ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02MJ372 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ372av och ()Oljeutsläpp i havet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en lagändring när det gäller ansvaret för otillåtna oljeutsläpp. Motivering Enligt nuvarande lagstiftning och regler kan inte sjöfartens oljebovar bestraffas. Enligt uppgift släpper fartyg ut olja i den svenska delen av ca . Hur många utsläpp sker i de övriga delarna, månntro? Hur ska sjövägen kunna bli miljövägen om inte detta förändras med det snaraste? räcker det inte med att t.ex. ser ett utsläpp från ett fartyg för att en påföljd ska kunna utdömas. Det måste bevisas vilken person ombord som företagit denna brottsliga handling. Vi tycker att detta är orimligt höga beviskrav. Vi tycker att befälhavaren, som i övrigt har hela ansvaret för fartyget, ska kunna ställas till svars för otillåtna oljeutsläpp i havet. Av 395 utsläpp kunde 125 knytas till ett visst fartyg, men inte i något fall har åtal lett till fällande dom. Det talar för att lagstiftningen måste förändras, tycker vi. Det finns visserligen en vattenföroreningsavgift som kan utdömas. Men då är ju skadan redan skedd. Vid oljeutsläpp visas ofta på TV skadade fåglar och deras lidande. Det är illa nog. Men skadan på flora och fauna i deras helhet är förödande för miljön. I högtidliga stunder talar vi om, inte mer utsläpp än vad naturen tål och krav på en uthållig tillväxt. Menar vi allvar måste vi också skapa förutsättningar för detta. Genom att ihärdigt påverka attityder och beslut såväl i andra länder som i internationella organisationer, som IMO, Marpol och EU. Enligt uppgift planeras en utbyggnad av raffinaderiverksamhet i våra grannländer på andra sidan . Det finns all anledning att vara uppmärksam och på olika vis påverka så att vårt gemensamma hav kommer att ha en sund och frisk flora och fauna och ge glädje och rekreation till invånarna runt kusterna. () ()
mot · GP02MJ377 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ377av ()Förorenad jord Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenklad miljöprövning skapas för tillfälligt tillstånd att rena förorenad jord på plats. Ett stort miljöproblem På många ställen i vårt land finns områden med kraftigt förorenad jord. Efter fabriksnedläggelse eller annan verksamhet behöver denna jord tas om hand och renas. Förorenade massor innebär ett stort miljöproblem genom alla gifter som är lagrade i jorden. En stor permanent jordreningsanläggning innebär långa och miljöstörande transporter, med last av kraftigt förorenad jord och avgasutsläpp. Den ökade trafikbelastningen med tunga fordon ökar ytterligare den miljöbelastning som redan jordreningsanläggningen åstadkommer. En förenklad miljöprövning Miljöprövningsprocessen före tillståndsgivningen är i stort sett densamma vare sig man avser att behandla förorenade jordmassor på platsen där de ligger, eller om man skapar en jordreningsanläggning dit den förorenade jorden fraktas och efter rening fraktas bort igen. Från miljösynpunkt är det klart bästa alternativet att behandla förorenad jord på plats med hjälp av mobil reningsteknik. För att styra utvecklingen i denna riktning måste tillståndsgivningen för jordrening på plats underlättas. Miljöprövningen är en tids- och resurskrävande procedur för verksamhetsutövaren, som därför hellre väljer den enklaste vägen genom att söka tillstånd för en jordreningsanläggning. Regeringen bör därför ges till känna att förenklad miljöprövning bör skapas för tillfälligt tillstånd att rena förorenad jord på plats.
mot · GP02MJ378 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ378av (m)Bidrag till katalytisk avgasrening Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till utformning av bidrag till eftermontering av aggregat för avgasrening. Motivering har en av äldsta bilparker, vilket innebär att en hel del fordon som rör sig på det svenska vägnätet saknar motorer med katalytisk avgasrening. kan den åldersstigna vagnparken sägas vara ett uttryck för svenskens kvalitetsmedvetenhet eftersom så många fordon fortfarande rullar efter godkänd kontrollbesiktning. Många anser sig inte, inom överblickbar tid, ha råd att byta till en ny/nyare bil, men vill ändå köra miljövänligt. Ett alternativ till en förhöjd skrotningspremie vore kanske för en del om det fanns en möjlighet att få del av bidrag till kostnaden för eftermontering av anordning för katalytisk avgasrening, på de motortyper där det rent tekniskt låter sig göras. Det vore ett miljövänligt sätt att förlänga livslängden på vissa fordon som det skulle underlätta för dem som är beroende av en bil, men har en begränsad hushållsekonomi.
