mot · GP02Ju368 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju368av m.fl. (kd)Rättsväsendet, Utgiftsområde 4 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 13 2 Förslag till riksdagsbeslut 14 3 En fungerande rättsstat ett medborgerligt krav 14 4 16 5 Åklagarväsendet 18 6 Domstolsväsendet 20 7 Kriminalvården 21 8 25 9 Det brottsförebyggande arbetet 26 2 Förslag till riksdagsbeslut anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen för under utgiftsområde 4. Rättsväsendet enligt uppställning: Anslag (tusental kronor) Regeringens förslag Anslagsförändring 4:1 13 117 532 380 000 4:4 Åklagarväsendet 741 751 50 000 4:5 Domstolsväsendet m.m. 3 617 192 180 000 4.6 Kriminalvården 4 122 603 337 000 4:10 20 719 3 000 4:15 Brottsförebyggande arbete 7 200 50 000 Summa för utgiftsområdet 23 640 823 1 000 000 3 En fungerande rättsstat ett medborgerligt krav En fungerande rättsordning är oumbärlig för ett gott samhälle. Rättsväsendet måste utvecklas så att det kan möta morgondagens behov och påfrestningar och garantera medborgarna rättstrygghet i ett internationaliserat samhälle. I ett gott samhälle överförs de demokratiska värdena och värderingarna från generation till generation. Utan dessa kommer relationerna mellan människor inte att fungera i vardagslivet. Tilliten och förtroendet måste utgå ifrån att respekten för varje människas unika värde är införlivad hos varje medmänniska. Rättsstatens uppgift är att ge en ram för dessa värden. Den skall syfta till att skapa en samlevnad med trygghet och respekt mellan människor och bidrar därmed också till att upprätthålla samhällets grundvärden. Nedskärningarna inom rättsväsendet har gått så långt att många ställer sig frågan: Kan man lita på rättsväsendet, lagstiftningen och myndigheterna? Regeringen konstaterar också i propositionen att antalet anmälda brott har ökat. har också utredningskostnaden per ärende redovisat till åklagare ökat anmärkningsvärt, från till . En orsak kan vara att ärendena blivit mer komplicerade. Detta visar att det är angeläget med ett fungerande rättsväsende som har resurser till sitt förfogande för att kunna garantera samhällsmedborgaren säkerhet, trygghet och ett väl fungerande rättsväsende. menar att all brottslighet, inklusive vardagsbrottsligheten, måste bekämpas. När anmälningar av detta slag kommer in till polisen skrivs en anmälan för försäkringsbolagets räkning, sedan avskrivs ärendet om det inte finns klara bevis. Detta är mycket olyckligt eftersom det kan leda till att allmänheten förlorar sitt förtroende för polis och rättsväsende. Alla brott, inklusive bostadsinbrott, överfall, våld och hot, bilstölder, klotter och skadegörelse, ska snabbt utredas. Även den grova gränsöverskridande brottsligheten, den ekonomiska brottsligheten, den mc-relaterade brottsligheten, den alltmer växande ungdomsbrottsligheten, brott med rasistiska inslag samt våld mot kvinnor och barn ska bekämpas kraftfullt. Nödvändiga åtgärder ska vidtas för att bekämpa barnpornografi- och narkotikabrott. Brottsligheten måste mötas med både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Snabba insatser krävs exempelvis genom närpolisverksamhet, samarbete mellan polis och socialtjänst samt då det gäller unga människor mellan skola, föräldrar och väl fungerande ungdomsrotlar. Då det gäller unga lagöverträdare vill vi även utveckla möjligheterna till medling och familjegruppskonferenser. Det viktigaste är det långsiktiga arbetet som handlar om förebyggande insatser; om internalisering, införlivandet av värden, värderingar och normer. Vi hävdar att de vuxnas insatser betyder mycket för att få barn och unga att avstå från att börja begå brott. Föräldrar och andra vuxna som har ansvar för barnuppfostran måste därför stöttas i sin uppgift. Det är de vuxna i familjen och i skolan som ska ge ungdomarna den sociala tryggheten inte, som i många förorter till storstäderna, gängmedlemmarna. Vi måste också kunna stötta de vuxna så att de