfor- och kväveläckage 10 Gränsöverskridande miljöpolitik 10 Klimatpolitiken 11 Klimatpolitik i tvångströja 11 klarar inte sina åtaganden 12 förslag till klimatstrategi 12 Ge EU makt över klimatpolitiken 12 Inför handel med utsläppsrätter 13 Grön skatteväxling 14 Skatt på avfallsförbränning 14 Dieselskatten 14 Miljökvalitetsnormer 15 Kretsloppet 15 Avfallspolitiken 15 Producent- och konsumentansvarets betydelse i avfallshanteringen 16 Energipolitiken 17 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värna den biologiska mångfalden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om älvskyddet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Natura 2000. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att skydda och anlägga våtmarker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kemikalier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser för att minska oljeutsläppen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avgift på utsläpp av förorenat vatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge EU makten över klimatpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miniminivå vad gäller koldioxidskatten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handel med utsläppsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fortsatt grön skatteväxling.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en viktbaserad skatt på förbränning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU arbeta för en gemensam kilometerskatt på lastbilstrafik.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den inom EU skall arbeta för att samtliga länder inom unionen skall premiera användning av diesel enligt miljöklass 1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ett bindande åtgärdsprogram för miljökvalitetsnormer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att allmänhetens positiva inställning till källsortering värnas och att hushållen ges ekonomiska incitament för en fortsatt källsortering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utöka producentansvaret till att omfatta fler produkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kretsloppsförsäkringar. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald 960 419 +150 000 34:15 Stöd till klimatinvesteringar 200 000 200 000 Summa för utgiftsområdet 3 124 563 50 000 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning:3 Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar 35:1 : Förvaltningskostnader 127 712 50 000 35:2 Bidrag för att minska elanvändningen 251 000 251 000 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor 168 000 168 000 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning 115 000 115 000 35:5 Energiforskning 466 343 150 000 35:6 Energiteknikstöd 130 000 130 000 35:7 Introduktion av ny energiteknik 230 000 200 000 35:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor i 384 000 384 000 Nytt anslag: Kärnsäkerhet i + 50 000 Summa för utgiftsområdet 2 132 055 1 398 000 1 Yrkande 2 hänvisat till BoU. 2 Yrkandena 9 och 1113 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 20 hänvisat till NU. Inledning Liberal politik utgår från den enskilda människan. Den enskilda människan är också utgångspunkten för liberal miljö- och naturresurspolitik. Naturens skönhet och rikedom är viktig för vår livskvalitet. Vårt övergripande mål är att den enskilda människans frihet och livschanser kombineras naturligt med insikten om att mänskligheten är beroende av jordens resurser. Att bevara orörd natur, ostörda rekreationsområden och biologisk mångfald är därför centrala mål för den liberala miljö- och naturresurspolitiken. Miljöpåverkan av mänsklig verksamhet får aldrig överskrida gränserna för det som är ekologiskt hållbart. En människas frihet får inte inskränka andra människors frihet. Därmed har vi också ett ansvar för att vårda jordens resurser för kommande generationer. Förvaltarskapstanken är därför vår utgångspunkt för hur vi ser på människans förhållande till naturen. Vår rätt att bruka är inte en rätt att förbruka. Hoten mot vår miljö har bytt karaktär. Från att det för några decennier sedan främst var en fråga om synliga och omedelbara fabriksutsläpp med nationella eller högst regionala skador har miljöproblemen blivit både mer globala och diffusa. är föroreningar stora hot mot