mot · GP02MJ380 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ380av ()Vildlaxen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att rädda vildlaxbeståndet i älvarna och få ett slut på de återkommande laxfiskediskussionerna längs . Motivering Vattenkraftsutbyggnaden satte stopp för produktion av laxyngel i många stora vildlaxälvar längs . Vattenkraftsutbyggarna förpliktades dock att sätta ut det antal laxsmolt som motsvarade älvens egen produktion. Bland de större älvarna med Östersjölax är bara och älv outbyggda. Användningen av konstfiber vid tillverkning av fångstredskap startade ett effektivt havsfiske (drivnät och drivgarn). Laxfisket förflyttades från kusterna och älvarna till havet. av laxfångsten är havsfiske. Återstående fördelas mellan kustfiskarna (binäringsfiskarna) och älvsfiskarna. Denna fördelning är orimlig. På grund av effektivt havsfiske har allt färre avelsfiskar år kommit på lekvandring till älvarna. En begränsning av havsfisket är därför nödvändig för att rädda vildlaxbeståndet i älvarna. Enligt gjorda undersökningar skulle älv, som utgör gränsälv mot , kunna producera en halv miljon laxsmolt men på grund av det alltför stora havsfisket har alltför få lekande laxar kunnat återvända till älven, vilket medfört att laxsmoltproduktionen blivit lägre. En undersökning som utfördes av pekar på att inkomsterna från laxfisket i älvs vattensystem skulle kunna bli upp till 500 miljoner om , Lainio och Muonio älvars naturresurser utnyttjas fullt ut. En möjlighet till nya arbetstillfällen i en bygd som uppvisar de högsta arbetslöshetssiffrorna i landet. har i ett utredningsprojekt, Laxen tillbaka till våra älvar, beräknat att ett fullt utbyggt sportfiske i Norr- och Västerbottensälvarna kan omsätta ca och utgöra underlag för ca 180 helårsarbeten. Som jämförelse kan nämnas att förstahandsvärdet av hela det svenska yrkesfisket efter Östersjölax uppgick till . Den återkommande frågan mellan havs-, kust- och älvsfiskarna om var och när laxfiske får bedrivas beror på en illa förd fiskepolitik i . Enligt min mening måste den ta nya initiativ till en gemensam vildlaxpolitik med den finska regeringen för att rädda vildlaxen i våra älvar och få ett slut på de återkommande diskussionerna om var, när och hur laxfiske får bedrivas.
mot · GP02MJ381 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ381av ()i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheter till ett basanslag för den ekologiska forskningen vid i . i Den verksamhet som utvecklats i kan betraktas som ett pionjärarbete och som starten för den moderna ekologiska odlingen i . finns här samlade sju biodynamiska lantbruk och flera biodynamiska trädgårdsföretag i anslutning till dessa med en samlad areal på 600 ha. Därtill kommer lokal förädling med bl.a. kvarn, bageri, mejeri och förädling av grönsaker. Forskningsarbetet bygger på grundläggande ekologiska principer, kretslopp, förnyelsebar energi och vården av den biologiska mångfalden och syftar till en uthållig försörjning av livsmedel med hög näringskvalitet. Institutet, med sin försöksgård i och i samverkan med övriga biodynamiska gårdar i , är särskilt inriktat på kretsloppsfrågor, resurshushållning och miljö inom jordbruket med därtill hörande praktiska tillämpningar. Forskningsarbetet vid institutet finns redovisat i ett stort antal nationellt och internationellt publicerade rapporter. Ett EU-projekt rörande jordbruket och miljö planeras i samarbete med sju andra . Samarbete sker dels med forskare vid SLU, dels med forskare med motsvarande verksamheter i andra länder. Det är angeläget att ta till vara även detta arbete, bl.a. i syfte att nå målsättningen att av den odlade arealen i skall vara ekologiskt odlad . Arbetets omfattning begränsas dock av bristen på ekonomiska medel till basresurser. Ska konkurrens på lika villkor med universitetsanknutna forskningsinstitut om tillgängliga medel vara möjlig, krävs att institutet i likhet med dessa har en trygghet genom tillgång till ett fast basanslag. Pluralism och mångfald är en förutsättning för en positiv utveckling inom all forskning. Detta gäller givetvis även forskningen inom det ekologiska området.
