ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02L246 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L246av m.fl. (mp)Statens roll i konsumentinformationen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en statlig databas för konsumentinformation om marknaderna för el, försäkringar, telefoni, banklån och pensionssparande. Motivering Om marknaden ska fungera effektivt är det inte tillräckligt att det finns goda förutsättningar för konkurrens. Det krävs också aktiva, kritiska och välinformerade konsumenter. Det är svårt, ja nästan omöjligt för vanliga konsumenter, att skaffa sig den nödvändiga kunskapen om de olika alternativen för att göra rätt produktval.1 Att skaffa sig den informationen kan i värsta fall kräva så stora ansträngningar att det inte är värt mödan. En databas för konsumentinformation Att det är viktigt att staten underlättar konsumentens roll och skapar spelregler för informationen om varorna och tjänsterna slog regeringen fast i propositionen Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald.2 Allt fler stora och betydelsefulla ekonomiska beslut ligger nu på den enskilde privatpersonens ansvar, beslut som har betydelse för den enskildes framtida välfärd. Att välja pensionssparande, elleverantör, telebolag, försäkringsbolag, banklåneinstitut med mera är för många en övermäktig uppgift. bör som sin mening ge regeringen till känna behovet av en allmän databas för detta ändamål en där leverantörerna av fri vilja får delge sin information, givetvis presenterad så som staten önskar. Presentationen skall göras så att det går att göra jämförelser, såväl kvantitativt som kvalitativt, mellan olika erbjudanden. Privata firmor har börjat upprätta sådana databaser. Ett problem är att de är ofullständigt utformade, innehåller reklam och att informationen inte alltid är allmän, utan endast till för särskilda personer. Gotab, 2001 () () () [1] Enligt , en av nobelpristagarna i ekonomi 1996. [2] (2000:140, s 53.)
mot · GP02L247 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L247av och ()Ersättning till nämndemän och borgerliga vigselförrättare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkor och ersättning för uppdragen som nämndemän.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkor och ersättning för uppdraget som borglig vigselförrätt- are. 1 Yrkande 1 hänvisat till JuU. Motivering Att personer åtar sig frivilliga förtroendeuppdrag är ett omistligt inslag i ett fungerande demokratiskt samhälle. Det är av stor vikt att uppmuntra och stärka människors demokratiska ansvarstagande för ett antal betydelsefulla uppgifter. Det är ett känt faktum att rekryteringen till offentliga förtroendeuppdrag stöter på svårigheter , att alltför många lämnar sina uppdrag efter och att representativiteten vad gäller ålder, kön, utbildning, yrkesbakgrund etc. inte är tillfredsställande. Denna utveckling måste motarbetas genom åtgärder som stimulerar till personligt engagemang. Ett exempel på dessa förhållanden är nämndemannauppdragen vid domstolarna. Alltför få yrkesverksamma kan låta sig utses till nämndemän. Osaken är otillräcklig ekonomisk kompensation. Detta innebär en åldersmässig obalans i nämndernas sammansättning vilken inverkar negativt på domstolarnas arbete. Det krävs nu en översyn av arvodesnivå och ersättning för förlorad arbetsförtjänst för nämndemännen och en justering av dessa villkor till en nivå som möjliggör en bredare rekrytering. Ett annat betydelsefullt uppdrag är att vara borgerlig vigselförrättare och/eller partnerskapsförrättare. Villkoren för uppdraget som borgerlig vigselförättare regleras i SFS 1987:1019. Det måste ses som uppseendeväckande att villkor och ersättningsnivåer inte justerats . Här krävs en skyndsam översyn för att anpassa ersättningen till en rimlig nivå efter dagens förhållanden. () ()
mot · GP02L249 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L249av ()Brottsofferersättning vid bodelning Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagstiftningen så att ett skadestånd till brottsoffer undantas vid bodelning. Motivering Äkta makar är solidariskt ansvariga för boets skulder, och vid en skilsmässa delas t.ex. utmätt skadestånd för en av makarna. Detta är ytterst olyckligt ur många aspekter. Ett skadestånd är så personligt att det inte borde tillskiftas den make som inte har dömts till skadestånd. I ett i medierna redovisat fall har mannen utnyttjat parets dotter sexuellt och hon har därför tilldömts ett högt skadestånd. Vid skilsmässan har tingsrätten ansett att skadeståndet skulle tas upp och delas som vilken annan skuld som helst. Om skulden finns kvar när hennes mor dör, uppstår det makabra förhållandet att dottern får betala sitt eget skadestånd. Därför måste lagen ändras så att skadeståndsansvar betecknas som personlig skuld vid bodelning.
