ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02K416 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K416av ()Pornografins utbredning och effekter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att klarlägga pornografins utbredning och effekter. Motivering För barn och ungdomar är det oerhört viktigt att man får en bra bild av kärlek och sexualitet. Den förmedlas dels i hemmet, dels också genom medier och i samhället. Pornografins utbredning i vårt land innebär att denna bild blir snedvriden om man som ung får uppfattningen att kärlek är detsamma som i en pornografisk film. Det alltmer råa språk som förekommer i skolor liksom risken för ett ökat sexuellt våld gör att frågan är angelägen och brådskande. I takt med vårt alltmer öppna samhälle får vi allt svårare att kontrollera hur pornografin breder ut sig i vårt land. Tidningar, TV och videofilmer kan vi kontrollera, men utländska TV-kanaler och Internet har vi ingen möjlighet att stoppa vid gränser. Där måste andra medel till för att balansera de sociala följder som kan bli resultatet av pornografins verkningar. Det är svårt att veta omfattningen av pornografiskt material, liksom hur det distribueras och marknadsförs. Jag vill därför konstatera att det föreligger ett stort behov av att klarlägga pornografins utbredning i , dess distributionsvägar och marknadsföring. Tillsammans med detta finns behovet av att utreda pornografins effekter i vårt samhälle.
mot · GP02K419 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K419av ()Öresundsparlament Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett forum för kontinuerlig dialog mellan beslutsfattare på bägge sidor . Motivering Öresundsintergration har blivit ett honnörsord. har beslutsfattare på ömse sidor arbetat med att främja integrationen i regionen. Integrationstanken nådde kanske sin symboliska höjdpunkt i samband med invigning. Men bredvid olika infrastrukturprojekt pågår en lång rad av folkligt utbyte på andra områden. De senaste årens satsningar på infrastruktur i form av men också genom intensiva och täta förbindelser med färjor och flygbåtar från såväl som ger förutsättningar till integration över nationsgränserna. Tusentals människor pendlar till och från sina jobb över . Företag och organisationer marknadsför sig på båda sidor sundet, och turistströmmarna mellan och ökar. På skånska universitet och högskolor i , , och framhålls ofta vikten av de nära förbindelserna med studenter, institutioner och näringsliv i . Arbetsmarknad, utbildning, infrastruktur och företagande utgår till stor del från det nära grannskapet mellan och . blir på flera sätt alltmer integrerad. Men desto närmare man kommer varandra desto tydligare ser man också varandras olikheter. Vi har med tiden ständigt nåtts av olika former av allvarliga larmsignaler om olika problem och hinder för en harmonisk Öresundsintegration. Som politiker har vi ofta fått göra brandkårsutryckningar för att ta itu med olika, ibland akuta, politiska frågeställningar för att undanröja svårigheten för integrationen. Det har handlat om att vi haft olika lagstiftningar, ändrat regelverk, haft olika tillämpningar av desamma och så vidare. Konkret har det exempelvis handlat om svårigheter för pendlare, utflaggningar av fartyg med påföljder som är svåra för de anställda, olika syn på bro- och båtavgifter, olika alkoholpolitik, olika syn på prostitution m.m. Till detta skall också läggas de problem som ofrånkomligen ökar vikten av samarbete över gränserna. Det handlar om narkotikasmuggling, sprit- och cigarettsmuggling, luftföroreningar och livsmedelshantering. Integrationen mellan och är påtaglig på så många sätt. Men det saknas ett gemensamt forum för människorna att mötas och där gemensamma frågor kan kanaliseras och föras fram på demokratiskt sätt. Denna motionen vill göra uppmärksam på denna angelägna fråga och skapa möjligheter för att etablera ett Öresundsparlament, eller ett forum med annat namn, där riksdagsledamöter, folketingsledamöter, regionala och kommunala företrädare i såväl som får tillfälle att mötas över gränserna och diskutera viktiga frågor. På detta sätt skulle ömsesidig förståelse gynnas och många problem skulle kunna föregripas och undvikas. Lämpligen kan möten äga rum åtminstone .
mot · GP02K421 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K421av ()Folkbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det möjligt för människor boende på landsbygden att lyssna på centralt inspelade föreläsningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att riksförbudet för radiosändningar upphör. Motivering Att skapa regionala radiosändningar som sänder informativa program hämtade från universitet, högskolor, offentliga lokaler och andra ställen där intressant information presenteras är viktigt för allmänheten. Tanken med den nya radion är att den skall verka för ökad folkbildning och att människor i både tätort och glesbygd skall ha möjlighet att följa med i det regionala utbudet av viktig information. Radion kan också kompletteras med en hemsida som innehåller föredrag och debatter och akademiska kurser så att man även kan studera och erhålla akademiska betyg om man så önskar. Kunskapsradion FM92,2 i har verkat i den andan. Här spelar man in föreläsningar från , Museum, och andra offentliga lokaler och sänder dem som radioprogram. Föredragen sänds över en närradiosändare med en effekt på . Problemet är att den låga effekten ger en begränsad räckvidd. Den nuvarande lagstiftningen tillåter heller inte att programmen sänds över andra närradiostationer som t.ex. och . Det s.k. riksförbudet tillåter inte att program inspelade på eller Museum får sändas över någon annan sändare än . Kunskapsradion FM92,2 har fått ett mycket gott mottagande. Radion har fått beställningar på mer än 500 programkopior när det varit som mest. Det är framför allt företag som varit knutna till de öppna föreläsningarna () och där deltagarna har haft möjligheter att tentera för akademiska betyg. Även föredragshållarna har uppskattat Kunskapsradions insatser. De känner att deras föredrag får en betydligt större publik om de sänds i radio. Med den nya digitala tekniken som väntas vara i bruk kan man ha samma frekvens över hela regionen. En digital radiosändning förstärker fältstyrkan, dvs. den effekt som bestämmer mottagningskvaliteten när sändarna sammanfaller över ett geografiskt område. Man skulle därför kunna ge samtliga innevånare i regionen en bra kvalitet på sändningarna. När sedan varje part får tillgång till Internet skulle det ytterligare förstärka möjligheterna att skapa ett bra studieklimat för innevånarna oavsett var man är bosatt. Gotab, 2001 ()
mot · GP02K423 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K423av ()Temaår i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om temaår i riksdagsarbetet. Motivering Demokratin är inte en gång för alla given. Den måste ständigt försvaras. Ett viktigt inslag i den svenska demokratin är ledamöternas suveräna rätt att motionera och framföra förslag till . I alltför stor utsträckning har detta reducerats till en strävan att producera så många förslag som möjligt, som sedan avslås i . Det kan därför finnas anledning att se över rutinerna för att väcka motioner. Ingenting är så bra att det inte kan bli bättre. Det har diskuterats om under mandatperiodens skulle arbeta mer ämnesinriktat för att på så sätt fokusera på ett speciellt angeläget ämnesområde. Ett sådant arbetssätt bör prövas.
mot · GP02K425 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K425av Per m.fl. (m)Utgiftsområde 1, , Presstödet Förslag till riksdagsbeslut anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till utgiftsområde 1, 27:2 Presstöd för . beslutar att presstödet avvecklas helt fr.o.m. i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att avvecklas fr.o.m. och att bevakningsuppgifter avseende ännu återstående lån m.m. övertas av Kammarkollegiet i enlighet med vad som anförs i motionen. anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till utgiftsområde 1, 27:4 Radio- och för . anvisar i enlighet med vad som anförs i motionen till utgiftsområde 1, 27:5 och TV för . Motiv för våra förslag Regeringens inställning till presstödet grundas enligt vår mening på en överdriven tilltro till stödets positiva effekter för mångfalden, det fria ordet och den fria opinionsbildningen. Det stora antalet tidningsnedläggningar och gjorda erfarenheter visar att presstödet till stor del använts för att täcka tidningarnas löpande utgifter i stället för att främja nödvändiga rationaliseringsåtgärder. Den önskvärda effekten av presstödet hade varit att det använts till att göra tidningarna mindre beroende av statligt stöd, men i stället har tidningarna anpassat sig efter stödet och blivit permanent presstödsberoende. Följden har blivit att ekonomiska problem inte har åtgärdats. Bidragen har ofta medverkat till att brister, som gjort att läsarna flytt, har permanentats. Härutöver innebär presstödet att konkurrensvillkoren gentemot icke-presstödstidningar snedvrids, vilket kan innebära att också av läsarna uppskattade tidningar