miljön. Det är tydligt att de största miljöproblemen som klimatförändringar och förtunningen av stratosfärens ozonskikt till stor del är globala och beror på människors levnadsmönster. En säkrad god livsmiljö i det globala perspektivet är en utmaning som delas av hela jordens befolkning. Vi liberaler är övertygade om att miljöhoten går att bemästra. Men det kräver att ord blir till handling. Det är därför hög tid att fatta beslut som omsätter den politiska retoriken till konsekventa och medvetna åtgärder och som leder till konkreta resultat i miljöarbetet. Vi liberaler har en i grunden optimistisk syn och en tilltro till varje generations förmåga att finna lösningar på sin tids problem och känna ett ansvar för kommande släkten. Vi har också en positiv teknikvänlig syn på verkligheten. Genom tekniska framsteg har mänskligheten kunnat upptäcka flera miljöhot och i många fall också minskat dess inskränkningar . Kopplingen mellan ekonomiskt tänkande och miljötänkande är en nödvändig utgångspunkt för miljöarbete. En liberal miljöpolitik bejakar ekonomisk tillväxt som förutsättning för att skapa resurser till miljöförbättrande åtgärder. Marknadsekonomin står inte i motsats till förbättrad miljö, utan är tvärtemot ett medel som använt på rätt sätt effektivt kan lösa många av dagens stora miljöproblem. är också det parti som och hårdast drivit frågan om användning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Denna positiva liberala inställning innebär dock inte att vi aningslöst menar att det går att tänja naturens spelregler hur långt som helst. En viktig slutsats av detta är att en försiktighetsprincip måste prägla all mänsklig relation till naturen. Den biologiska mångfalden Den biologiska mångfalden är en förutsättning för människans överlevnad, men också en ständig källa till inspiration och rekreation. Att stoppa utarmningen av naturen, speciellt den biologiska mångfalden, är därför en av de viktigaste uppgifterna för den liberala miljöpolitiken. Biologisk mångfald främjar ekosystemets uthållighet och flexibilitet. Naturvård handlar framför allt om att skydda och bevara naturvärden och mångfalden i naturen åt framtida generationer. Allt fler arter hotas av utrotning. Den svenska och faunan blir allt fattigare. Tillgången på naturupplevelser utgör ett viktigt mått av frihet för medborgarna. För att säkra naturvärdena krävs insatser över hela det miljöpolitiska fältet, eftersom samtliga miljöhot i slutändan drabbar naturens skönhet. Skogen avverkas i ett område där man är väl medveten om att det finns hotade arter. Ett sätt att skydda naturskog och därmed den biologiska mångfalden är att undanta viss skogsmark från skogsbruk. För att en del av sista naturskog ska kunna bevaras för kommande generationer måste mer skog skyddas i reservat. Vissa former av skogsbruk med dess brukningsmetoder utgör ett hot mot den biologiska mångfalden i skogen. Genom den nuvarande skogsvårdslagen och genom ökade kunskaper hos skogsbrukarna har dock viktiga framsteg gjorts. Vi ser med glädje hur ett konstruktivt samarbete utvecklats mellan skogsägare och miljöorganisationer. I skogen finns unika biotoper och ekosystem som utgör grunden för många arters överlevnad. Dessa förutsättningar måste återspeglas i avverknings- och reproduktionsreglerna för att den biologiska mångfalden ska kunna bevaras. Skyddsskog, svårföryngrad skog och fjällnära skog har vi ett speciellt intresse av att bevara. Där inte vardagshänsynen räcker till är olika former av områdesskydd nödvändigt för att bevara större ekosystem och unika biotoper. För detta ändamål måste det dock avsättas större resurser för markinlösen. Med rådande system där intrångsersättning måste betalas till markägarna även vid skydd av mindre biotoper krävs trots regeringens tillskott ytterligare ökade budgetanslag till markinlösen. Det finns många unika naturområden som är hotade. Det är framförallt stora områden av ovärderlig så kallad gammelskog som står på spel. Effekten av det otillräckliga anslaget blir att värdefulla biotoper förstörs och att den biologiska mångfalden utarmas. Förstärk älvskyddet liberalerna har drivit kravet på ett starkt lagstadgat skydd för orörda älvar och vattendrag. Trots framgångar är det legala skyddet, enligt vår mening, fortfarande för svagt. Hotet mot skyddsvärda vattendrag