kan vara närvarande och delaktiga i de ungas liv. Höjd upptäcktsrisk, fasthet och konsekvens är viktiga signaler i detta preventiva arbete. Att de vuxna i familjen får mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnet. Det är i sig brottsförebyggande. Familjestabilitet bör därför eftersträvas som ett grundläggande mål för samhället och även som en brottsförebyggande resurs. Den ekonomiska situationen för rättsväsendet har varit mycket ansträngd. Detta har i sin tur fått konsekvenser för verksamheten. ekonomiska vårproposition tillförde regeringen resurser. Rättsväsendet fick för extra, och . konstaterade regeringen att dessa medel inte med säkerhet skulle vara tillräckliga. Dessa farhågor har besannats. I årets budgetproposition framkommer att anslagssparandet har förbrukats och vänts till ett utnyttjande av anslagskrediten. Kriminalvården, polisen och har sammanlagt utnyttjat en anslagskredit om . I praktiken har detta inneburit att myndigheterna som bäst kunnat bibehålla en tidigare nivå. Som sämst har den kärva ekonomin inneburit kraftiga försämringar av verksamheten. anvisar därför, till utgiftsområde 4 Rättsväsendet, i förhållande till regeringens förslag ytterligare för , för samt för . 4 () fungerar som central förvaltnings- och tillsynsmyndighet för polisväsendet. Säkerhetspolisen, och hör till RPS. Det finns en polismyndighet i varje län och en polisstyrelse som har i uppgift att leda myndigheten. Regeringen föreslår ett anslag för 4:1 på 13 . anslår en ramförstärkning på ytterligare , 2003 och . Den nedrustning som tidigare skett inom rättsväsendet har fått allvarliga, svårreparerade konsekvenser. Trots förhållandevis stora anslagshöjningar till polisen har en mycket liten del av resursförstärkningen nått den faktiska verksamheten. Både på landsbygden och i storstäderna saknas resurser. Polisen har tvingats hålla sommarstängt på flera stationer i landet. Dessutom har många stationer haft begränsade öppettider på grund av personalbrist. Detta har lett till att man på sina håll anställt vaktbolag till att sköta de uppgifter som egentligen borde ligga på polisen. utför polisen uppgifter som mer effektivt kunde skötas av andra. Till exempel sköter poliserna själva om polisbilarna, man städar sina lokaler själva och man sköter administrativa uppgifter. I rationaliseringsivern har man dragit in på arrestantvakter. Detta leder till att poliser kan få köra långa sträckor bara för att lämna av en arresterad vilket gör att man inte kan delta i eventuella utryckningar under den tiden. Regeringen skriver i budgetpropositionen att det är nyttan för den enskilde medborgaren som ska stå i fokus vid alla tilltänkta förändringar. Vi tror att den enskilde medborgaren knappast har känt av den målsättningen. Ouppklarade brott, lång väntetid hos polisen, stängda polisstationer, ökad oro för överfall och inbrott samt vetskapen om att närmsta polis finns är den vardag de flesta svenskar lever med. anser att polisorganisationen måste ses över så att tilltron till rättsväsendet repareras. Regeringen bör därför omgående utvärdera dagens system och se över länspolisstyrelsernas reella möjligheter att genomföra verksamhetsplanen inom de ekonomiska ramar som tilldelats. Ett reformeringsarbete måste göras inom närpolisen. Målet är att det ska finnas en närpolis per tusen innevånare. finns en närpolis på 1400 innevånare. Vi anser att närpoliserna är viktiga inte minst för det brottsförebyggande arbetet. Antalet poliser i är för få. fanns 16 089 poliser. Enligt beräkningar som , , gjort behövs 19 000 poliser för att klara de mål som statsmakterna ställt upp. vill intensifiera polisutbildningen så att antalet poliser uppgår till 19 000. anser inte att man i första hand ska öppna en fjärde polishögskola. Det skulle innebära stora kostnader och är en kortsiktig lösning eftersom utbildningsbehovet kommer att minska igen efter 2006. I stället vill använda outnyttjade utbildningsplatser som finns på högskolor