ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T317 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T317av och ()Det allmänna vägnätet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att behålla det allmänna vägnätet. Motivering Enligt en presenterad utredning () föreslås att 1 allmänna vägar skall avvecklas som allmän väg. Det motsvarar tio gånger längd och en femtedel av det allmänna vägnätet. De berörda vägarna föreslås istället bli enskilda vägar där drift och underhåll skall övertas av vägföreningar och de boende längs vägen. Huvudregeln föreslås vara att trafikmängden på vägen styr vad som skall anses vara allmän väg. Om ett sådant förslag genomförs innebär det en omfattande reträtt från samhället i landets glesbygdsområden. I våra hemlän och kommer hundratals mil att omfattas av denna förändring. Längs många av dessa vägar bor få människor, ofta äldre, som inte kan förväntas ta ett stort ansvar för vägnätet. Dessutom kommer förslaget att gälla de redan sämsta vägarna, vilka har ett mycket eftersatt underhåll. Sammantaget drabbar detta förslag våra medborgare på ett mycket osolidariskt sätt. En annan möjlighet att hålla nere kostnaderna är istället att överlåta skötseln av lämpliga delar av det alllmänna vägnätet på lokala entreprenörer som kan göra ett effektivt arbete på ett mera kostnadseffektivt sätt. Regeringen bör följaktligen ges till känna att en omfattande avveckling av det allmänna vägnätet inte skall genomföras. () ()
mot · GP02T318 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T318av de ()Rullstolsburna och tåg Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av regeringsinitiativ för att öka tillgängligheten för rullstolsburna på SJ:s tåg. Motivet till mitt förslag är rullstolsburen och hennes intensiva strävan och önskan är att klara sig på egen hand så långt som det bara är möjligt. Det är inte funktionshindret som är problemet. Det är omgivningens utformning som utgör det största hindret för henne. och hennes tre vänner skulle åka tåg från till . När de kom till tåget visade sig att bara en av dem fick plats på tåget. Det berodde inte på att tåget var fullt. Skälet är att och hennes tre vänner alla är rullstolsburna. Varför är det i omöjligt för en grupp rullstolsburna att åka med SJ:s tåg? Visserligen finns det numera bra ramper upp till X 2000-tågen, men bara en plats för rullstol per tåg. SJ är ett helägt statligt bolag och måste givetvis ta sitt ansvar för att och hennes vänner kan åka tåg tillsammans. Det kan inte vara meningen att de skall behöva ta olika tåg för att komma till samma slutstation. Det måste gå att hitta flexibla lösningar så att man enkelt kan göra det möjligt för en grupp rullstolsburna att åka med samma tåg och givetvis helst i samma vagn om de är i sällskap med varandra. Regeringen bör i detta syfte ta erforderliga initiativ.
mot · GP02T319 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T319av ()En ny förbifart vid Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbifart (E 22) vid . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kostnaderna täcks inom ramen för anslaget för investeringar i vägar. Motivering Allteftersom , på grund av utbyggnader och förbättringar, blivit en allt populärare vägsträcka med åtföljande höjd trafikintensitet har konsekvenserna för invånare blivit näst intill ohållbara. Buller och onödigt stora avgasutsläpp från långa och stillastående bilköer är mycket besvärande. Den smala passagen vid klaffbron över samt den trånga genomfarten inne i orsakar svåra trafikstockningar. Det är inte ovanligt att kilometerlånga köer uppstår vid högtrafik både söder och norr om . Detta för naturligtvis med sig svåra luftföroreningar i hela Söderköpingsområdet till stort men för kommunens innevånare. För att komma till rätta med dessa svåra trafik- och miljöproblem måste en förbifart utanför anläggas med det snaraste. Utbyggnaden måste prioriteras högt inom det totala anslaget för väginvesteringar.
