mot · GP02MJ373 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ373av och ()Handlingsprogram för miljö Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upprätta ett handlingsprogram för miljö. Inledning Västerhavets miljö är i kris. Problem som iakttogs är fortfarande olösta. Fiskbestånden är utarmade och övergödningen visar inga tecken på att minska. måste det till ett miljöhandlingsprogram för för att vända trenden. har en samlad dokumentation av problemens omfattning i Västerhavets kustområden börjat komma fram. har visat hur bestånden av kustfisk i minskat successivt . Slutsatserna från första delen av projektet sammanfattades av Havsfiskelaboratoriet: Provfisket visar tydligt att förekomsten av bland annat torsk och lyrtorsk/bleka har minskat kraftigt i kustområdet. Resultaten visar också att bottenfiskbeståndens storlekssammansättning har genomgått en betydande förändring , så att fisk vars totallängd överstiger saknas nästan helt i kustområdet. Det betyder att nästan inga fiskbara bestånd existerar i de undersökta delarna av . Trots att forskningen pekat på att bestånden försvagats är det först som krisen i kustfisket blivit en politisk fråga. I den nya utredningen, Småskaligt insjö- och kustfiske en analys, anser man att huvudproblemet inom detta fiske [blandfiske på ] är den rådande försvagningen av många bestånd. har fångsterna av exempelvis torsk, kolja, bleka, kummel, pigghaj och rödspotta minskat kraftigt i hela . Utredningen kräver också åtgärder för att återuppbygga resursen. Syrebrist och andra konsekvenser av läckage av näringsämnen till havet (övergödning) uppmärksammades , då flera stora åtgärdsprogram lades fram. har vi facit av dessa åtgärder. I Syrebrist i havet, ett temanummer av Havsmiljön , ges en översikt över situationen . Rapporten visar att transporter av näringsämnen från andra havsområden samt naturliga klimatvariationer är viktiga faktorer. Men fortsätter utsläpp från land av näringsämnen att spela en väsentlig roll för syrebrist och påverkan på djur- och växtliv. har forskarna gjort iakttagelser som pekar på att syrebristen blivit värre i kustnära områden. Från marinbiologiska forskningsstation i har rapporter skrivits om utbredningen av syrefria bottnar med svavelväte ända ut till ytterskärgården. Stöd för att bekämpa övergödning på kort sikt Men det finns också exempel på aktiva insatser för att förbättra havsmiljön. Dessa måste stödjas. Det räcker inte att minska tillförseln av näringsämnen till havet i ett långsiktigt generationsperspektiv för att hindra algtillväxten. Långsiktiga åtgärder måste kombineras med åtgärder som näringsbalansen i kustvattnet förbättras begränsar de återkommande effekterna av algmattor, dåligt vattenutbyte och syrebrist. Forskningen vid bl.a. har visat att musselodling i kustnära fjordområden kan reducera näringstillgången påtagligt. Det behövs stöd till storskaliga försök att odla musslor för att minska eutrofieringen i de inre fjordområdena på . En teknik att skörda alger har utvecklats och testats successivt i EU Life Algae i . Resultatet är en prototyp till algskördare som kan ta upp flytande alger i vikar med ett vattendjup större än . Modellberäkningen av vattenflöden genom smala sund och vägbankar i de grunda skärgårdsområdena och vikarna visar att enkla åtgärder påtagligt kan förbättra vattenflödena genom vägbankarna. När algmattorna tas bort upprätthålls den önskvärda miljön för fisk, bottenlevande djur och människor. skattas vikarna på den näring som algerna tagit upp och övergödningen minskas successivt. Fortsatt stöd behövs för att algskördstekniken skall utvecklas och komma till användning i de utsatta kustkommunerna. Även satsningen på att öppna upp vägbankar måste fortsätta. Undersökningar visar att vägbankar ofta har en klart negativ effekt på genomströmningen av vatten. Det saknas ofta genomströmningsanordningar. Effekterna av en översyn och genomgång av dessa installationer kan bli betydande i och med att vattenflödet kommer igång igen och instängda områden kan nås av syresatt vatten. Helhetsgrepp nödvändigt Medan marinekologer kräver minskningar av utsläppen av kväve och fosfor för att komma till rätta med övergödningen har fiskekrisen utpekats som det största problemet för kustzonen. I en uppmärksammad artikel i tidskriften (01-07-27) skriver främst amerikanska forskare att överfiske är den enskilt viktigaste orsaken till de allvarliga störningarna i kustekosystemen. Men för att inte beslutsfattare och myndigheter skall ställas inför till synes motstridiga krav på åtgärder måste det betonas att man måste ta ett helhetsgrepp på miljö. Dagens åtgärder måste bygga på erfarenheterna . Då gjordes ensidiga satsningar på att minska utsläppen av näringsämnen från reningsverk och jordbruk. Den här gången måste kraftfulla krav på beslutsfattarna att restaurera de kustnära fiskebestånden kombineras med åtgärder mot övergödning i kustnära områdena. Om man inför begränsningar i fisket utan att stävja utsläppen så kan man med rätta beskyllas för att inte gå till botten med problemet. På samma sätt bör åtgärder för att bygga upp de kustnära bestånden, som innebär begränsningar i fisket, vara åtföljda av insatser mot säl och skarv. Annars gör fiskerinäringen den rimliga bedömningen att man bara har gynnat säl- och på fiskets bekostnad. Den kustmiljön präglas av intressemotsättningar och konflikter mellan olika resursanvändare. Om vi skall kunna engagera dem i en miljöförbättring måste de veta med sig att krav ställs på alla sektorer och att inte en kategori får fribrev och den andra hängs ut som miljöbov. () ()