skärps ytterligare av att företrädare för vattenkraftsindustrin allt oftare hävdar att miljöanpassad vattenkraftsutbyggnad inte ger lika stora skador på miljön som . Begreppet miljöanpassad vattenkraftsutbyggnad menar vi är innehållslöst. Teknikutveckling och effektivisering av kraftutvinning är självfallet välkomna, men all vattenkraftsutbyggnad som förutsätter reglering av vattendrag skadar naturvärden. föreslår mer resurser till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor men anser att bidrag till så kallad småskalig vattenkraftsutbyggnad inte bör utgå. Vi vill därför att 1§ punkt 4 och 9§ i förordningen (1998: 22) om statliga bidrag till vissa investeringar inom energiområdet tas bort. Istället bör regeringen ge i uppdrag att genomföra en inventering av uppdämda vattendrag som kan restaureras i syfte att återskapa strömmande vatten. Den absoluta merparten av våra älvar är exploaterade för att utvinna elektrisk kraft. återstår endast ett fåtal av de stora älvarna och andra betydande vattendrag i outbyggt skick. En utbyggd älv med följande miljöskador kan inte återställas. Det är därför av stor betydelse för naturvården att de orörda älvarna och andra vattendrag bevaras. De besitter unika naturvärden och utgör ofta viktiga ekosystem för hotade djurarter. Frågan om en utbyggnad av vattenkraften har under den nuvarande mandatperioden förts på tal. Frågan om skyddet för de så kallade nationalälvarna, älv, älv, Piteälv och , regleras i 3 kap naturresurslagen. Dessa regler har inarbetats i den nya i oförändrat skick under rubriken bestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissa områden i landet. Endast några redaktionella ändringar har gjorts. Mot bakgrund av de ökade hoten finns det starka skäl att skärpa skyddet för våra älvar. För det första ska det vara det för ett vattendrag redovisade skyddsbehovet som ska bedömas, och detta oberoende av vilket syfte ett planerat ingrepp skulle tjäna. För det andra ska inget generellt undantag från skyddet göras för några exploateringsskäl. Åtgärder för att utveckla befintliga tätorter, att utveckla det lokala näringslivet eller att utföra anläggningar som behövs för totalförsvaret bör generellt inte undantas från skyddet. För det tredje ska kraven på åtgärder som ofta kallas mindre ombyggnader av sådana vattenområden och älvsträckor som omfattas av älvskyddet skärpas så att dessa med säkerhet utesluter en faktisk utbyggnad. Införande av ny och effektivare teknik för kraftutvinning ska självfallet välkomnas, men denna får aldrig förutsätta tillkommande reglering av skyddade vattendrag. Natura 2000 Naturvård handlar om att skydda och bevara naturvärden och mångfalden i naturen åt framtida generationer. Biologisk mångfald och variation inom arter främjar dessutom ekosystemens flexibilitet och uthållighet. Natura 2000 som är av naturreservat innebär ett ofullständigt skydd och bygger främst på hotbilder och attityder i Syd- och . Det finns därför anledning att arbeta för att vidga direktiven för Natura 2000. Av de över 2 000 områden föreslagit som Natura 2000-områden har bara en dryg fjärdedel passat in på EU:s lista, varav inget representerar unikt nordisk natur. Mycket tyder på att den inte agerat tillräckligt kraftfullt för att få svenska naturområden klassade på EU:s lista, något som bland annat föranlett kritik från WWF. Inte ens de förslag som lämnats in från svensk sida innebär något heltäckande skydd. Vi liberaler anser att fler områden måste ges kvalificerat skydd som naturreservat eller på annat sätt skyddas. Fler nationalparker och natur- och kulturreservat behövs för att skydda exklusiva natur- och kulturlandskap. Våtmarker Våtmarkerna har stor betydelse som ekosystem och naturresurser. Förutom att dessa ofta utgör ekosystem betydelsefulla för den biologiska mångfalden fyller de en viktig funktion som naturliga omhändertagare av kväve- och fosforläckage till våra vattendrag. För att minska problemet med övergödningen av kustvattnen är det därför angeläget att inte bara bevara utan även arbeta för att restaurera och nyanlägga våtmarker. Skyddet av våra våtmarker måste stärkas. Det gäller framför allt de områden som ska skyddas enligt den internationella våtmarkskonventionen och enligt fågeldirektivet. Det är också nödvändigt att börja återskapa våtmarker för att utöka