i närområdet och förlägga utbildningen på dessa. Arbetsmiljön inom polisen måste ses över. skriver följande i polisens årsredovisning: Arbetsmiljön inom Polisen, särskilt den psykosociala, skiljer sig på flera punkter från övrig offentlig verksamhet. Poliser är utsatta för hot och våld och är i sin yrkesutövning skyldiga att ingripa vilket innebär att de i vissa situationer är tvungna att använda fysiskt våld. Detta i kombination med oregelbundna arbetstider ger en särskild belastning avseende den psykosociala arbetsmiljön. Som exempel kan nämnas där poliser från hela landet kallades in. Där fanns poliser som inte fått någon träning i stress, vålds- och upploppssituationer liknande den som uppstod i . Detta innebar både en fysisk och psykisk påfrestning för de enskilda poliserna. Regeringen har i flera budgetpropositioner angett periodplanering som ett sätt att lyckas med det problemorienterade arbetssättet och lösa problemet med bristen på poliser. I årets budgetproposition skriver regeringen att det är svårt att mäta problemorientering i polisverksamheten. Ett enkelt men grovt mått är hur väl arbetstidsförläggningen har anpassats till verksamhetens behov. Ett sätt att åstadkomma en sådan anpassning i polisens verksamhet har varit s k periodplanering. För att belysa detta exemplifierar regeringen med att berätta om . Där anordnades i samarbete med RPS och BRÅ en konferens om problemorienterat arbete. Konferensen innehöll utöver gemensamma föreläsningar en tävling i problemorienterat arbete. har genomfört ett antal försök inom olika områden och varit föregångare i flera olika projekt. Men det regeringen inte beskriver är att har en mycket svår ekonomisk situation. Polisstyrelsen har talat om varsel av 40 polisfunktioner och 20 civila funktioner. Arbete pågår med att minska antalet poliser i . Visserligen har periodplanering ökat från totalt i landet men är fortfarande något som många poliser anser att de inte har tid att genomföra. Vi anser att regeringen har en övertro på periodplanering. menar att polisen behöver bättre anpassad utrustning. Alternativ måste finnas till de vapen som används . Ett exempel kan vara elpistoler. menar också att större krav måste ställas på den eller de som har ledningsansvaret. De problem som uppstått i samband med upplopp, kravaller och demonstrationer där polis hamnat i orimliga situationer och snabba bedömningar ska göras handlar i högre grad om ett ledningsansvar och en ledningsfråga menar . Brottsligheten har blivit allt grövre, mer gränsöverskridande och svårutredd, vilket ställer nya krav på polisens arbetsmetoder och spaningsarbete. menar att det krävs att utredningsmetoderna blir effektivare för att komma åt denna avancerade kriminalitet. Det internationella samarbetet måste utvecklas. Det är av central betydelse för det framtida förtroendet för rättsstaten att polisen kan hävda sig gentemot såväl internationella, välorganiserade brottslingar som mot den kvalificerade brottsligheten. I där det är tillåtet med buggning har man haft helt annan framgång med bekämpning av kriminalitet än vad vi haft i . anser att i likhet med ska ge polisen möjlighet till buggning under strikt kontrollerade former för att komma åt den avancerade kriminaliteten. Regeringen bör därför lägga fram ett lagförslag med innebörden att ska tillåta buggning. har betonat vikten av att behålla den som ett skydd för medborgarna i extrema situationer. Vi har krävt att insatsstyrkan ska läggas under för att den verkligen ska kunna bli en nationell resurs. Enligt den senaste rapporten har handlingskraften kraftigt beskurits bland annat på grund av att arbetsförhållandena försämrats, att riktlinjerna varit otydliga och att utrustningen varit dålig. Flera av de polismän som genomgått hård utbildning för att klara de krav som ställs i har sökt sig vidare till andra uppgifter. kräver att styrkan får utökade medel för att kunna behålla sin kompetens och styrka. I kommittémotionen Polisen i medborgarnas tjänst redogör i detalj för förslag som rör polisorganisationen. 