mot · GP02L250 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L250av och ()Brottsofferersättning vid bodelning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skadestånd till brottsoffer och om brottsofferersättning. Motivering För sedan berättade om en kvinna som skilt sig från sin make och som tvingades betala hälften av hans skadestånd. Bakgrunden var att maken utnyttjat kvinnans dotter sexuellt . För detta dömdes han till fängelse och i skadestånd. Eftersom han varken kunde eller ville betala skadeståndet utbetalades detta till dottern genom . Mannen blev skyldig myndigheten pengarna. Kvinnan tog ut skilsmässa från mannen . Då krävde mannen att hans skadestånd skulle betraktas som en skuldpost och delas lika mellan makarna. Tingsrätten gick på mannens linje. Om skulden finns kvar när kvinnan dör kommer dessutom dottern att ärva den. Hon får då betala skadeståndet för de övergrepp hon själv utsatts för. Det beskrivna fallet är orimligt och stötande. Lagen bör ändras så att brottsofferersättning alltid skall betraktas som enskild egendom och att skadestånd till brottsoffer alltid skall undantagas vid bodelning. () ()
mot · GP02L251 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L251av Elisebeht ()Konsumentupplysning för val av restaurang Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om aktivt offentliggörande av tillsynsmyndigheternas resultat. Motivering Antalet matförgiftningar efter besök på restaurang har ökat, vilket till viss del kan förklaras med att fler människor går på restaurang och äter lunch och middag . Dock verkar en del av förklaringen vara att det s.k. krogsnusket har ökat och därmed att fler människor råkar ut för matförgiftning, vilket kan innebära allvarliga hälsorisker för den som drabbas. är det stor variation på vilket sätt och hur ofta kontroller genomförs, vilket ger brister i likvärdigheten. Undersökningar visar att företagen riskerar att bedömas olika. Med ett genomtänkt kontrollsystem som resulterar i ett aktivt offentliggörande ökar intresset för att den tillsyn som utförs blir bättre gjord. I grannlandet har med framgång prövats ett system med aktivt offentliggörande av tillsynsmyndigheternas resultat efter hygienkontroll. Restauratören, som efter genomförd tillsyn får på sig att åtgärda eventuella brister, har ett stort intresse av att vidtaga de åtgärder som krävs för att undvika att få en sur smilsymbol uppsatt på dörren till upplysning för gäster att här är man mindre nogräknad vad gäller hygien, märkning, tillstånd och andra föreskrifter. Vid godkända resultat ges istället en glad smilsymbol. I skulle säkerligen ett aktivt offentliggörande av tillsynsresultat fungera som god konsumentupplysning vid val av restaurang. De många matförgiftningarna skulle sannolikt minska och mindre seriösa krogar tvingas till skärpning. Det danska initiativet är intressant och bör prövas i , varför regeringen i sina kontakter med bör ta upp frågan om ett aktivt offentliggörande av tillsynsmyndigheternas resultat efter hygienkontroll.
mot · GP02L252 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L252av ()Konsumentinformation om djurtestade produkter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning av djurtestade produkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om harmonisering av reglerna inom EU. Motivering Många produkter är märkta med olika typer av symboler. Detta gäller exempelvis varor som är skonsamma mot miljön. Miljömärkningen gör det lättare för konsumenten att på ett rationellt och medvetet sätt undvika varor som är skadliga för miljön. Utan denna information är det endast parametrar som pris, smak, utseende, ursprung etc. som avgör en varas konkurrenskraft. har konsumenten svårt att välja bort varor som är testade på djur, eftersom det inte finns någon obligatorisk djurtestmärkning. Detta kan leda till att konsumenter som önskar ta avstånd från djurtestade produkter av misstag köper dylika varor. På samma sätt som miljömärkningen underlättar den miljömedvetne konsumentens produktval, skulle en djurtestmärkning underlätta konsumentens produktval utifrån ett etiskt perspektiv. En sådan märkning skulle troligtvis innebära en konkurrensfördel för icke djurtestade produkter och i dess förlängning även en minskad försöksdjursanvändning. För att ett sådant system skall få full genomslagskraft bör reglerna för detta harmoniseras inom EU.
