ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub366 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub366av m.fl. (s)Forskarskola i demokrati Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning kring demokratifrågor samt att får uppdraget att vara värduniversitet i en sådan forskarskola. Motivering Demokratin utgör fundamentet för vårt styrelseskick och värdegrunden för hela vårt nationsbygge. har djupa demokratiska traditioner och borde därför spela en viktig demokratiutvecklande roll i . Försöket att sprida offentlighetsprincipen inom EU visar på komplexiteten i denna mission. En viktig källa till förändrade villkor för demokratin är den pågående samhällsomdaningen från en industri- och servicestat till ett kunskapssamhälle. Företeelser som EU-medlemskap, globalisering, globala ekologiska predikament, internationell terrorism, IT och nya värderingsmönster kommer med säkerhet att påverka morgondagens demokratisyn. Riktigt hur denna påverkan kommer att gestaltas är måhända mindre tydligt än uppbrottssignalerna från den nuvarande ordningen. I detta skede är det av synnerlig vikt att den svenska forskningen och den långsiktiga kompetensförsörjningen inom demokratiområdet förstärks. Vi föreslår därför inrättandet av en forskarskola i demokrati på motsvarande villkor som övriga nationella forskarskolor. Inriktningen bör vara både internationell och mångvetenskaplig. En allmän trend i och andra länder är nämligen att demokratiforskningen, som varit något av en statsvetenskaplig specialitet, alltmer får prägel av ett mångvetenskapligt problemområde. Vi föreslår även att får uppdraget att vara värdhögskola. En sådan forskarskola är också en viktig markering av de nya universitetens roll för förnyelse och nytänkande. har antagit en forskningsstrategi med profilområdet Människans miljö, kommunikativa processer och demokrati med det särskilda mångvetenskapliga spetsområdet Demokratin och dess villkor. Ett uttryck för satsningen är den pågående rekryteringen av sex nya professurer med demokratiinriktad ämnesbeskrivning. I utgångsläget finns statskunskap, pedagogik, medie- och kommunikationsvetenskap, sociologi samt historia som kärnämnen flertalet redan i utgångsläget utrustade med två eller flera professorer. Studentkåren vid ÖU har dessutom tagit initiativ till ett nytt kvalitetsprogram för det inre livet på campus: Det demokratiska . Tanken är att utveckla universitetetsidén utifrån gränsöverskridanden mellan ämnen, spontana mötesplatser, ett campus för kulturella upplevelser och ett socialt bygge för engagemang både inom och i en vidare samhällelig mening för att bära upp taket i det öppna samhället. Programmet är gemensamt för studentkåren, de fackliga organisationerna och och befinner sig nu i en aktiv planeringsfas. Den föreslagna satsningen är också en viktig markering av de nya universitetens roll för förnyelse och nytänkande. Avslutningsvis kan framhållas att intresset för demokratifrågor har en lång tradition i län och gäller såväl offentliga sektorn som folkrörelser och också näringslivet. Gotab, 2001 () () () ()
mot · GP02Ub368 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub368av ()Skydd för personal vid fristående skolor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skydd för personal vid fristående skolor. Motivering Antalet fristående skolor har ökat kraftigt. Det har gått så snabbt att lagstiftningen inte har hängt med. En allvarlig brist är det dåliga skyddet för de anställda som vill avslöja problem på den fristående skola där de arbetar. De riskerar att förlora sina arbeten om de göra sådana avslöjanden. Någon motsvarighet till lex och lex inom vården och omsorgen finns inte. och lex tillkom efter avslöjanden om missförhållanden. Om den fristående skolan ska vara ett alternativ till den kommunala skolan måste villkoren vara så lika som möjligt. Det måste gälla också rätten för de anställda att utan risk avslöja missförhållanden. Lagen bör därför ändras.