5 Åklagarväsendet Åklagarväsendet består av åklagarmyndigheterna i , , , , och . Vid varje myndighet finns en överåklagare. Riksåklagaren är den centrala förvaltningsmyndigheten för åklagarväsendet. har i uppgift att bekämpa ekonomisk brottslighet och är en myndighet inom åklagarväsendet. () ansvarar för ekobrottsbekämpningen i , län, , , samt nu även . Regeringen föreslår ett anslag för 4:3 på . anslår en ramförstärkning på ytterligare för 4:3 . kan i stort klara de mål som satts upp för dess verksamhet. En rejäl satsning har gjorts för att öka kompetensen och därmed effektivisera och underlätta arbetet med att bekämpa den grövre brottsligheten, men den positiva tendens vi nu ser är inte garanterad att vara . De satsningar som gjorts har möjliggjorts med hjälp av rationaliseringar, omfördelning av resurser och tillfälliga budgettillskott. Enligt Riksåklagaren innebär de knappa marginalerna även fortsättningsvis fortsatta stora påfrestningar på åklagare och i många fall också på kanslipersonalen. Den kompetens som arbetats upp kan lätt försvinna om organisationen inte lyckas förbättra arbetssituationen och behålla den personal som finns , locka nyutexaminerade jurister till yrket samt fortsätta det nödvändiga kompetensutvecklingsprogram som påbörjats. Det akuta resursbehov som föreligger i åklagarorganisationen kan hänföras bland annat till en katastrofal situation vad gäller bekämpning av miljöbrott. Antalet anmälningar har ökat dramatiskt, från drygt 750 anmälningar till 2 2000. lämnades cirka 1 600 anmälningar in. Flera miljöbrott preskriberas på grund av det ohållbara arbetsläget. Situationen kräver en snabb lösning. Ett annat område med en oroande utveckling är polisens och åklagarnas bekämpning av den ekonomiska brottsligheten. Balanserna har minskat för alla andra brottstyper utom för ekobrotten. Medel har förts över från annan brottsbekämpning för att tillfälligt förbättra läget. Denna åtgärd är endast tillfällig och löser inte de permanenta problemen. Ekobrottsbekämpningen inom polis- och åklagarorganisationen fungerar inte tillfredsställande; personal saknas, tänkta samordnings- och utbildningsinsatser har inte genomförts. Även har stora svårigheter att uppfylla de krav som ställts av riksdag och regering. Nödvändiga nyrekryteringar har inte kunnat göras på grund av ett kärvt ekonomiskt läge. aviserar att alla tillgängliga medel förbrukats och att ekonomi belastas med en ingående skuld på . Vad gäller samverkan och samarbete mellan polis och åklagare har denna inte fungerat optimalt . Åklagare har uttryckt ett ökat missnöje bland annat vad gäller kvaliteten på polisutredningarna. Kompletteringar måste ofta göras, och de krav som bör ställas på en utredning åsidosätts. Den bristande kapaciteten inom polisen påverkar därmed åklagarnas arbetssituation. Tid som borde ägnas åt att t.ex. driva brottmålsprocessen läggs på polisiärt utredningsarbete. har tidigare pekat på att personalsituationen inom polisen måste förbättras. Fler civilanställda ger polisen ett förbättrat utrymme för utredningsarbete både vad gäller kvalitet och kvantitet. Det är också angeläget att samarbetet mellan polis och åklagare utvecklas. Så har också skett på vissa håll i landet med gott resultat. Denna nya samverkan skulle särskilt kunna bidra till att effektivisera arbetet med att utreda vardagsbrottslighet. Det är dock viktigt ur rättssäkerhetssynpunkt att konkreta regler för hur samarbetet ska bedrivas tas fram. Polis och åklagare ska behålla sina skilda funktioner. vill för avsätta tillräckliga resurser för åklagarväsendet för att beredskap ska finnas för ett ökat antal ärenden till följd av att fler poliser kommer i tjänst, för att förbättra arbetssituationen inom åklagarorganisationen och för att behålla den personal som finns , locka nyutexaminerade jurister till yrket samt fortsätta det nödvändiga kompetensutvecklingsprogram