mot · GP02L253 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L253av m.fl. (kd)Ersättningen för vigselförrättare till riksdagsbeslut begär att regeringen ser över de ekonomiska villkoren för vigselförrättare i förordning 1987:1019. Skäl för höjd ersättning I förordning (1987:1019) med närmare föreskrifter om vigsel som förrättas av domare eller särskilt förordnad vigselförrättare föreskrivs de ekonomiska villkor som gäller vid borgerlig vigsel. Enligt 8 § har av länstyrelsen förordnad vigselförrättare rätt till ersättning med för varje vigsel som han förrättat, för fler vigslar utgår dock en ersättning om endast per vigsel. betalar ut ersättningen. Ingen ersättning utgår för resekostnader eller förlorad arbetsinkomst. anser att det inte är acceptabelt att arvodesnivån för borgerliga vigselförrättare inte justerats upp . Förhållandena kan leda till svårigheter att rekrytera vigselförrättare. Regeringen bör därför se över förordning (1987:1019) i syfte att förbättra de ekonomiska villkoren för av förordnade vigselförrättare. () () () () () Skånberg (kd) () () () () ()
mot · GP02L254 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L254av ()Dubbel prismärkning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av dubbel prismärkning i såväl svenska kronor som euro. Släpp euron fri kommer de flesta EU-länderna att börja använda den gemensamma valutan euro. Dessa länders invånare kommer med detta att få bättre förutsättningar att jämföra priser inom unionen. Troligtvis kommer skärpningen av konkurrensen att leda till en jämnare prisutveckling inom unionen till gagn för konsumenterna. I har vi valt att vänta med att delta i den gemensamma valutaunionen. Vilket kan förstås utifrån vår politiska debatt och partiernas ställningstaganden. är det troligt att de fyra friheterna samt den sociala dimensionen följs upp av en tydligare ekonomisk samordning. Innan detta är allmänt accepterat är det viktigt att inte hamnar efter och förlorar de positiva effekter som finns för konsumenterna med ett gemensamt valutaområde. Detta kan uppnås genom att handeln i börjar använda sig av samma dubbla prismärkning som används på flyg, färjor eller längs med våra gränser. För att ytterligare förstärka de positiva effekterna av att prismärka i både kronor och euro bör även löner och ersättningar redovisas på det sättet. Jämförelsemöjligheterna mellan EU-länder skulle på detta sätt öka kraftigt. Förutom att konsumenterna i med detta får en tydligare bild över hur priset på varor skiljer sig åt i så leder detta till en starkare identifikation mellan unionens medlemmar. Genom denna förändring skulle vi både vinna tid och få förutsättningar för en sund debatt om huruvida skall bli en del av den europeiska valutaunionen eller inte.
mot · GP02L255 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L255av och ()Brottsofferersättning vid bodelning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en lagändring så att skadestånd till brottsoffer undantas vid bodelning. Motivering En man dömdes till fängelse och i skadestånd. Skälet var att han utnyttjat sin frus dotter sexuellt . Eftersom mannen varken ville eller kunde betala skadeståndet grep in och betalade. Mannen blev således skyldig myndigheten pengarna. ville hustrun skiljas. Mannen krävde då att skadeståndet skulle betraktas som en skuldpost och delas lika mellan honom och före detta hustrun. Hustrun vägrade och bodelningsförrättaren rådde också tingsrätten att inte acceptera mannens krav. Jag har ingen del i hans brott och jag har inte varit med att skaffa fram skulden, säger före detta hustrun. En mycket rimlig ståndpunkt, tycker vi motionärer. Hör och häpna: tingsrätten dömde till mannens förmån skadeståndet skulle tas upp och delas, som vilken annan skuld som helst. Om skulden finns kvar den dag före detta hustrun dör kommer dessutom dottern att ärva den. Resultatet blir att dottern då kommer att behöva betala skadeståndet för de övergrepp hon själv utsatts för. Detta är fullkomligt orimligt och stötande. Lagen måste ändras så att skadestånd till brottsoffer undantas vid bodelning. () ()