mot · GP02MJ383 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ383av och ()Syltindustrin Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om oklara regler för vissa livsmedelsproducenter. Motivering På flera håll i landet, men speciellt i inland, finns små och medelstora livsmedelsföretag som tillverkar saft, sylt och bär av skogens råvaror. Många av dessa företag upplever regelverk för olika stöd som besvärligt. behandlas dessa företag som om de arbetar med jordbruksprodukter, ibland som om de arbetar med icke jordbruksprodukter. Ändå är råvarorna desamma. Ett exempel är att dessa företag inte kan få investeringsstöd för förädling och avsättning, eftersom någon producent av råvaran inte finns, och då ger inte investeringen en ekonomisk fördel för jordbrukaren. Stöd kan sålunda inte utgå. Vad gäller transportbidrag betraktas samma företag som om de arbetar med jordbruksprodukter. För att även glesbygden och dessa företag ska kunna leva och utvecklas behövs en översyn av regelverket för att klargöra vad som menas med jordbruksprodukter i olika sammanhang. () ()
mot · GP02MJ384 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ384av ()Reformering av Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en reformering av . Motivering Krångel och pålagor i olika former är vad som oftast brukar nämnas när hindren för småföretagarnas utveckling ska beskrivas. Till detta kan man nu också lägga ett mycket konkret gissel för många småföretagare, nämligen den miljöbalk som är rådande i . Den är ett praktexempel på en lag som är full av fallgropar och av byråkratiskt och fiskalt tänkande. Lagtexten kräver en anmälningsplikt in absurdum av kommunerna. Det har lett till att hela i åtalats för tjänstefel när man agerat mer efter omdöme än efter lagen. Hur obarmhärtigt kan slå mot småföretagare finns det en rad exempel på. Två unga frisörer flyttade sin salong från en liten källarlokal till en betydligt större och bättre f.d. apotekslokal, men de ansökte inte om särskilt miljötillstånd för sin hårklippning i den nya lokalen. Det kostade dem plus 40 dagsböter och en prick i brottsregistret. Det tycks inte spela någon roll om miljön har lidit av de s.k. försummelser som företag gjort, det tycks räcka med att man har utmanat det strafftänkande som funnits hos lagstiftaren. När man nu ska se över måste ändamålet vara att man sätter miljöskyddet före ivern att ta ut straffsanktioner. Gotab, 2001 ()
mot · GP02MJ386 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ386av och ()Avyttring av skrotbilar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avyttring av skrotbilar. Motivering Skrotbilar som dumpats ute i naturen, på parkeringsplatser på gårdar o.s.v. och stått där år har upplevts mycket besvärande. De har ofta utsatts för skadegörelse och därmed kunnat utgöra fara för bl.a. barn, men också varit i vägen på olika sätt bl.a. för snöröjningen. Bilskrotningslagen (1975:343) har ändrats och fr.o.m. gäller följande. Lagen omfattar samtliga bilar, oavsett utförande, med en tjänstevikt på högst . Det betyder att alla sådana fordon omfattas av bestämmelserna om skrotningsavgift och skrotningspremie (avgiftskrav och premieutbetalning). Endast skrotare som är auktoriserade får utföra skrotning av sådana fordon (auktorisationskrav). Det åligger tillsynsmyndigheterna, kommunerna, att kontrollera detta. Möjligheten för kommuner att efter anmälan upprätta upplag och skriva skrotningsintyg upphör. ansvarar för nödvändiga ändringar i förteckningen över auktoriserade skrotare. Producent som har avtal med auktoriserad skrotare får rätt att underteckna skrotningsintyg. Producenten anmäler detta till aktuell länstyrelse. Bilskrotningsavgiften och bilskrotningspremien regleras i 19 § bilskrotningsförordningen (1975:348). Det är mycket positivt att dessa nya regler nu införts, men det förekommer att ägaren till fordon som är uppställt på annans mark mot markägarens vilja inte kan anträffas. Även för dessa fall bör möjligheten att flytta fordonet finnas. Det är därför angeläget att det skyndsamt utarbetas regler hur man förfar med detta både ur rättsäkerhetssynpunkt för fordonsägaren men också utifrån möjligheten att snabbt verkställa beslutet för att kunna forsla bort skrotbilen. () ()
mot · GP02MJ387 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ387av och ()Tillämpning av strandskyddsbestämmelser lokalt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strandskyddet. Motivering Strandskyddsbestämmelserna finns reglerade i och fungerar lika över hela landet. I är förutsättningarna annorlunda än t.ex. i storstadsregionerna. I finns strand per innevånare, så det rörliga friluftslivets intressen blir väl tillgodosedda. Men ändå är det så att om någon vill bygga ett sommarhus nära stranden går ej detta på grund av strandskyddsbestämmelserna. Detta kan upplevas statiskt och svårt för den enskilde att förstå. Att tillgodose det rörliga friluftslivet är naturligtvis oerhört viktigt, men med så stora strandytor kan allas intressen tillgodoses. Enligt portalbestämmelsen i 1 kap 2 § är det en angelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten. Som ovan nämnts regleras strandskyddet i , vilket innebär att strandskyddet är undantaget från det kommunala planmonopolet. Enligt vår uppfattning borde kommunerna i sin fysiska planering med utgångspunkt i strandskyddets syfte få bestämma var strandskyddet skall gälla och inte gälla. Därför bör en översyn av bestämmelserna ske i syfte att kommunerna skall avgöra om undantag från strandskyddsbestämmelserna kan lämnas, naturligtvis med största hänsyn tagen till allmänintresset. Härvid bör övervägas om inte strandskyddsbestämmelserna bör överföras till . De lokala förutsättningarna i är så olika så därför bör också frågan avgöras lokalt. () ()