som påbörjats. menar att åklagarorganisationen måste förstärkas med 10 nya miljöåklagare, 6 ekobrottsåklagare samt 50 nya åklagare i syfte att skapa en arbetsorganisation med åklagarstöd för mängdärenden. anser också att det är nödvändigt att förändra ansvarsområde. En geografisk fördelning av ekobrottsbekämpningen är inte lämplig. Istället bör man under EBM:s tak lägga bekämpning av avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna, till exempel grova miljöbrott. På så sätt frigörs resurser i den lokala polis- och åklagarorganisationen som därmed får möjlighet att utreda övriga eko- och miljöbrott. I kommittémotionen Åklagarväsendet och redogör i detalj för förslag som rör åklagarorganisationen. 6 Domstolsväsendet Tingsrätterna, de sex hovrätterna och tillhör de allmänna domstolarna. Länsrätterna, de fyra kammarrätterna och Regeringsrätten tillhör de allmänna förvaltningsdomstolarna. fungerar som central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, arrendenämnderna, hyresnämnderna och . finns miljödomstolar vid samt vid , , och tingsrätter. Regeringen föreslår ett anslag för 4:5 Domstolsväsendet m.m. på 3 . anslår en ramförstärkning på ytterligare . Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Deras uppgifter är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt och att avkunna dom inom rimlig tid. Regeringens målsättning är att skapa större domkretsar. menar att om nedläggningarna fortskrider i enlighet med regeringens inriktning är risken stor att rättssäkerheten äventyras. utesluter inte en förändring av tingsrättsorganisationen, men vi anser att den inte kan genomföras utan hänsyn till helhetsperspektivet. Medborgarperspektivet med tyngdpunkt på tillgänglighet och lokal förankring är viktiga aspekter för rättssamhället som håller på att gå om intet under regeringens reformarbete. Avstånden till tingsrätterna kommer att minska människors vilja att inställa sig i tingsrätten för att vittna i ett mål. Avstånden kommer också att leda till ökade kostnader i form av förlorade arbetsinkomster, resor, traktamenten, övernattningar och så vidare. har föreslagit att de allmänna domstolarna ska läggas samman med förvaltningsdomstolarna. Detta kan skapa möjligheter för de mindre tingsrätterna att överleva. vill att en process inleds med syfte att sammanlägga de allmänna domstolarna med förvaltningsdomstolarna. föreslog med anledning av regeringens skrivelse En reformering av domstolsväsendet att en utvärdering av förändringarna av tingsrättsorganisationerna skulle göras omgående, och i avvaktan på denna utvärdering skulle inga nya beslut fattas. Regeringen har beslutat att en sådan utvärdering ska genomföras. Vi anser dock inte att ska genomföra utvärderingen. Istället bör en oberoende utredning se över frågan. känner stor oro över utvecklingen av domstolsorganisationen. Det pågående reformarbetet med flera nedläggningar av tingsrätter är ett exempel på underordnade ställning i förhållande till regeringen. Regeringens benägenhet att behandla domstolarna som enbart en länk i en rättskedja är olycklig. Domstolarna har en annan funktion att fylla jämfört med polisväsendet, åklagarväsendet och kriminalvården. anser därför att roll bör utredas. är ett centralt ämbetsverk och lyder under regeringen. förespråkar i stället en modell liknande den som finns i . Den danska lagen om Domstolsstyrelsens syfte är att värna om domstolarnas oavhängighet. i borde konstrueras om i enlighet med den danska modellen. skulle genom denna förändring ligga direkt under . På detta sätt skulle konflikten mellan den administrativa styrningen och domstolarnas självständighet undvikas. En rapport från visar att antalet komplicerade mål blir allt fler och att förhandlingstiderna i domstolarna ökar drastiskt. Arbetsbelastningen måste därför skyndsamt ses över. Domstolssekreterarnas roll bör utvecklas. menar också att det är angeläget att miljöfrågorna behandlas på ett adekvat sätt av domstolarna