mot · GP02Ub369 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub369av ()Idrottstimmar i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fler undervisningstimmar i skolan bör ägnas åt idrott. Motivering Enligt min mening måste ämnet idrott och hälsa ges ett större utrymme i skolan. Detta är inte minst viktigt eftersom antalet friluftsdagar har minskat i skolorna och möjligheterna till fysiska fritidsaktiviteter därmed minskats. Den svenska skolan är bland de sämsta i när det gäller satsning på idrott i skolan. Syftet med idrottsundervisning i skolan måste vara att ge ungdomarna tillfälle till nödvändig fysisk aktivitet och ge dem möjligheter att pröva på ett brett spektrum av olika idrotter för att ge impulser till fortsatt eget idrottande. Det är framför allt viktigt att de elever som inte idrottar på fritid får fysisk aktivitet och idrott i skolan. Det ger dem goda vanor och ökar deras möjlighet att leva ett sunt liv. Flera larmrapporter har visat på att den starkaste förklaringsfaktorn till att barn och ungdomar i allt större utsträckning drabbas av astma, allergier och ett flertal välfärdssjukdomar beror på att de sitter stilla för mycket. För att förbättra folkhälsan bör därför idrotten få ett större utrymme i skolan.
mot · GP02Ub371 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub371av m.fl. (m, kd, fp, c)Medicinsk utbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att smärtkunskap bör vara en obligatorisk del i all medicinsk utbildning av såväl läkare som sjuksköterskor samt övriga medicinska yrkesgrupper. Motivering Jag skall aldrig tystna! Så uttryckte sig smärtsyster nummer ett, , i samband med sin utnämning till medicine hedersdoktor vid Hälsouniversitetet i . Ett fruktbart samarbete hade ägt rum mellan och docent , sjuk- husets smärtcentrum. Ingen skall behöva ha ont i onödan. Underdosering och felaktigt val av smärtstillande medel är fortfarande vanligt. är man också på grund av ogrundad fruktan för missbruk på många håll alltför restriktiv med att ge adekvat smärtbehandling inklusive morfinpreparat i tillräcklig mängd till patienter, t.ex. mot cancersmärta. Orsaken till detta beror framför allt på bristande kunskap, såväl hos läkare som hos sjuksköterskor. Korrekt behandling orsakar inte missbruk! existerar ännu ingen fullgod utbildning i smärtvård, vare sig i läkar- eller i sjuksköterskeutbildningarna. Sådan utbildning i smärtkunskap bör vara ett obligatoriskt moment i utbildningen såväl av läkare som sjuksköterskor och övriga medicinska yrkesgrupper. X antal utbildningspoäng med tentamenskrav bör gälla. Att ge smärtlindring är en humanitär åtgärd som också innebär positiva kliniska effekter, då smärta påverkar ämnesomsättning och sjukdomsutveckling (tumörutveckling) negativt. Patientens hela tillstånd påverkas negativt av otillräcklig smärtvård. Att erhålla adekvat smärtlindring vid olika typer av smärttillstånd är en mänsklig rättighet. () () () ()
mot · GP02Ub373 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub373av och ()Inskrivning till särskola Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att se över inskrivningsförfarandet till särskolan i syfte att klart definiera elevkrets och regler för själva inskrivandet. Motivering Särskolan kommunaliserades 1996 och anledningen var att man menade att särskolan skulle ingå som en naturlig del i . ser man emellertid klara tendenser till att utredningar och inskrivning av elever i denna särskola ibland sker alltför lättvindigt och på oklara grunder. I särskild får man vara framgår också att reglerna är trubbigt formulerade och ger utrymme för ganska vida tolkningar. Detta kan därför vara en av anledningarna till att allt fler barn med s.k. bokstavsdiagnoser nu går i särskolan. Barnen blir gråzonsbarn. Dessa är barn som befinner sig mitt emellan, har speciella behov eller behöver mer lugn och ro för att klara av sina studier. Barn som skolan inte riktigt vet vad man skall göra med. Andelen elever i den obligatoriska särskolan har ökat från 8.200 /93 till nästan 12.500 elever /2000, vilket ger en ökning på . I har elevantalet ökat med . Mer än hälften av alla barn som skrivs in i särskolan i är invandrare. Men det är inte bara antalet invandrarbarn som ökat i särskolor. Det totala elevantalet i särskolan har ökat . av kommunerna som rapporterade till medger att elevgruppen i särskolan har förändrats. Barn med DAMP/ADHD och koncentrationssvårigheter har tillkommit liksom barn med emotionella svårigheter. Eleverna blir fler och elevkretsen vidare. () ()