mot · GP02MJ388 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ388av och ()Jordbruks- och livsmedelsproduktion Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jordbruks- och livsmedelsproduktion. Motivering En bra jordbruks- och livsmedelspolitik ska leda till att alla har tillgång till god och säker mat till skäliga priser. För att nå det är det å ena sidan angeläget att ha starka konsumentorganisationer. Å andra sidan handlar det om att ge de svenska livsmedelsproducenterna jordbrukarna goda förutsättningar att leva upp till och följa de krav som ställs på bra djuromsorg, miljötänkande och framtagning av säkra livsmedel. Målet för landets jordbrukspolitik måste vara att i hela landet kunna ha ett livskraftigt och levande jordbruk. Jordbrukspolitiken är ett komplex av ett politikområde. Den innefattar såväl regionalpolitik som fördelningspolitik, miljövård, resurshushållning, solidaritet och politik för en levande landsbygd. Jordbruks- och livsmedelspolitiken har dessutom stor betydelse i glesbygden som komplement till övriga arbetstillfällen. Genom olika stimulansåtgärder exempelvis till ekologiska odlingar som kombineras med naturvårdsåtgärder fyller man målsättningar inom flera politikområden. Ofta handlar det om enkla åtgärder som har stor betydelse för småföretagare. Det gäller stöd till småskalig livsmedelsproduktion genom statsbidrag till lagerlokaler för potatis-, grönsaks- och rotfruktsodlare och återuppbyggande av ett avbytarsystem för mjölkbönder. På så sätt bevaras och vidareutvecklas en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelssektor. Dessutom bidrar man till den hälsa och det välbefinnande som kosten har stor betydelse för. () ()
mot · GP02MJ389 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ389av och ()Skogspolitik Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skogspolitik. Motivering Det svenska skogsbruket har varit stommen i ekonomi. Också kommer skogen att stå för en mycket viktig del av landets exportinkomster. Eftersom skogen varit en så viktig del av landets försörjning, har man varit väldigt noga med att sörja för återväxten när man avverkat. Vi har haft en mycket god skötsel av skogen i det här landet. har tyvärr skötseln av våra skogar försämrats på ett mycket påtagligt sätt på många håll i landet. Orsakerna till försämringarna kan vara flera. Ändrade ägarförhållanden, där de nya skogsägarna vill ha en snabb avkastning på sina investeringar. En ny skogsvårdslag som av många skogsägare uppfattas som att kravet på återföryngring luckrats upp. De skogliga beredskapsarbeten som tidigare stod för en stor del av röjningsarbetet har försvunnit. Detta har lett till att många skogsägare försummar att röja skogen. Sammantaget leder detta till att återväxten i skogen blir mindre, vilket allvarligt kommer att påverka landets ekonomi . Med anledning av detta är det angeläget att en översyn görs av skogspolitiken för att förbättra skogsskötseln. () ()
mot · GP02MJ392 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ392av ()Industrifiske i och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade regler för strömmings- och sillfisket i och . Motivering För nära nog sedan överenskom bl a och om strömmings- och sillfisket i och . Det fanns ett starkt intresse från främst men även att öka fångsterna av småväxt strömming och sill. Dels för att tillgodose den stora finska minkuppfödningens behov av mat, dels för att begränsa den då starka tillväxten av strömming och sill. Överenskommelsen innebar att det blev tillåtet att fiska med trål som hade maskor, istället för de vedertagna maskorna. erhöll kvot av den bestämda mängden fisk medan nöjde sig . ser vi resultatet av detta industriella rovfiske. Strömmingen är på stark tillbakagång i och liksom sillen i . Tveklöst är den finmaskiga trålen en starkt bidragande orsak till detta. Man kan fundera över om det är etiskt, ekologiskt och ekonomiskt klokt att tillåta detta slags industrifiske längre. Minkfarmer kan inte vara viktigare än en långsiktigt uthållig reproduktion av strömming och sill i våra känsliga reproduktionsområden. Därtill är det tveksamt om kan hävda sina kvoter gentemot på samma sätt som då. Det är mot bakgrunden av en ovedersägligt minskad tillgång på strömming och sill som människoföda nödvändigt att ompröva den decenniegamla överenskommelsen. Men det är också nödvändigt att ompröva överenskommelsen av andra skäl. Exempelvis kan inte minkfarmarnas behov vara högre prioriterade än folkhushållet eller inte minst än den biologiska grunden för reproduktion För att ge det svenska kustnära, energisnåla och ekologiska yrkes- och deltidsfisket en chans att överleva i och måste kräva omförhandling med om det industriella småmaskiga industrifisket på strömming och sill.