och att domstolarnas ledamöter får miljöutbildning för att de ska klara miljöbrottsfrågorna. Nämndemännens situation måste också ses över. Att rekrytera nämndemän är ett svårt arbete. Det kan bero på den låga ersättning som utgår. vill höja nämndemännens arvoden och förändra rekryteringssättet. Vi anser att det är viktigt att nämndemännen representerar hela befolkningen. Så är det inte . Allt för många tingsrätter saknar anpassade lokaler för målsäganden och vittnen. Vi har tidigare krävt att lokalerna i domstolarna bör vara så utformade att de brottsdrabbade, under ett förhandlingsuppehåll, erbjuds möjlighet att vistas i rum som är avskilda från den misstänkte och dennes släktingar och vänner. Detta bör även omfatta de vittnen som har kallats för att styrka målsägandens berättelse. Tingshusvärdar bör finnas för att underlätta ett sådant förfarande. Brottsofferjourerna gör en fantastisk insats vad gäller vittnesstöd. Målsättningen är att det på varje tingsrätt ska finnas en frivillig stödperson. Uppgiften för denna person är att ge vittnen och brottsoffer ett humant mottagande i domstolen, vara ett moraliskt stöd före och efter rättegången samt kunna svara på frågor och hänvisa vidare. Regeringen är villig att avsätta medel för att stimulera igångsättandet av vittnesstödsverksamheten vid de tingsrätter och hovrätter där verksamheten inte finns. Däremot är man inte beredd att fortgående stödja vittnesstödsverksamheten ekonomiskt. Detta är oroande. Vittnesstödsverksamheten får inte haverera på grund av bristande resurser. Liksom gjort i sin remiss vill påpeka att det är angeläget att verksamheten får en lämplig finansiell lösning. Vi menar att frågan om kontinuerligt ekonomiskt stöd till vittnesstödsverksamheten måste ses över. och bör få i uppdrag att titta på hur ett ekonomiskt stöd skulle kunna förbättra vittnesstödsverksamheten ytterligare. I kommittémotionen i redogör i detalj för förslag som rör domstolsväsendet. 7 Kriminalvården är chefsmyndighet för 36 lokala kriminalvårdsmyndigheter och för Transporttjänsten. Styrelsen är också central förvaltningsverksamhet för all kriminalvårdsverksamhet. I rent administrativt hänseende är även chefsmyndighet för och de 30 lokala övervakningsnämnderna. Regeringen föreslår ett anslag för 4:6 Kriminalvården på 4 . anslår en ramförstärkning på ytterligare . De medel regeringen avsatt för kriminalvården kommer inte att räcka. Å ena sidan beskriver regeringen hur Kriminalvårdens verksamhet har stagnerat men att man under innevarande år med det tillskott man fått förväntas utveckla verksamheten. Å andra sidan skriver regeringen att kan kriminalvårdens nuvarande anslagskredit visa sig inte räcka till om beräknade volymökningar slår in. Vi anser att det är omöjligt för kriminalvården att bedriva en långsiktig strategisk verksamhet när man ska hänvisas till att låna pengar för verksamheten. Regeringen anför vidare i budgetpropositionen att man även fortsättningsvis noga ska följa rättsväsendets verksamhet och resultat och efter analys av vidtagna effektivitetsåtgärder, återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte inser att kriminalvården är i skriande behov av resurser. Överfyllda häkten, narkotika på anstalterna, indragna programverksamheter och miserabla frigivningsförhållanden kan knappast vara att uppfylla statsmaktens intentioner. Kriminalvården är en del av rättsväsendet. Målet med kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Tyvärr klarar inte svensk kriminalvård att leva upp till detta mål. kräver att kriminalvården får en ny inriktning. Vi anser att kriminalvården måste utveckla mätmetoder som kan användas för att beskriva olika resultat som uppnås med behandlings- och vårdarbetet. Kriminalvården bör också utveckla och förstärka sin analyskapacitet. Ett utvecklat forskningsarbete som kan belysa sambanden mellan kriminalvård och de frigivnas återfall i brottslighet är nödvändigt. Sex av tio dömda återfaller i brott.