mot · GP02L256 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L256av ()Uppfinnarnas rätt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka skyddet för uppfinnare och patent. Motivering I har det funnits och finns det många goda uppfinnare och innovatörer. För att uppfinnarna ska kunna skydda sina uppfinningar finns patenträtten, som skall skydda mot intrång i dennes egendom. Det är en bra princip som överensstämmer med den allmänna rättsuppfattningen. Tyvärr är den för den enskilde uppfinnaren ofta en bräcklig rätt. Ett inbrott i bostad eller företag faller under allmänt åtal. Den skyldige spåras och ställs inför rätta. Men när det gäller stöld av patent skall den enskilde själv föra talan på egen bekostnad. Det säger sig självt att det lätt blir en mycket ojämn kamp om det är ett storföretag som vill förhindra en ny produkts entré på marknaden. Staten borde ge skydd mot stöld av immateriella tillgångar, på samma sätt som staten skall skydda annan egendom. Det är ett fundament i en rättsstat. Förvisso är det svårare för polis och åklagare att bedöma om ett patentintrång verkligen skett. Därför skulle en lösning kunna vara att skapa en försäkring med ett begränsat skydd för uppfinnaren så att denne kunde driva sin sak i tingsrätten. Staten skulle stå för premien. Vinner uppfinnaren i tingsrätten skulle staten överta ansvaret för att talan fullföljs. Bara vetskapen om att det fanns starka ekonomiska muskler hos uppfinnaren skulle få många företag att tveka. Man skulle kunna jämföra den här patentgarantin med exportgaranti. Det måste vara viktigt för att vi kan förhindra att svenska uppfinningar av stort värde stjäls. Det är mycket viktigt att mindre nogräknade intressen inte lyckas komma över viktiga uppfinningar genom stora juridiska och ekonomiska muskler. Alla politiker understryker betydelsen av en god skola, universitet och forskning. Att gemensamt värna om vad som åstadkoms i forskningen borde vara en naturlig uppgift. bör uppmana regeringen att återkomma med förslag om hur ett ordentligt skydd för uppfinningar och patent kan åstadkommas.
mot · GP02L259 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L259av ()och ensamstående föräldrar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppföljning av ensamstående föräldrars villkor vid ärenden hos kronofogden. Motivering Möjligheten till uppskov hos kronofogdemyndighetens handläggning av mål är beroende av vem som är borgenär (dvs fordringsägare). Om borgenären är en enskild person eller ett företag, kan kronofogdemyndigheten inte meddela uppskov. Endast borgenären själv har denna möjlighet. Om det däremot gäller en fordran på skatter och avgifter etc till stat eller kommun, är uppskov möjligt enligt 7 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. (indrivningslagen). Enligt denna bestämmelse kan uppskov beviljas bl a om ett sådant kan antas vara till fördel för det allmänna, eller om uppskov är påkallat med hänsyn till gäldenärens (dvs den skuldsattes) personliga förhållanden. Några närmare uppgifter om hur ofta kronofogdemyndigheten meddelar uppskov för gäldenärer som är ensamstående föräldrar är svåra att få tag i. Omständigheter av personlig art förekommer för ensamstående lika väl som för andra. Uppskov kan förekomma. Enligt 8 § indrivningslagen får uppskov inte beviljas än vad som behövs för att gäldenären ska kunna betala sin skuld. Endast om det finns synnerliga skäl får uppskov som inte förenas med villkor om avbetalning beviljas än . Det är kreditgivaren som avgör vilka personer som beviljas lån. Genom kreditupplysning kan exempelvis en bank på uppgifter om betalningsanmärkningar samt om pågående mål hos kronofogdemyndigheten. Enligt uppgift från en kredithandläggare vid avslår alltid låneansökningar från en person som har obetalda skulder hos kronofogdemyndigheten. Ensamstående föräldrar har en mera utsatt ekonomisk situation än andra. Det är viktigt att på alla fronter finna möjligheter till skydd för ensamstående föräldrar. är en av de instanser som bör uppmärksammas på denna problematik.