mot · GP02T320 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T320av och ()Färjetrafik Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om färjetrafik mellan och . Motivering gästas av omkring två miljoner besökare, och av omkring 650 000. Trafikbelastningen är hård , i synnerhet på fastlandsvägarna till och . Öarnas popularitet är givetvis i grunden något positivt. menar t.o.m. att och har en sådan dragningskraft att det skulle vara motiverat med en förbindelse öarna emellan. Fler färdvägar innebär en avlastning på de övriga vägarna. Ett minskat tryck på vissa vägsträckor är bara en positiv effekt av en ny färjeförbindelse. Ett attraktivt och väl fungerande transportnät möjliggör ytterligare utveckling av turism, handel och annat företagande. och ökar i attraktionskraft för permanentboende när infrastrukturen är god. lider båda öarna av att det endast finns trafik i ett led, vilket gör dem till återvändsgator. En matartrafik OskarshamnÖlandGotland skulle lösa en del av de problemen. I de regionala utvecklingsplanerna talas det ofta om vikten av att integreras. Om förbindelsen mellan och faller väl ut, torde det vara möjligt att i ett senare skede även införliva . Visserligen skulle trafiken sannolikt behöva ett visst statligt stöd, men med rätt prioriteringar är det möjligt att avsätta en del av de fyra mdkr som satsas på väg- och järnvägsnät enligt de regionala utvecklingsplanerna. Även trafiken mellan och kommer att behöva statligt stöd. Den kan annars omöjligen konkurrera med Destination som erhåller ca för trafiken från fastlandshamnarna och . Ett konkurrensneutralt alternativ skulle vara att det rederi som trafikerar sträckan ÖlandGotland erbjuds ett schablonbelopp per passagerare som motsvarar det belopp Destination erhåller för sina resenärer. () ()
mot · GP02T321 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T321av och ()Det enskilda vägnätet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte överföra delar av det statliga vägnätet till det enskilda vägnätet och att bidragen till enskilda vägar höjs. Motivering särskilde utredare, , har i en rapport föreslagit att huvuddelen av de vägar som har mindre trafik än 125 fordon överförs från ansvar till det enskilda vägnätet. För glesbygdsområden skall gränsen 50 fordon gälla. Mer avancerade väganläggningar som broar och vägfärjor ska dock även i fortsättningen vara ansvar. Det svenska vägnätet består av statliga vägar, kommunala vägar och gator och enskilda vägar. Av de enskilda vägarna får bidrag från staten. utgör således det enskilda vägnätet en stor del av landets totala väginfrastruktur. omfattar de enskilda vägarna, som sagt, . Omfattningen av det enskilda vägnätet har inte förändrats i speciellt stor utsträckning . har avfolkningen av landsbygden medfört att trafikbelastningen inte ökat i alls samma utsträckning som gäller det övriga vägnätet. Det innebär att belastningen ekonomiskt och arbetsmässigt drabbat en minskande befolkning. Inte heller har de ekonomiska bidragen till det enskilda vägnätet ökat under . Förslaget att ytterligare öka det enskilda vägnätet är därför orimligt. Det faktum som utredningsmannen påvisar i sin rapport, att det enskilda vägnätet är mer välskött än den del av det statliga vägnätet som motsvarar de enskilda vägarna i trafikbelastning och standard, framförs som ett argument för att överföra ansvaret för dessa vägar till de boende på landsbygden. Vi ser det tvärtom som ett argument för att öka anslaget till underhåll och skötsel av det statliga, finmaskiga vägnätet, som statens bidrag till enskilda vägar höjs. () ()
mot · GP02T322 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T322av ()Vägskyltar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en snabb beredning av vägmärkesfrågorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ny enhetlig och mer företagarvänlig skyltningspolitik. Vägskyltar Vägskyltarnas primära uppgift torde vara att tjäna trafikanternas intressen, det vill säga att informera om orter och vägar men också om intressanta platser och evenemang. Självklart måste det finnas lagar och förordningar i första hand för trafiksäkerhetens skull. De måste dock kännetecknas av förståelse för småföretagarnas villkor inte minst på landsbygden. Tyvärr finns det ganska stora problem i samband med vägskyltning. Detta gäller inte minst för småföretagare på landsbygden som av förklarliga skäl vill upplysa om sin verksamhet. Det kan handla om konsthantverkare, gårdsbutiker, lanthandlare med flera som vill rikta sig till trafikanterna. Tyvärr finns många exempel på att företagare på landsbygden nekats skyltning med diverse motiveringar som har varit svåra att förstå. Alltför ofta uppfattar de som söker tillstånd för skyltning att de bemöts negativt. I stället för att vägra tillstånd borde vägmyndigheter och länsstyrelser mer fungera som rådgivare och i samarbete med den som söker och kommunala myndigheter försöka hitta lämpliga platser för vägskyltar. Reglerna för skyltning tillämpas olika av olika regioner. Detta är olyckligt. Det är av största vikt att en mer enhetlig tillämpning sker i hela landet. Det är också viktigt att regeringen snabbt ser över skyltningsfrågorna samt förenklar regelverket. Allt i syfte att förstärka det lokala inflytandet och öka hänsynstagandet till företagen samt turistiska och kulturella intressen.