får ekonomiska svårigheter. Det är ett orimligt förhållande. Mot denna bakgrund föreslår vi att presstödet avvecklas. Avvecklingen av presstödet bör ske i två etapper. För bör en besparing ske med . Det resterande beloppet bör lyftas ur budgeten för . kommer då inte längre att ha någon uppgift att fylla och kan därmed avvecklas fr.o.m. . De resterande uppgifterna, såsom bevakning av lån från , kan till dess denna verksamhet helt har avvecklats handläggas av Kammarkollegiet. Regeringen föreslår ökade anslag till Radio- och dels för arbetsuppgifter i samband med reformeringen med den kommersiella lokalradion till följd av ovan nämnda planerade lagstiftning, dels för arbetsuppgifter för arbetet med marksänd digital-TV. Vi motsätter oss dessa ökade anslag. Regeringen föreslår ökade anslag till med reformeringen av den kommersiella lokalradion till följd av planerad lagstiftning inom detta område. Vi anser att det av regeringen föreslagna lagförslaget inte är acceptabelt i ett samhälle som värnar om yttrandefriheten varför vi också motsätter oss ökade anslag till . Per () () () () () () () () ()
mot · GP02K5 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K5av ()med anledning av prop. 2001/02:8 Förslag till riksdagsbeslut avslår proposition 2001/02:8. Motivering Fördragsändringar i EU kan bara införas med enhällighet. Genom att det irländska folket har sagt nej till i en folkomröstning kan det inte införas. Gotab, 2001 ()
mot · GP02K6 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K6av och ()med anledning av prop. 2001/02:7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sammansättningen av kommunalförbunden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkansorganens och länsstyrelsernas uppgifter. Motivering Det är mycket tillfredsställande att regeringen i propositionen markerar roll. Vi delar regeringens uppfattning att länsstyrelserna fyller en viktig funktion nu och när det gäller svensk förvaltningsorganisation utifrån en sammanhållen, effektiv statlig länsförvaltning. Kommunalförbundens sammansättning Vi delar också regeringens uppfattning när det gäller möjligheten att bilda samarbetsorgan i form av kommunalförbund. Ett mera formellt legaliserat samarbete mellan kommunerna kan ha stor betydelse när det gäller olika frågor som rymmer gemensamma intressen för kommunerna inom ett län. Vi anser dock att landstingen inte skall ingå i kommunalförbundet. Vi befinner oss i ett läge där problemen inom hälso- och sjukvården är påtagliga, och vi anser därför att så länge landstingen finns kvar med huvudansvar för denna verksamhet skall man också inom landstingen koncentrera sig på hälso- och sjukvårdsfrågor och inte splittra upp sina resurser på andra aktiviteter. Samverkansorganens och länsstyrelsernas uppgifter Beträffande samverkansorganens uppgifter så anser vi att dessa organ inte skall ha ansvaret för samordningen av utvecklingsinsatser och genomförande av program som finansieras av staten och där det finns ett klart övergripande statligt intresse. Samverkansorganens ansvar bör enbart gälla insatser som finansieras via kommunerna eller lokalt på annat sätt. Vi anser att länsstyrelserna skall ha samordnings- och genomförandeansvaret för de statliga insatser som föreslås läggas på samverkansorganen. Kommunalförbunden skall däremot enligt vårt förslag vara involverade i såväl utarbetande- som genomförandearbetet och vara remissinstans i berörda frågor. Den i propositionen föreslagna ordningen kan komma att innebära kompetenskonflikter mellan länsstyrelserna och samverkansorganen. () ()
mot · GP02Kr201 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr201av ()Hörselskadade och TV Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hörselskadade och TV. Motivering Många hörselskadade i uppskattningsvis så många som 600 000 personer kan inte, som andra, ta del av vad som erbjuds i TV. Ett stort hinder är det som kan kallas bakgrundsljud, d v s allt annat ljud som förekommer omkring det som man vill höra/se. En som hör kan selektera detta och välja att inte lyssna på det. Personer med hörselhjälpmedel får in det starkaste ljudet och alltså inte alltid det ljud man önskar. Därför är det viktigt att flera program textas, vilket också tidigare beslutat. har bearbetat SVT:s ledning att öka andelen textade program. lär siffran för vad som textas vara . Jag kan nämna att i andra länder är det betydligt hårdare krav på TV-bolagen att texta programmen. I har man textat men har fått order av en domstol att öka till . I kräver lagen att alla program som sänds prime time (klockan 1822.30) skall vara textade. I har en federal domstol krävt att fem timmars program per dag skall textas. beslutade att siffran skall gälla för SVT. gäller det att följa upp detta och se till att möjligheten, för alla hörselskadade, att se/höra/ta del av TV-program ökar.