mot · GP02MJ393 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ393av ()Kvarntorpsområdet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör ta sitt fulla ansvar för återställning och skydd i Kvarntorpsområdet i Kumla. Kvarntorpsområdet i Kumla Kvarntorpsområdet i Kumla kommun är ett av landets mest miljöbelastade industriområden. Från bedrev statliga skifferbrytningen och oljeframställning i området. Av rest- och spilloljor framställde ammoniak. Denna verksamhet pågick . Verksamheten från företagen har inneburit att miljön i området, , är både sargad och förorenad. Kumla kommun har arbetat mycket aktivt med att återställa och utveckla Kvarntorpsområdet. Dels utvecklas ett industriområde med återvinningsindustrier, , dels finns ett samarbete mellan kommunen och Projekt . Enligt bl a kommunens bedömning är det synnerligen angeläget att sanera de svårast förorenade delområdena och restaurera vattenreningssystemet i Kvarntorpsområdet samt skapa ett övervakningssystem som kontrollerar om allvarliga föroreningar tenderar att spridas till omgivande bebyggelse och jordbruksmark. Staten måste ta sitt fulla ansvar Bestämmelser om förorenade områden finns i 10 kap. . Enligt dessa bestämmelser är i första hand den som bedriver eller har bedrivit den verksamhet som orsakat föroreningen ansvarig för efterbehandling. disponerar medel för sanering och återställning av förorenade områden. Anslaget skall dock enbart användas till sanering och efterbehandling för de områden där ingen direkt kan utkrävas något ansvar enligt . I min motion 2000/01:MJ733 och i fråga 2000/01:1212 har jag tidigare tagit upp frågan om resurser för återställning av Kvarntorpsområdet. Motionen har blivit avslagen med motivering att fördelar bidrag för sanering. I svaret på frågan menar miljöministern att väl känner till problemen i Kvarntorpsområdet, men att bidrag inte kan delas ut då det inte är klart fastställt vilka verksamhetsutövare som har ett ansvar enligt . Då statliga bolag bedrev verksamheten i området bör ett statligt ansvar utkrävas med fullt ekonomiskt ansvar för erforderligt arbete med återställning och skydd. Detta motiveras av att det torde vara omöjligt att utkräva ansvar av någon annan juridisk person i enlighet med eftersom dels mycket av föroreningarna i Kvarntorpsområdet orsakades av när detta ägdes av staten varefter bolaget försålts och sedermera likviderats, dels staten genom i län godkänt Supra AB:s så kallade återställning av marken där företaget bedrev verksamhet mark som är synnerligen förorenad.
mot · GP02MJ394 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ394av och ()Rovdjuren Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de djurägare som för att skydda sina tamdjur mot rovdjur måste sätta upp särskilda stängsel för att hålla ute rovdjuren skall erhålla större delen av denna extra kostnad i bidrag. Motivering Det antogs en rovdjursproposition i där det fastslogs hur många djur av varje rovdjursart vi långsiktigt skall kunna ha i . Det finns en stor oro ute i våra bygder för att rovdjuren skall försämra förutsättningarna för att hålla betesdjur. Det är viktigt att tamdjursägare ges möjlighet att till rimlig kostnad kunna sätta upp stängsel runt sina beteshagar som skyddar mot rovdjur. Att sätta upp stängsel som stänger ute rovdjuren medför mycket stora kostnader. De el-stängsel som är nödvändiga kräver en helt annan skötsel än vanliga stängsel och blir därför mycket dyrare i drift. När staten bestämmer att dessa rovdjur skall få förekomma i trakter med mycket betesdjur borde också staten ta ett större ansvar för kostnaden för att stänga ute rovdjuren. I regel finns det tidigare väl fungerande stängsel för tamdjurens behov varför djurägaren får en icke försvarbar extra kostnad för nya stängsel. () ()