mot · GP02T324 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T324av ()Vägnätet i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen särskilt måste beakta situationen för vägnätet i när den fördelar medel till vägunderhåll i hela riket. Vägnätet i Situationen för vägnätet i är i det närmaste katastrofal. När företagarnas riksorganisation gjorde en sammanställning av situationen för vägnätet i olika län betonade de särskilt situationen i . För varje län lyfte de fram tre vägar som var i behov av förbättringar, men när de kom till konstaterade de att det var i stort sett omöjligt att enbart nämna tre vägar eftersom hela vägnätet håller på att falla samman. Varje vår i samband med tjällossningen drabbas vägnät av så svåra skador att många vägar måste stängas av för tung trafik. Konsekvensen av tjälskadorna blir att vägarna inte bär för timmertransporter till skogsindustrier, massafabriker och sågverk vid kusten, med kostnader för skogsindustrin på nära . Transporten av timmer till skogsindustrier, massafabriker och sågverk måste säkerställas även när tjälen går ur marken. Det kommer att behövas totalt för att vägarna ska nå upp till en acceptabel nivå, likvärdig övriga riket. Bara tjällossningen medför att väg i norra måste åtgärdas om de stora stråken ska kunna hållas tjälfria och övriga vägar ha begränsad framkomlighet endast . Problemen med vägar som är oframkomliga drabbar inte bara företagandet i . Det drabbar även barnfamiljer som inte kan köra sina barn till dagis, som inte kan komma ut till dem som behöver omsorg, den höggravida mamman som inte kan ta sig till BB och många fler. Att vägarna är farbara är en förutsättning för att samhället ska fungera, och som situationen nu ser ut drabbas den lilla människan. Regeringen måste när den fördelar medel till vägunderhåll i hela riket särskilt beakta situationen i .
mot · GP02T327 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T327av och ()Färdtjänsten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förtydliganden i färdtjänstlagen. Motivering av ny lagstiftning för färdtjänst och riksfärdtjänst: ett resenärsperspektiv 2001 visar att de olika begränsande reglerna, höga avgifter för färdtjänst och minskad helhetssyn på resandet har lett till stora försämringar för många. Rapporten tar också upp att av kostnaderna för färdtjänsten utgörs av administrationskostnader hos kommunerna. Detta tyder på att kommunerna i stället för att utnyttja lagens möjligheter att samordna och förenkla har sökt egna särlösningar och satt upp byråkratiska regler. Detta gäller bl.a. begränsningar i åkandet, okänsliga regler för ledsagare, krångliga beställningsregler, stora prishöjningar m.m. I många fall kan man även konstatera att de försämringar som färdtjänsthuvudmännen genomfört går stick i stäv mot lagstiftarens mening. De delar i färdtjänstlagen som medger dessa försämringar måste förtydligas och skärpas. Färdtjänstfrågan är komplicerad. Den är mer än en del av den allmänna kollektivtrafiken. Den är att betrakta som den färdtjänstbeviljades ben, armar, cykel, bil buss och tåg. Därför kan man inte ensidigt säga att färdtjänsten skall utformas som kollektivtrafiken. Det är i stället en ersättning för andra transportmedel och för ett tillgängligt samhälle. En mer tillgänglig kollektivtrafik är något som gynnar hela samhället. I vissa situationer, inom vissa områden och för vissa grupper kan dock aldrig kollektivtrafiken ersätta färdtjänsten. Därför måste vi ha en färdtjänstlag som utgår från brukarnas förutsättningar. Om den nuvarande lagen är skriven på ett sådant sätt att färdtjänsthuvudmännen kan tolka den på annat sätt, bör lagen förtydligas. (m) ()
mot · GP02T328 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T328av och ()Stöd till kommuner för bredband Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunala bolag skall kunna erhålla det statliga stödet för anläggande av ortssammanbindande telenät och anläggande av lokala telenät. Motivering Regeringen angav i sin proposition (prop.1999/2000:86) Ett informationssamhälle för alla att av regional- och näringspolitiska skäl bör s.k. ortssammanbindande nät prioriteras så att små orter och därmed medborgare skall komma i åtnjutande av den nya tekniken. Stödet skall utgå där det bedöms att utbyggnad inte inom den närmaste fem åren kommer till stånd på helt kommersiell grund. Ett flertal kommuner hade redan vid propositionens tillkomst gjort kvalificerade bedömningar av marknadens aktiviteter. Man hade, även i ljuset av den kollapsande IT-branschen, helt korrekt gjort bedömningen att den s.k. marknaden inte inom överskådlig tid kommer att anlägga publika data- och telekommunikationsnät i den egna kommunen av den kvalitet som regeringen själv anger. Kommuner såsom exempelvis gjorde därför i ett tidigt skede avsevärda ansträngningar för att tillgodose de prioriterade behoven (skola, vård, omsorg och