mot · GP02Kr202 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr202av ()till Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen till föreslår att bör upptas på . Motivering Sedan 1984 undertecknade konvention till skydd för världens natur- och kulturarv världsarvskonventionen har elva svenska objekt förts upp på listan. Inget av objekten är småländskt, vilket är något förbryllande med tanke på landskapets historiska och nutida betydelse för svensk natur och kultur. De två vanligaste kriterierna när ett objekt förs upp på är att det omfattar antingen viktiga kulturella eller biologiska värden. Dessutom bör objektet i någon mening vara avgränsat. är naturligt avgränsat, och med öns kommunikation med och framför allt kan ön sägas vara ett koncentrat av det småländska kulturarvet. Planterad ekskog bidrar dessutom till en intressant naturmiljö. Ekarna planterades på order av flottan, men när de var fullvuxna var metoden att bygga krigsfartyg av trä för länge sedan obsolet. Därför kan än stoltsera med den vackra ekskogen. I detta område finns även ett flertal kulturminnesmärken och rikligt med fornlämningar. Gravfälten tyder på en tidig kolonisation. Fynd finns från såväl bronsåldern, men de allra flesta härstammar från yngre järnåldern, och framåt. På ön finns flera stora gravfält som använts fram till vikingatidens slut. Ruinen av borg i vid öns sydspets var en stark befästning och dessutom första kungaborg. omtalas t.o.m. i de isländska sagorna: och dess ansenliga slott, där konungen förvarar sina dyrbarheter, är den starkaste punkten i riket. Ön spelade en viktig roll i det medeltida och många kungar tillbringade långa tider på . brann ner och finns endast en del av ruinen kvar. , också den numera en vacker ruin, var centrum för släkten grevskap. var Per d.y:s residens. påverkade släkten det mesta som skedde i trakten. Kyrkor, minnesstenar, slottsruiner och annat är påtagliga bevis på vilken roll ön spelade under den svenska stormaktstiden. Brahes viktigaste kyrka heter förstås Brahekyrkan. Den är byggd på medeltida grund, men fick det utseende det har . Kyrkan var då slottskyrka till . Under Per d.y:s tid fylldes kyrkan med konstföremål från olika delar av och blev till slut en tidstypisk blandning av gudshus, släktminnestempel och konstmuseum. Kyrkan är även rikligt smyckad med målningar, silverföremål och träsniderier. är ett omistligt arv av inte bara småländsk utan även svensk kulturhistoria. Den rika förekomsten av natur- och kulturobjekt kvalificerar ön till att föras upp på .