mot · GP02Ub374 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub374av m.fl. (s)Läs- och skrivsvårigheter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till personer med läs- och skrivsvårigheter. Motivering Det beräknas att 300 000500 000 människor i saknar funktionell förmåga att läsa och skriva. En stor grupp barn har stora svårigheter att lära sig läsa och skriva. Det är därför av största vikt att skolan kan ställa diagnos och upptäcka elevernas problem att läsa och skriva. Bland de åtgärder som bör övervägas är obligatorisk utbildning om dyslexi bör ingå i lärarutbildningen skolan måste ha speciallärare som i sin tur har tillgång till experter som kan ställa diagnos och utarbeta individuella åtgärdsprogram. () () () ()
mot · GP02Ub377 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub377av (-)CSN:s påminnelseavgift Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om påminnelseavgift från CSN. Motivering Inkassolagen (1974:182) gäller indrivning av egen eller annans fordran genom krav eller annan inkassoåtgärd (inkassoverksamhet). Med inkassoåtgärd förstås åtgärd som innebär annan påtryckning på gäldenären än angivande av tid för betalning eller uppgift om att fordringen, om den inte betalas, kommer att överlämnas till någon annan för inkasso. Enligt 2 § 1 stycket får inkassoverksamhet som avser indrivning av fordringar för annans räkning eller fordringar som har övertagits för indrivning bedrivas endast efter tillstånd av Datainspektionen. Gäldenärens skyldighet att ersätta kostnader för inkassoåtgärder regleras i lagen (1981:739) om ersättning för inkassokostnader (ersättningslagen) och den anknytande förordningen (1981:1057) om ersättning för inkassokostnader m.m. Enlig 2 § lagen (1981:739) om ersättning för inkassokostnader är gäldenären skyldig att utge ersättning för skriftlig betalningspåminnelse rörande skulden, om avtal därom har träffats senast i samband med skuldens uppkomst. Enligt förordning (1981:1057) om ersättning för inkassokostnader m.m. lämnas ersättning enligt lagen (1981:739) om ersättning för inkassokostnader m.m. om det inte finns särskilda skäl till annat, med högst för en skriftlig betalningspåminnelse. Enligt 6 kap. 4 § studiestödslagen (1999:1395) får regeringen meddela föreskrifter om att () får ta ut avgifter för sina administrativa kostnader i samband med att studielån beviljas, vid återbetalning av studielån och i samband med återkrav av studiestöd. I studiestödsförordningen (2000:655) fastslås i 4 kap. 7 § att årsbelopp och administrativa avgifter enligt 4 kap. studiestödslagen ska betalas inom den tid och på det sätt som CSN bestämmer. Belopp som har betalats in ska i första hand räknas av på de administrativa avgifterna, i andra hand på den upplupna räntan och i sista hand på kapitalskulden. Vidare gäller enligt 4 kap. 8 § studiestödsförordningen att om årsbelopp inte har betalats senast efter förfallodagen, får CSN skicka en påminnelse till den betalningsskyldige. Av 6 kap. 5 § studiestödsförordningen framgår att avgifter för administrativa kostnader ska tas ut för debitering av årsbelopp (expeditionsavgift) och vid påminnelse om förfallna årsbelopp (påminnelseavgift). Expeditionsavgiften är för varje årsbelopp som debiteras och påminnelseavgiften är för varje påminnelse. Jag anser att det saknas godtagbar motivering till att CSN ska få ha rätt att ta ut en nästan så stor påminnelseavgift () av fattiga studerande och föreslår att lagen ändras så att påminnelseavgiften är lika för alla betalningsskyldiga.
