mot · GP02So501 · 2001-10-05 00:00:00 — Ökad busstrafik ny reningsteknik och användning av biobränslen kan liksom selektiv spårvägstrafik utvecklas ytterligare i storstaden och bidra till ett mer långsiktigt, hållbart och finmaskigt kollektivtrafiknät. Vad som ovan anförts om transport av miljöfarligt gods i innerstadsområden, bör ges regeringen till känna. 11.4 Vi bor vid havet Våra storstäder , och ligger vid havet. Att skydda våra hav från negativ miljöpåverkan är ett ytterst angeläget uppdrag. Miljöproblemen i våra hav är som så många andra miljöproblem gränsöverskridande. Att skydda våra hav och dricksvattentillgångar är till stort gagn inte bara för oss människor utan för alla djur, växter och organismer. Trots lagstiftning som förbjuder oljeutsläpp och dumpning av annat slag drabbas svenska vatten av många skadliga utsläpp. Miljöbrotten till havs begås inte i första hand för att skada miljön utan för att någon vill minska sina kostnader. Förslag om skärpning av straffrättsliga sanktioner återfinns i motion 2001/02:MJ337. Förslag om intensifierat samarbete för att förbättra miljön i återfinns också i motion 2001/02:MJ337. som fortfarande finns kvar i de större städerna är värdefulla för den biologiska mångfalden och för människors välbefinnande. är strandnära tomter mycket attraktiva för exploatering och oftast är marken redan planlagd vilket gör det svårare att tillämpa strandskyddsbestämmelser i lagstiftningen. Naturstränderna måste skyddas från vägar och bebyggelse. Den biologiska mångfalden som ofta är rik i brytningszonen mellan land och vatten måste bevaras. anser att nuvarande utformning av strandskyddet bör förändras. Genom att låta varje kommun själv avgöra vilka strandområden som skall vara skyddade, kan möjlighet finnas att fler boendemiljöer skapas som det finns möjlighet att stärka strandskyddet i hårt exploaterade områden. Vad som ovan anförts om strandskyddet återfinns som förslag i motion om bostäder (2001/02:Bo325). 11.5 Trafiken Trafikpolitiken måste utgå från ett hållbart samhälle och planeringen för transporter i storstadsområden måste ske med minsta möjliga miljöpåverkan och kostnadseffektivitet. Samhällsplaneringen måste inriktas på att skapa närhet mellan arbetsplats, boende och service så att vi kan minska behovet av transporter av olika slag. Planeringen måste också intensifiera arbetet med miljöanpassningen av transportsystemen och de allmänna kommunikationerna, samt för attraktiva cykelvägar mellan bostaden och arbetsplatsen. Trafikplaneringen måste utgå från vad miljön tål och storstadsbornas behov av säkra gång- och cykelbanor och en attraktiv kollektivtrafik. Vägar och gator bör generellt utformas så att de oskyddade trafikanternas behov prioriteras där fordon och övriga trafikanter samsas om gemensamt utrymme. Tillgängligheten för funktionshindrade måste vara självklar i all trafikplanering. Detta ansvar ligger i första hand på kommunerna men staten kan lyfta fram förebilder. Gemensamt för alla storstadsområden är ordentliga satsningar på kollektivtrafiken för att minska trycket på in- och utfarter samt för att få en minskad genomfartstrafik. Olika former av trängsel- eller miljöavgifter, kan vara ett sätt styra trafikflöden och få intäkter till kollektivtrafiken i de områden där avgifterna tas ut. För att genomföra detta behövs förändringar i lagstiftningen. Om sådana förändringar kommer till stånd så att det blir möjligt att vidta dessa åtgärder, är det väsentligt att varje stad/kommun sedan själv får besluta om ett eventuellt införande och om hur avgifterna skall användas. Vad som ovan anförts om att möjliggöra för kommunerna att införa olika former av trängsel- och miljöavgifter för att begränsa trafikflöden till förmån för kollektivtrafiken och stadsmiljön bör ges regeringen till känna. För att stimulera samåkandet bör det införas speciella samåkningsfiler där man bara får köra om, om man är flera i ett fordon. Finns särskilda bussfiler bör man se över möjligheterna att låta fordon med flera personer i köra i dessa. Infartsparkeringar i anslutning till kollektivtrafikanläggningar är en annan viktig satsning. Miljövänlig kollektivtrafik måste ständigt vara under utbyggnad. Målet måste vara att alla ska kunna leva med en god livskvalitet utan krav på körkort eller bilinnehav. Bussar, vattenvägar, fjärrtåg och regionaltåg är tillsammans med gång- och cykelstråk andra viktiga delar i ett fungerande trafiksystem som kan utvecklas och förbättras. Utbyggnaden av kollektivtrafiken och cykelstråken samt fler tvärkommunikationer är viktiga för att skapa positiva alternativ till privatbilismen. Satsningar på utbyggnad av infartsparkeringar, stimulanser för samåkning och i och även satsning på båtpendling är andra insatser för att minska privatbilismen. Nya tekniska lösningar bör också kunna utvecklas för ett framtida transportsystem. Rabatterade priser i olika former för kollektivtrafiken måste prövas, så att alternativet att välja kollektivtrafiken framför privatbilen underlättas. Underhållet av befintlig infrastruktur får inte försummas. Utbyggnaden av infrastrukturen för snabba tele- och IT-kommunikationer, som underlättar distansarbete minskar också trycket på trafiken i våra storstäder. Vad som ovan anförts om miljövänliga kollketivtrafiklösningar i storstadsområden, bör ges regeringen till känna. I övrigt vad gäller förslag till förbättrad infrastruktur för våra storstadsområden återkommer med förslag om detta, i en särskild partimotion med anledning av regeringens avlämnade proposition till om landets infrastruktur. 12 Ungdom och kultur i storstaden... Ungdomsfrid innebär att ungdomar skall behandlas likvärdigt i jämförelse med vuxna och likvärdigt mellan olika ungdomsgrupper/-kulturer. Ungdomar har rättigheter i samhället och de får inte diskrimineras på grund av sin ålder. Olika åldersgränser kan därför inte sättas efter godtycke eftersom det handlar om samhällets attityder och förhållningssätt gentemot ungdomen. Ungdomen måste ges ett verkligt inflytande över sin vardag, i skolan eller på arbetet och . har i en särskild ungdomsmotion (2001/02:K284), visat på den problematik som det innebär att vara ung och föreslagit lösningar. Ungdomar får inte diskrimineras eller på annat sätt missgynnas av samhället bara för att de inte har uppnått den ålder som samhället har satt som normgivande. ser som en självklarhet att alla myndiga personer skall få tillträde till alla offentliga lokaler. Lika självklart motsätter vi oss alla former av generella utegångsförbud för ungdomar på kvällstid som flera kommuner funderar på att införa. Särskilt storstadsungdomen är överöst med affischer, reklam och filmer som berättar för dem hur de skall se ut. En bild av idealkvinnans och idealmannens utseenden målas upp. De som producerar reklammaterial tänker inte på att den idealbild de använder sällan stämmer med verkligheten. Dessutom är bilderna retuscherade, ljuset korrigerat och en professionell sminkör har lagt sin hand vid modellerna. Med dessa bilder och ideal formas ungdomarna till vuxna individer. Reklam kan verka oskuldsfull, men den är en bidragande orsak till att av alla tjejer har ätstörningar och att en procent lider av anorexi. Dessutom har var femte sjuåring bantat. Megarexi, när man tränar så mycket att det blir skadligt och att ett sjukligt behov av att träna utvecklas, är vanligast bland killar. Bulimi är ytterligare en form av ätstörning som drabbar många unga. Detta är en ny folksjukdom som växer fram där unga i allmänhet, och tjejer i synnerhet, är de värst drabbade. tycker att det är viktigt att satsa mer pengar på vård och forskning kring denna typ av sjukdomar och förslag om detta återfinns i motion om ungdom 2001/02:K284. ser ungdomsmottagningarna som en offentlig lokal som skall vara öppen för alla ungdomar, och den skall vara lättillgänglig även för individer med funktionsnedsättningar. finns många olika åldersgränser för ungdomsmottagningar i olika kommuner, för är det självklart att alla ungdomsmottagningar ska vara öppna för alla ungdomar. Mobbning är ett stort problem på skolorna . För att skapa tryggare skolmiljöer måste aktivt arbete ske på skolorna för att förebygga mobbning. Skolorna skall ha handlingsprogram för att förebygga mobbning och stress. Ungdomarna bör i så tidig ålder som möjligt bli delaktiga i detta arbete, genom kamratstöd eller liknande. ser med glädje på de landsting och regioner som tillämpar nätverksbyggen för unga föräldrar och hoppas att sådana nätverk skall inplanteras i alla landsting och regioner för att underlätta för de unga föräldrar som väntar barn. Det måste gå att kombinera högre studier med föräldraskap, precis som vilket arbete som helst. Därför kräver att de som blir föräldrar ska erbjudas en anpassad studiegång på högskolor och universitet. ser även att det på ett nationellt plan utarbetas en nolltolerans på narkotikaområdet och att man gör en stor och långsiktig informationskampanj om droger och narkotikas inverkan på kroppen. Unga människor som påbörjat ett droganvändande måste få vård, särskilt anpassad efter deras ungdom. Vi ser mycket allvarligt på att alltfler vårdplatser lägger ner och att unga människor hänvisas