mot · GP02Kr204 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr204av och ()Musikskolorna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att återkomma till med förslag för att stärka . Hitfabriker Många barn och unga har fått sitt skaparbehov tillfredsställt inom och många är de unga talangfulla musiker som fått sin skolning där. De har alla haft möjlighet till billig och kvalitativ musikundervisning. är en av förklaringarna till svensk musikindustrins stora nationella och internationella försäljningsframgångar. Den traditionella har en kompetens och ett arbetssätt som gett utrymme för skaparglädje, vilket bl.a. bidragit till att musikindustri har den starka ställning den har . De senaste årens tuffa besparingar ute i kommunerna har fått som konsekvens att ett flertal musikskolor fått minska sin verksamhet eller lägga ner. Med anledning av dessa försämringar är det enligt vår mening nödvändigt att regeringen ser över musikskolornas situation samt vad som kan göras för att hitta nya fungerande alternativa driftsformer för musikutbildningen. Så stärks musikskolorna Trots att det framförallt är en angelägenhet bör regeringen uppmuntra och stödja barns och ungdomars möjlighet att utvecklas i en fungerande musikskola. För att förstärka ställning anser vi att regeringen skall se över möjligheterna till ökad näringslivssponsring och ett ökat direkt engagemang från musikbranschen. Det går att tänka sig att t. ex. skivbolag adopterar enskilda musikskolor. Avdragsrätt för kulturdonationer kan också vara en väg till ökade intäkter. () ()
mot · GP02Kr206 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr206av ()Spelmarknaden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om spelmarknaden. Motivering har det allt mer uppmärksammats att det förhållande att och Lotteriinspektionen huserar under samma departement kan skapa misstankar om en osund sammankoppling mellan företag och granskande myndighet. Det vore därför en fördel om man kan hänföra bolaget direkt under , eftersom det är en näringsverksamhet, och att inspektionen kan ligga kvar under . Det gör också att andra aktörer på spelmarknaden kan känna att det blir mer lika villkor. Lika villkor är för övrigt något som också i övrigt borde prägla spelmarknaden. har vi i praktiken en monopolsituation där staten i form av och är helt dominerande. Privatisering sker på en rad andra områden och man kan fråga sig varför just spelbranschen ska vara undanhållen för fri företagsamhet. Man borde därför nu pröva frågan om det inte är dags att öka förutsättningarna för fler entreprenörer och att ordentligt pröva det som man förut trott, att just spelverksamheten sköts bäst av statliga aktörer. Med ett rigoröst kontrollsystem och med tydliga och klara spelregler bör det finnas förutsättningar för fler att komma in och konkurrera på denna marknad. Ökad konkurrens gynnar kunden och så borde det också fungera på detta område.
mot · GP02Kr207 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr207av och ()TV-licens och bredbandsdatorer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om TV-licens för bredbandsdatorer. Motivering Radiotjänst har i en skrivelse till framfört att bredbandsdatorer borde beläggas med TV-licens. En av anledningarna till detta skulle vara att det på vissa datorer via bredband går att se på TV. Därmed skulle datorer som är uppkopplade till Internet kunna betraktas som TV-mottagare. Datorer försedda med extrakort och TV-mottagare, tuner samt videoapparater är redan licenspliktiga. Det som räknas är att man kan ta emot sändningarna men det har tydligen ingen betydelse om man kan se dem. TV-handlare och datorförsäljare är redan skyldiga att rapportera till Radiotjänst när de sålt dataapparater som kan ta emot TV-sändningar. Med det förslag som Radiotjänst i nu lägger fram kommer rapporteringsskyldigheten även att gälla datorer med bredbandskapacitet. Det är viktigt att fler personer än får möjlighet att skaffa datorer med bredbandsuppkoppling till sina hem. Att registrera innehav av datorer med Internetanslutning och indirekt införa en ny specialskatt skapar sämre förutsättningar för fler hushåll att använda sig av den nya tekniken. Att införa TV-licens för bredbandsdatorer är därför fel. Regeringen bör i stället lägga fram förslag som innebär att alla datorer med möjlighet att ta emot TV befrias från den extraskatt som TV-licensen innebär. () ()
mot · GP02Kr208 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr208av de ()Frivillig TV-avgift Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till sådana lagändringar att TVavgiften blir frivillig i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivet till mitt förslag måste alla med TVinnehav betala TVavgift. SVT:s sändningar och programverksamhet finansieras på detta sätt. De medborgare som själva önskar välja ett större utbud via satellit eller kabel betalar ytterligare avgifter för detta. Det är för en TVtittare inte möjligt att välja bort SVT:s programutbud och därmed inte heller slippa betala avgift för detta. I detta avseende är TVavgiften därför snarare att betrakta som en obligatorisk skatt på varje TV-innehavare. Det faktum att man köper en TVapparat är faktiskt inte liktydigt med att man önskar SVT:s programutbud. I detta avseende har inte den förda avgiftspolitiken anpassats till dagens verklighet, utan skall mer ses som en kvarleva från TV:s uppbyggnadsperiod och barndom. Med dagens teknik måste det vara möjligt att spärra SVT:s utbud för dem som vill välja bort dessa kanaler. Slutsatsen är att det måste bli möjligt för medborgarna i att kunna välja bort SVT och därmed också slippa TVavgiften.