naturliga filter och för att öka de naturliga vattenreservoarerna. Kemikalier Ambitionen att skapa en giftfri miljö kräver stora insatser från samhällets samtliga aktörer. Grundlig vetenskaplig information ska utgöra en viktig mekanism i arbetet med att identifiera hot . Framtida teknisk, social och ekonomisk utveckling måste resultera i en minskning av miljöbelastningen. En ny kemikaliepolitik ska utgå från att de övergripande beslutsprinciperna ska vara att försiktighetsprincipen följs, att förorenaren betalar och att utredningsansvaret ska gälla alla kemiska ämnen. Strategier för hur ska reformeras och hur bättre ska kunna utveckla sitt nationella lagutrymme måste också ingå. För att öka skyddet för människors hälsa och miljö vill vi liberaler att arbetar för en förändring av EU:s kemikalielagstiftning. Vi vill att utredningsansvaret ska gälla alla kemiska ämnen och produkter samt att information om alla kemiska ämnens egenskaper ska finnas. Försiktighetsprincipen, som lämnar utrymme för åtgärder baserade på vetenskaplig grundad misstanke, bör föras in i alla direktiv. Speciellt angeläget är att så sker i begränsningsdirektivet. Vatten Vår planet, den blå planeten, är den enda i vårt solsystem som har vatten i fast, flytande och gasform. Vatten är också ett dominerande inslag i livets materia. Det är för vår egen och kommande generationers överlevnads skull viktigt att minimera de vattenrelaterade miljöproblemen. brottas med stora och allvarliga miljöproblem. med dess unika ekosystem fortsätter att smutsas ned genom utsläpp och läckage från samtliga länder och räknas som ett av de mest förorenade havsområdena i världen. Även vårt gemensamma luftrum tillförs utsläpp som försurar våra skogar och marker. Utsläppen kring och till kräver gemensamma lösningar på framför allt EU-nivå men även på nationell nivå. Den bästa miljöinsatsen för att stärka regionen kring är att arbeta för att våra grannländer blir medlemmar i . spelar en viktig roll och måste se till att Östersjösamarbetet effektiviseras. Samarbetet handlar för mycket om former och för lite om efterlevnad av gällande överenskommelser. Samverkan med våra grannländer bör bland annat inriktas på att minska koldioxidutsläppen på effektivast möjliga sätt. På kort sikt krävs vissa punktinsatser, bland annat ökade resurser för att minska oljeutsläppen i . Det krävs likaså en ökad samordning av övervakningen av sjöfarten i . Sekretariatet för ska koordinera och initiera insatser för att uppfylla Agenda 21-kraven om en hållbar utveckling inom regionen. För att intensifiera arbetet kring bör det lokala samarbetet mellan vänorter stärkas. Många viktiga projekt pågår, inte minst genom miljöorganisationerna, för att minska utsläppen av miljöföroreningar och för att bevara den biologiska mångfalden. Det återstår emellertid mycket att göra. En långsiktig plan för bevarandet av den biologiska mångfalden i och kring är en mycket viktig punkt som måste sättas högt på den politiska dagordningen. bör verka för en lag om miljölots på alla lastfartyg som trafikerar . För att minska utsläppen av olja och miljögifter är införandet av sanktioner vid överträdelser mot bestämmelser en viktig åtgärd. För att det ska vara möjligt krävs att alla länder kring har mottagningshamnar för förorenat vatten. Även i , , , och kräver vi liberaler olika åtgärder och sanktioner för att internationella konventioner verkligen ska efterlevas. Färskvatten Färskvatten är med vissa lokala undantag ingen bristvara i , men avloppssystemen vållar miljöproblem trots långtgående rening. En avgift på utsläpp av förorenat vatten bör införas för alla källor av betydelse. På så sätt skulle färskvattenanvändning minska, ett mer resurshushållande avloppssystem skapas och näringsämnena i avloppet missgynnas. En del av det material som omsätts i samhället används inte som varor utan tillhandahåller snarare tjänster. Exempel på detta är vatten som kylmedium eller transportmedium för avlopp. I den mån användningen orsakar dålig resurshushållning eller orsakar miljöproblem bör införandet av ekonomiska styrmedel övervägas. Avrinningsdistrikt begränsar de administrativa kommun- och länsgränserna samt bristande samordning arbetet att uppnå en god vattenkvalitet. Miljösamverkan på det lokala planet, exempelvis mellan jordbrukare inom ett