mot · GP02L261 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L261av Skånberg (kd)Nürnberglagarnas tillämpning i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om klarläggandet av hur och i vilken utsträckning de tyska rasistiska Nürnberglagarna kom att tillämpas i . Motivering Regeringen har ställt i utsikt att låta en genomlysning ske av hållning till nazismen under . Vad som inte tidigare varit allmänt känt är att de tyska rasistiska Nürnberglagarna också gällde och tillämpades i . Detta har klargjorts av professor som redogjort för hur svensk lag förbjöd tyska judar att gifta sig med ickejudar. Jarlert visade att de tyska raslagarna tillämpades inom äktenskapsrätten även i . En tysk s.k. arier fick inte gifta sig med någon som enligt Nürnberglagarna definierades som jude. En lag föreskrev att utlänningar som ville ingå äktenskap i skulle prövas efter lagen i sitt hemland. 1904 gjordes flera undantag, bl.a. om hemlandets lag betraktade skilsmässa som äktenskapshinder eller tillät månggifte. ändrades samma lag beträffande internationella skilsmässor med en svensk part. Men efter Nürnberglagarnas införande i gjordes inga motsvarande undantag. Tyska medborgare hindersprövades i efter tysk lag. Raslagarna var visserligen främmande för svenskt rättsmedvetande, men tillämpades likväl här på grund av lag. De tyska flyktingar som ville gifta sig tvärs över rasbarriären fick vänta tills de blivit svenska medborgare. Förutom hade endast , , , , , , och anslutit sig till Haagöverenskommelsen , som låg till grund lag. Den svenska lagen ändrades först . Det är angeläget att uttalar behovet av att klarlägga hur och i vilken utsträckning de tyska rasistiska Nürnberglagarna kom att tillämpas. Gotab, 2001 Skånberg (kd)
mot · GP02L263 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L263av (c)Godmanskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skillnaden mellan godmanskap och förvaltarskap bör tydliggöras. Motivering De som arbetar som god man har fått en allt mer bekymmersam situation och det blir allt färre som tar på sig ett sådant ansvar. Dels beror det på neddragningar i vård och omsorg och att god man därmed får allt fler arbetsuppgifter. Dessutom leder det till att huvudmannen/patienten blir alltmer isolerad. För att överförmyndarnämnden ska tillsätta god man eller förvaltare så krävs ett läkarintyg som preciserar om det är god man eller förvaltare som behövs. God man får inte någon upplysning om vilken diagnos huvudman har. Är det huvudmän som är psykiskt sjuka eller grava missbrukare kan det ställa god man i en besvärlig situation, därför att god man har ansvar men inga befogenheter. Det åvilar en grannlaga uppgift på läkaren som skriver ut intyget att veta förutsättningarna som råder för respektive god man kontra förvaltare. Skillnaden mellan godmanskap och förvaltarskap bör tydliggöras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GP02L266 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L266av ()Barnens rätt till båda föräldrarna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utreda ökade möjligheter att motverka umgängessabotage. Motivering Barnet behöver kontakt med sina båda föräldrar. När det är möjligt borde det ligga i båda föräldrarnas intresse att underlätta för barnet att fortsätta kontakten, även efter en skilsmässa. I en del fall har vårdnadshavaren goda skäl att hindra kontakt. Ett barn ska inte behöva riskera att utsättas för misshandel eller sexuella övergrepp och inte heller behöva vistas i en kriminell miljö. I sådana fall är det motiverat med besöksförbud och stränga påföljder om detta inte följs. Beklagligt nog förekommer umgängessabotage av andra skäl, som kan ha sin grund i de vuxnas ouppklarade förhållande. En tragisk följd av skilsmässan kan bli att vårdnadshavaren försvårar barnets möjligheter att ha en god kontakt med den andra föräldern. Medvetet saboterande från vårdnadshavarens sida, när det gäller barnets möjligheter att träffa den andra föräldern, drabbar barnet hårt. När barnets umgänge med en av föräldrarna motarbetas uppstår en plågsam lojalitetskonflikt, som ett litet barn inte kan förstå. Möjligheten att förändra situationen är liten för den förälder som inte har vårdnaden. En förälder kan visserligen begära verkställighet, om vårdnadshavaren förhindrar det umgänge som överenskommits. Detta tillvägagångssätt är emellertid ett trubbigt vapen. Dels är det påfrestande för alla inblandade, inte minst barnet, dels leder fortsatt umgängessabotage till ringa påföljd. Umgängessabotage är så uppenbart skadligt för barnet att det borde vara en viktig orsak till att ifrågasätta vårdnadshavarens lämplighet. Därför borde också umgängessabotage vara en väsentlig anledning till att ta upp vårdnadsbeslut till förnyad prövning. Likaså är umgängessabotage ett så allvarligt ingrepp i ett barns liv att det borde falla under straffrättsligt ansvar, kanske på liknande sätt som egenmäktighet med barn. För barnens skull finns det all anledning att utreda hur man kraftigare än ska kunna motverka umgängessabotage.