mot · GP02Ub378 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub378av och ()Gymnasieprogram för persontransporter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett specialutformat gymnasieprogram för persontransporter. Motivering Det råder stor brist på bussförare och taxiförare. Enligt en alldeles ny enkätundersökning som genomfördes behöver rekrytera ca 3 000 förare . För tydlighetens skull skall påpekas att det handlar om sammanlagt 12 000 förare som måste nyrekryteras och alltså inte går över från ett bussföretag till ett annat när en trafikhuvudman vid en upphandling byter entreprenör. Till detta kommer att taxibranschen behöver rekrytera ca 5 000 förare . De mycket stora rekryteringsbehoven beror på hög medelålder och därmed stora pensionsavgångar. För att komma till rätta med de akuta rekryteringsbehoven och trygga buss- och taxibranschernas framtida kompetensförsörjning behövs ett specialutformat treårigt gymnasieprogram för persontransporter med utbildning av buss- och taxiförare med riksintag. Att vara buss- eller taxiförare handlar om så mycket mer än att bara framföra ett fordon mellan två punkter. Kollektivtrafiken och taxitrafiken blir allt mer fokuserad på resenärens önskemål och behov, vilket gör föraryrket till ett utpräglat serviceyrke. För att bli en god bussförare krävs allt högre kompetens inom kundservice. En utveckling som är nödvändig för att kollektivtrafiken skall kunna behålla och dra till sig nya resenärer. Det behövs med andra ord en utbildning som fokuserar på service och kundbemötande snarare än på mekaniska och tekniska aspekter. För att uppfylla dagens och framtidens krav krävs det en bred och gedigen persontransportutbildning inom gymnasieskolans ram. Den bör förutom den traditionella fordons- och förarutbildningen ge kunskaper om bland annat service, trafiksäkerhet, miljö, arbetsmiljöfrågor, datoranvändning, turism, entreprenörskap, småföretagande och språk. Genom inriktningen på service, turism och småföretagande kan utbildningen bidra till att bryta den mansdominans som traditionellt finns inom buss- och taxiföraryrket. är endast ca 5 000 av 27 000 bussförare kvinnor. En gymnasieutbildning skulle också ha en positiv inverkan på föraryrkets status, vilket i sig är viktigt för att buss- och taxibranscherna ska kunna klara sin kompetensförsörjning . Dessutom kommer trafiksäkerhet och ecodriving in som naturliga delar i utbildningen, vilket gör att trafiksäkerhets- och miljökompetensen kommer att öka generellt inom buss- och taxibranscherna. Regeringen fattade beslut om nya programmål för och inriktningar på nationella program i gymnasieskolan. I samband med detta beslut gav regeringen i uppdrag att se över systemet med riksrekryterande utbildningar. Dessutom har regeringen redan tillsatt en utredning för att se över gymnasieskolans programutbud. För att så snabbt som möjligt kunna införa detta treåriga gymnasieprogram för persontransporter med riksintag bör införandet av denna utbildning komma med i dessa två översyner. () ()
mot · GP02Ub382 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub382av ()Idrottstimmar i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fler undervisningstimmar i skolan bör ägnas åt idrott. Motivering har allt fler larmrapporter talat om ungdomars försämrade hälsa. Övervikt bland ungdomar ökar snabbt, till följd av ett alltför stillasittande liv. Enligt uppgift är det så många som var fjärde tioåring som lider av övervikt. En femtedel av eleverna på och gymnasiet motionerar aldrig, vare sig enskilt eller i en förening. Flera larmrapporter har visat på att den starkaste förklaringsfaktorn till att barn och ungdomar i allt större utsträckning drabbas av astma, allergier och ett flertal välfärdssjukdomar är att de sitter stilla för mycket. Skolans roll när det gäller de ungas motion är därför mycket viktig. Mot den bakgrunden är det allvarligt att det finns tecken på att de barn som motionerar minst också är de som har lägst närvaro på idrottstimmarna i skolan. Om denna utveckling fortsätter riskerar allt fler att drabbas av de följdsjukdomar som övervikt kan leda till. Den svenska skolan är bland de sämsta i när det gäller satsning på idrott i skolan. har näst efter minst schemalagd idrott i . Riksgenomsnittet för idrott i skolan ligger . Syftet med idrottsundervisning i skolan måste vara att ge ungdomarna tillfälle till nödvändig fysisk aktivitet och ge dem möjligheter att pröva på ett brett spektrum av olika idrotter för att ge impulser till fortsatt eget idrottande. Det är framför allt viktigt att de elever som inte idrottar får fysisk aktivitet och idrott i skolan. Det ger dem goda vanor och ökar deras möjlighet att leva ett sunt liv. Studier visar även att elevers resultat i teoretiska ämnen förbättrats när mängden idrottsundervisning ökat. För att förbättra folkhälsan bör därför idrotten få ett större utrymme i skolan.