delavrinningsområde, ökar det lokala engagemanget. har definierat 119 huvudavrinningsområden och cirka 11 000 delavrinningsområden i . Till dessa kommer kustområden med direktavrinning i havet. Den svenska kusten har sedan delats in i 55 kustvattenområden. anser att landet bör delas in i tio avrinningsdistrikt med huvudavrinningsområdena. Fosfor- och kväveläckage Övergödningen av våra kustvatten är ett omfattande miljöproblem som vi sett effekterna av . Tillväxt av alger och blomning av växtplankton har ökat och allt fler bottenytor saknar syre. Detta beror till stor del på kväve- och fosforutsläppen från land. Det är nödvändigt att utsläppen av både kväve och fosfor minskar. Gränsöverskridande miljöpolitik Liberalism är internationalism. I miljöpolitiken och i vårt eget miljömedvetande krävs solidaritet med människor i fattigare länder. De tidigt industrialiserade länderna har en tradition av att exploatera utvecklingsländernas resurser i form av människor, råvaror och miljö. Vi måste sträva efter en miljöutveckling som är hållbar ur ett globalt perspektiv. Bindande globala överenskommelser måste vidareutvecklas, liksom kunskaps- och tekniköverföring. Genom frihandel ökar möjligheterna att lösa många stora miljöproblem. Frihandel leder till effektivare hushållning med resurser, skapar resurser och effektivare hushållning för att lösa olika typer av miljöproblem. Den innebär också att miljövänlig teknik sprids snabbare. Frihandel skapar möjligheter för utvecklingsländerna att själva förädla sina naturtillgångar och kan därmed leda till att minska transportvolymerna. Det är vår mening att EU måste avskaffa sina tullar mot de fattigaste utvecklingsländerna. Den internationella handeln mellan vår jords länder ökar, och med den följer långa och energikrävande transporter som skapar enorma påfrestningar på den globala miljön. Den liberala miljöpolitiken vill därför kombinera frihandel med ett miljöanpassat transportsystem. Det kräver att transportslag även i internationell trafik måste betala sina miljökostnader. För detta krävs internationella överenskommelser om skatt och avgifter på miljöförstörande utsläpp från långväga vägtransporter, flyg och sjöfart. Klimatpolitiken Globala klimatförändringar som orsakats av människan är en av vår tids största miljöhot. Uttunningen av ozonskiktet är ett globalt problem och gemensamma lösningar på EU-nivå och global nivå är av betydelse för att lösa problemen. Det är ofta de fattigaste ländernas befolkning som riskerar att drabbas hårdast av klimatförändringar. Frågan om huruvida det finns en av människan förorsakad växthuseffekt har debatterats intensivt . Det finns en om möjligt ännu starkare konsensus om att det existerar en av människan förorsakad växthuseffekt, som har visat sig som bland annat en ökning av jordens medeltemperatur under det senaste halvseklet, en minskning av den lägre stratosfärens medeltemperatur, en sedan några decennier mer markant uppvärmning av de nordligaste delarna av , och , en snabbare ökning av den totala nederbörden på jorden, en minskning av havsisens utbredning i och en markant minskning av glaciärernas utbredning på norra halvklotet. Det blir också allt tydligare att den förstärkta växthuseffekten på grund av människans utsläpp av växthusgaser är den viktigaste orsaken till den pågående förändringen av klimatet. Mängden koldioxid i luften har ökat med . Klimatsystemet är trögt på grund av att det tar tid att värma upp oceanernas vatten. Troligen har vi därför endast sett en del av de klimatförändringar som kommer att ske till följd av de utsläpp som har gjorts . De utsläppsminskningar världssamfundet enades om i Kyoto skulle innebära att ökningen av mängden koldioxid i luften skulle reduceras med jämfört med om inga åtgärder vidtas. Kyotoprotokollet är således ett mycket litet steg på vägen mot en minskad växthuseffekt. Vare sig Kyotoprotokollets målsättning kommer att nås eller inte kommer förhandlingar om tillåtna utsläpp att påbörjas inom ungefär . EU accepterade i Kyoto en minskning . Sannolikt kommer av krävas . Klimatpolitik i tvångströja Frågan om vilken politik ska föra för att minska risken för växthuseffekten är en av de viktigaste frågor som svenska politiker ställs inför över huvud taget. presenterade sina förslag på åtgärder och långsiktiga målsättningar.