näringsliv) genom upphandling av kommunikationsnät. Då avsaknad av anbud förelåg beslutade kommunen i enlighet med lagen om offentlig upphandling att upphandla nät för eget ägande. I förordningarna anges kommuner som mottagare av statligt stöd för anläggande av telenät samt mottagare av statligt stöd för anläggande av lokala nät. Som konsekvens av den tolkning som råder av ordet kommun i förordningarna, kan kommuner i sin helhet undanhållas möjligheten att söka statliga stöd och därmed möjlighet för vidare utbyggnad av tele- och datanät till områden och orter där så inte kommer att ske på marknadsmässiga grunder. Kommunala bolag är enligt 1 § samt 6 § 1992:1528 att likställa med kommun. För att inte diskriminera kommunala bolag och därmed kommuner vad avser åtnjutandet av statliga stöd är det helt nödvändigt att låta kommuner själva välja om stöd skall sökas av kommunen eller av ett av kommunen helägt bolag. Regeringens avsikt kan inte vara att undanhålla statligt stöd till kommuner som av praktiska och konkurrensneutrala skäl valt att anlägga s.k. ortssammanbindande nät inom ramen för ett kommunalt bolag och enligt principen om öppet nät. Därför bör kommunala bolag, som rättsligt lyder under 1992:1528, ges rätt att söka och erhålla stöd inom den ekonomiska ram som föreligger. () ()
mot · GP02T329 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T329av och ()Nya kollektivtrafiksystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att utveckla nya, framtidsinriktade kollektivtrafiksystem. Motivering växer befolkningen ökar och trafik- och kommunikationsutrymmet minskar därmed. Kollektivtrafikinsatserna måste öka liksom framkomligheten på våra vägar inte minst för miljöns skull. För att den växande regionen i , med cirka två miljoner invånare, skall fungera någorlunda tillfredsställande för invånarna, näringslivet, samhälleliga institutioner och de som bor på annan ort men arbetar i , krävs att kommunikationerna dels till och från, dels inom regionen är av hög kvalitet. är det ett faktum att transporter av människor och gods orsakar de största miljöproblemen i regionen. När det gäller persontransporter är det viktigt att komma ihåg att har en relativt sett mycket hög andel av kollektivresenärer jämfört med andra storstadsregioner både inom och utom . Det är ingen tvekan om kollektivtrafikens positiva betydelse för och det är nödvändigt att den blir bättre. För att kollektivtrafiken ska ha goda chanser att konkurrera med bilen som färdmedel är det nödvändigt att också utveckla nya kollektiva trafiksystem. Ett sådant system kan vara s k sky-ways (en form av spårtaxi). Spårbilar, Internetbaserade beställningssystem för kollektiv bilanvändning är andra former som bör studeras och införas för att möta framtidens behov av ökade persontransporter. Säkert finns det flera exempel på ny teknik som vi borde kunna ta till vara och vidareutveckla. Olika studier har gjorts i bl a för att finna lämpliga platser för att pröva ett utvecklat spårtaxisystem men det har tyvärr inte kommit längre än till studier och lokaliseringsförslag. Det finns all anledning att också på den nationella politiska nivån följa utvecklingen av nya, framtidsinriktade projekt för persontransporter i syfte att främja miljön, samordna trafiken och minska bilanvändandet. () ()
mot · GP02T330 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T330av ()Järnvägar i län Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av järnvägssatsningar i län. Motivering har betydande investeringar gjorts i järnvägssystemet med utbyggnaden av Ostkustbanan, och . Dock kvarstår vissa brister, vilka utgör allvarliga hinder för en vidare utveckling av pendeltågstrafiken. På Ostkustbanan genom län återstår några sträckor med enkelspår. Det är delarna CSvartbäckenGamla Uppsala och ÄlvkarlebyBomansberget. Dessa sträckor tenderar nu att bli flaskhalsar i förbindelserna från till . En ombyggnad av sträckorna till dubbelspår är en förutsättning för att öka kapaciteten och hastigheten på banan för fjärrtågstrafiken och för att förlänga regionaltågstrafiken till . För är en förlängning av Upptåget till med stopp bl a i av stor betydelse för att förkorta restiderna och öka tillgängligheten till arbetsmarknaderna i . Byggandet av dubbelspår genom finns med i flerårsplan. Men på grund av regeringens nedskärningar och omdisponeringar har planering och byggstart försenats. Av trafik-, utvecklings- och säkerhetsskäl bör regeringen agera för att de ovan nämnda projekten prioriteras och inte ytterligare försenas. En ny järnväg mellan och är också ett angeläget projekt. Arbetsnamnet för sträckan är den felande länken på grund av dess funktion i ett vidare Mälardalsperspektiv. Med en ny järnväg skulle bl a restiderna från västra till förkortas betydligt och avlastas trafikanter. pågår inom länet en trafikanalys och en beräkning av den samhällsekonomiska nyttan av en sådan ny järnväg.