till härbärgen. Vad som ovan anförts om vård för ungdomar som använder droger bör ges regeringen till känna. När man är ung är alla lika och det visar inte minst musiken och dansen. I har av alla barn i åldern minst en förälder född utomlands och har båda föräldrarna födda utomlands. Denna statistik skiljer sig sannolikt inte från Göteborgs- eller . Vi blundar om vi inte inser att en satsning på barn- och ungdomskulturen och på projekt som syftar till att stödja ungdomars kreativitet är en stor samhällsnytta som vi alla har glädje av, och det är således väl investerade pengar. Ungdomarna själva ska bestämma hur de ska använda de statliga pengar som ska gå till ungdomskulturen och till speciella projekt. Ungdomar får inte mötas av det som en av ledarna i Cirkus Cirkör berättade : Om man behöver pengar till ett projekt i så måste man vända sig till 22 olika representanter. Självklart måste reglerna vid ansökningar av pengar vara enkla, och bör därför få hantera anslagen som ska fördelas till ungdomars kulturaktiviteter för unga, av unga och med unga. Tyvärr så saknar ungdomarna både lokaler och pengar till sin kultur. Besparingsbeting har inneburit att fritids- och ungdomsgårdarna kraftigt fått dra ner på sin verksamhet och i sämsta fall bommat igen helt. Skillnaden är inte särskilt stor vare sig man bor i eller . Situationen är densamma och ungdomarna blir hänvisade till gatan. Tristess leder till en längtan att fly och i sämsta fall till drogmissbruk, våld och kriminalitet. Alltfler yngre rekryteras i missbrukarleden. Vi har ingen brist på fysiska mötesplatser för ungdomar i våra kommuner eller stadsdelar. Bristen ligger i att vi inte gjort dem till bra samlingspunkter för våra ungdomars aktiviteter på deras villkor. Lokalerna behöver i många fall rustas upp och ges goda förutsättningar för IT-kommunikationer. I ungdomars IT-värld handlar det ofta om kreativitet i musiken, spelen och kontakterna med andra ungdomar över nationsgränserna, och denna kreativitet måste stödjas. Vad som ovan anförts om lokaler och mötesplatser för ungdomar, bör ges regeringen till känna. Ingen, vare sig enskild eller organisation/institution, kan ensam axla ansvaret för att kulturlivet ska vara rikt och levande i varje lokal miljö. Aktörerna på kulturområdet är och ska vara många. De politiska besluten måste inriktas på att skapa goda förutsättningar för ett levande, lokalt kulturliv i alla delar av landet ett kulturliv med mångfald, hög kvalitet och plats för både amatörers skapande och professionella konstnärers gästspel och medverkan. En framgångsrik kulturpolitik förutsätter att medborgarna i kommunen känner att de berörs och att det som sker angår dem. Det är nödvändigt att den lokala kulturen, den som ofta engagerar och angår många på en ort, görs synlig. Den kulturella infrastrukturen med institutioner och myndigheter måste finnas och ges möjlighet att verka. får vi inte glömma bort den nya delen av kulturlivet, med filmfestivaler, rockkonserter etc, som är mer tillfälliga, oreglerade och mer kortsiktiga projekt som står för förnyelse och utveckling. Ett lysande exempel på morgondagens kulturrörelse är i där de genomfört ett förändringsarbete som lett till en levande teater med gränsöverskridande verksamhet. har utvecklats från en passiv uthyrningsscen till en internationellt uppmärksammad mötesplats för scenkonst och teori. Teatern har ökat sin publik med och är den scen i som har flest utomeuropeiska gästspel. hade teatern ca 81 000 besökare. programutbud omfattar såväl internationella teater- och dansgästspel som världsmusik, pop/rock, seminarier, föreläsningar, debatter och musikklubbar. Dessutom har det , då teatern varit stängd, startats nya kafé- och klubbverksamheter. En lokal kulturpolitik för framtiden är inte enbart en fråga om att förvalta det kommunen har, driva bibliotek, museer eller fördela bidrag, utan den måste också angå och engagera många människor. En stads kulturliv skapas inte enbart av kulturpolitiker och kommunala tjänstemän, inte heller av professionellt verksamma konstnärer och artister. Kultur skapas i samspel mellan människor som lever och fungerar i någon form av relation till varandra och sin omgivning. anser att och , , bör få ett gemensamt regeringsuppdrag att stimulera utvecklingsarbetet med kultur. Det handlar om att utveckla långsiktiga insatser som samverkansformer, förändringsarbete, erfarenhetsutbyte, information om kulturprojekt landet runt och om olika möjligheter att få stöd och vägledning i kulturarbete. föreslår kulturpolitiska åtgärder i motion 2001/02: Kr279. () () () () () ()