mot · GP02Ub384 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub384av ()Dyslexi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager som sin mening för regeringen vad i motionen anförs om kraftfulla insatser på dyslexiområdet. Motivering På räknar man barnen i skolan med dyslexiproblem i promille. I räknar vi dem i procent, förutom dem med andra läs- och skrivsvårigheter. Trots att vi haft dyslexiår, debatter och kampanjer för läsfrämjande lämnar fortfarande ett stort antal elever skolan med grava läs- och skrivsvårigheter. Dessa utgör svåra sociala handikapp. Ett problem är att barnen i börjar skolan i en högre ålder än i flera andra länder. Men inte heller när de väl påbörjat sin skolgång tycks vi i vårt land ha insett behovet av en tidig diagnos med avseende på den teckenavkodning som läsandet utgör. Vid ett besök på , kunde jag ta del av deras arbete med tidigast möjliga läsdiagnostik i skolväsendet. Det har som ovan antytts också givit resultat. Problemen med läsandet har uppmärksammats i den pågående utredningen som bedrivs av svenska språket, men den utgör där av förklarliga skäl ett marginellt inslag. Dessvärre tycks det marginella också fortfarande gälla lärarutbildningen och lärarfortbildningen. Läget är bättre än det var för sedan, när jag själv fick min lärarutbildning. Dyslexin försvann in i en timmas lektion som allmänt handlade om inlärningsproblem. borde vi veta mycket mera och det gör vi. Det borde också innebära avsevärt bättre utbildning. Den är bättre men inte avsevärt. Framför allt finns det många med sin grundläggande utbildning som borde ges en rejäl gnuggning i hur man upptäcker dem med dyslexi och hur man kan hjälpa dem. borde gå i bräschen för en veritabel hela skolområdet omfattande kampanj på detta område. Det måste bli varje lärares skyldighet att inhämta kunskaper om detta. Regeringen bör ta initiativ till att sådana åtgärder vidtages inom det svenska utbildningsväsendet. måste man gå från ord till handling!
mot · GP02Ub386 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub386av ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur det externa forskningskapitalets vinster förhåller sig till insatt kapital. () är norra största sjukhus med en mycket kunskapsintensiv verksamhet. De tre huvuduppgifterna är att bedriva akut och planerad sjukvård för , bedriva akut och högspecialiserad vård för regionen samt bedriva forskning, utveckling och utbildning. Sjukhuset har större delen av landet som upptagningsområde för vissa specialiteter. Den framstående forskningen har blivit en utgångspunkt för utvecklingen inom läkemedelsindustrin. Pågående utvecklingsarbete för i handlar om att tydliggöra sjukhusets roll som region- och rikssjukhus samt rollen som universitetssjukhus. I samverkan med läkemedelsföretagen kan resultatet bli att vinsten av framforskade framgångsrika läkemedel hamnar i läkemedelsbolagens ficka och inte kommer sjukhusets verksamhet till del. Det är nödvändigt att skapa långsiktiga stabila förutsättningar och spelregler. prioriterar en satsning på forskning och samverkan med universitet och högskolor. Då uppskattningar ofta måste göras vilken del som är regionens () roll, statens roll och externa finansiärers roll, försvåras framförhållningen. I betänkandet om forskningspolitik UbU6 konstaterades att det finns behov av att se över både de många organisationer, bolag och stiftelser etc som inrättats med ändamålet att förbättra samverkan samt de olika formerna för samverkan. Översynen inriktas främst mot holdingbolag och teknikbrostiftelser. Det är omöjligt att skilja ut hur mycket av ram som sätts in i läkemedelsforskning, trots att landstingsmedel i princip inte går till externa uppdragsdelar. Det föreligger alltjämt påtagliga kapacitetsbrister i rollen som utförare av länssjukvård för . Mest angelägen är äldrevården vid SU (geriatrik, internmedicin), rättspsykiatri, akut barnsjukvård och intensivvård. är läkemedelsindustrin en mycket forskningsintensiv bransch. Det är mycket positivt för såväl läkemedelsindustrin som för ett universitetssjukhus att forska fram bra läkemedel för människors ökade välfärd. Det kan dock ifrågasättas om inte ska kunna tillgodogöra sig något av vinsten för sina insatser. Det är mycket svårt att dra gränsen för vad som tillhör de forskande läkarnas insatser i sitt ordinarie uppdrag som anställda av (regionen) och insatsen för det externa forskningsuppdraget. hade flera aktuella läkemedel varit omöjliga att få fram, om inte deras framtagande bedrivits i samarbete med fria forskningsmiljöer vid .