mot · GP02T331 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T331av ()till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avtalet med flygplats, . Motivering Regeringen har ensidigt fattat ett beslut att ska omvandlas till ett bostadsområde, en helt ny kommundel med 3 000 bostäder. Alltså i samma storlek som ett nytt eller . Detta skedde bland annat i samband med statsminister regeringsförklaring inför förra . Det statliga bolaget har därför börjat ett arbete med ett nytt stadsalternativ, där flygplatsverksamhet helt skall upphöra. har regeringen genom näringsminister utsett en kommitté, Stockholmsberedningen, som bl.a. har till uppgift att se över flygkapaciteten i utifrån befintliga flygplatser. I denna beredning ingår även att se över småflygets möjligheter, där () är en del. Det är märkligt att regeringen inte tagit några hänsyn till den berörda kommunen i frågan när det gäller egen vilja att utveckla detta område till ett bostadsområde. Detta med tanke på behov av ytterligare infrastruktur i form av nya vägar, kommunikationer, skolor, förskolor med mera. Den verksamhet som finns på flygplatsområdet är en blandning av småflyg för affärsverksamhet, utbildning och privatflyg. Inte minst nyttjar flygplatsen för inkommande transporter av olika organ för den akuta sjukvården. Detta gäller även polishelikoptertrafik, ambulanstrafik och annan övning för utryckningsfordon, något som är oerhört väsentligt i en storstadsregion. Därutöver nyttjas området för andra lämpliga övningar som modellflygning, dragracing och marknader som t.ex. Motorhistoriska sällskapet anordnar . Vart dessa skall ta vägen finns ingen plan på, än så . I några redan befintliga byggnader har studentbostäder iordningställts. Vilket naturligtvis är positivt, då detta behövs också i en region som med många studenter. De verksamheter som finns ser inga större problem i att samverka på området. Det finns en möjlighet att utnyttja den västra delen av den östvästliga banan på en sträcka av , vilket underlättar förutsättningen för boende i t.ex. studentbostäder i befintlig bebyggelse. Nog måste denna kombination med begränsad bankapacitet och viss bebyggelse utredas innan beslut fattas och verkställs. Likaså måste regeringens kommitté få fullgöra sitt uppdrag att se över småflyget och övrig flygkapacitet i enlighet med direktivet från regeringen innan avtal sägs upp. Det minsta som regeringen kunde verka för innan småflyget tvingas bort från , är att utse en alternativ plats för verksamheten. Denna bör dessutom inte ligga utanför storstadsregionen. Om småflyget från , och Barkaby försvinner blir den enda huvudstadsregion i som saknar banor för denna verksamhet. Detta kommer starkt att påverka företagsetableringar i den internationella konkurrensen.
mot · GP02T332 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T332av och ()Lika villkor för svenska och utländska åkerier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lika villkor för svenska och utländska åkerier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att harmoniseringssträvandena på området bör intensifieras. Motivering Svenska åkerier gör rätt för sig i . De betalar skatt och står för följderna vid lagöverträdelser. Det senare måste rimligen också gälla utländska åkeriföretagare. Fast så är det inte . Svensk polis kan inte inkräva trafikböter på plats. En utländsk lastbilsförare, som får böteslapp för en lagöverträdelse, kan i praktiken slänga den när han lämnar landet. Risken är liten att svenska åklagare kräver in böterna i efterhand. Om däremot en svensk förare skulle göra något fel i ett annat europeiskt land är tongångarna annorlunda. I vissa länder kan då såväl fordonet som dess last komma att omhändertas. Vi vill hävda att när det nu är så att såväl svenska åkerier som alla andra EU-länders åkerier fritt får bedriva transporter inom gemenskapen, bör man också självklart harmonisera reglerna för hur trafiken bedrivs och hur eventuella lagöverträdelser beivras. Detta bör man göra såväl för trafiksäkerhetens skull som för att konkurrenssnedvridningar skall undvikas. Frågan måste högprioriteras. Gotab, 2001 () ()