ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02N260 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N260av och ()Träfiberforskning i till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som ett centrum för behovsmotiverad forskning och utveckling inom träfiberområdet. Motivering Den globala marknaden för förpackningar och förpackningsmaterial är god och anses öka. Detta beror dels på den ökade handeln, dels på skärpta krav på att livsmedel och varor skall nå slutanvändaren utan spill eller kvalitetsnedsättning. Fiberbaserade förpackningar kommer att spela en stor roll eftersom de baserar sig på förnyelsebar råvara och ofta är ekonomiskt konkurrenskraftiga. Svensk och nordisk industri har haft en avgörande roll i denna utveckling. I planeras ett projekt där tillsammans med och () har för avsikt att utveckla flerskikts förpackningspapper under kommersiella förutsättningar. Anläggningen blir unik i sitt slag i världen och kommer att bli ett viktigt tillskott till det svenska forskningsklustret inklusive . Det är viktigt att det kunnande och de basresurser som förfogar över när det gäller träfiberforskning tas tillvara. Genom inrättandet av har regeringen initierat att utveckling av internationellt ledande innovationssystem skall utvecklas. Det vore värdefullt om det inom den ramen inrättades ett särskilt program för att utveckla träfiberteknologin i . skulle vara ett självklart centrum för utveckling av behovsmotiverad forskning och utveckling inom träfiberområdet. () ()
mot · GP02N263 · 2001-10-05 00:00:00 — Detta leder till att det dels kan vara ekonomiskt omöjligt att försäkra sitt företag, dels att det överhuvudtaget inte är möjligt att teckna en försäkring. Härigenom begränsas företagarens trygghet på ett oacceptabelt sätt och den fysiska och psykiska belastningen ökar för den enskilde företagaren. På många orter i har det gått så långt att företagarna själva patrullerar för att bevaka sina och andra företagares verksamhetslokaler. Denna situation är inte acceptabel i . Samhället måste uppfylla sina åtaganden i form av att polis och brandkår finns närvarande i landets samtliga kommuner under dygnets alla timmar. Blir butiksägaren rånad på pengar eller utsatt för snatterier eller inbrott, måste ägaren enligt nuvarande regler betala skatt på det värde han eller hon blivit bestulen på. Det gäller såväl egenavgift som moms på de stulna pengarna. Om butiksägaren däremot underlåter att avslöja rånet, slipper denne att betala skatt på det bestulna. Butiksägaren kommer också lindrigare undan skattemässigt om till exempel en anställd förskingrar pengar från butiksägaren. Att tvingas betala skatt för pengar som företagaren inte har haft möjlighet att nyttja i sin rörelse är inte acceptabelt. Med nuvarande regler blir det mera lönsamt för företagare att inte inrapportera värdet av de varor eller de pengar som försvunnit vid brott. Detta ger fel signaler till såväl företagaren som till brottsförövaren och bör således ändras. En översyn av dagens momsregler bör göras för att lindra effekterna för den enskilde företagaren. Detta bör ges regeringen till känna. Gotab, 2001 () () () () () () ()
mot · GP02N266 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N266av m.fl. (m)Frihandel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frihandel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reformering av Europeiska gemenskapens gemensamma jordbrukspolitik.1 1 Yrkande 2 hänvisat till MJU. Motivering Tullar och handelshinder har en fördyrande effekt. I slutänden är det konsumenterna som får stå för extrakostnaderna. En god konsumentpolitik måste ta hänsyn till detta. Genom mätning av statiska effektivitetsvinster kan man ge en bild av problemen med tullar. En undersökning från amerikanska visar att länder som har en genomsnittlig tullnivå på högst har en per capita-inkomst på . Detta jämförs med länder som har tullnivåer på eller mer, där per capita-inkomsten endast är . Tullmurar har en fördyrande effekt på konsumtionsvaror. Ett exempel på hur detta fungerar är priset på socker. EU föreslog att slopa tullarna på allt utom vapen till de 48 fattigaste länderna . Särintressen förmådde dock ministerrådet att förskjuta avregleringen . EU betalar nu per kilo till producenterna för socker, medan världsmarknadspriset är per kilo (prisuppgift ). Detta innebär en fördyring för konsumenterna. En svensk konsument äter drygt socker per person och år. I en familj på fyra personer blir prisskillnaden 4 personer gånger gånger 40 (6,5-2,5) = . Till de extra kostnaderna måste man också lägga kostnaderna för subvention av sockerproduktion. Dessa subventioner betalas av skattemedel. Varje subvention av en vara måste alltså först betalas i skatt för att sedan åter betalas i form av ett högre pris för konsumenten. De stora vinnarna är producenterna, medan konsumenterna förlorar. EU:s jordbrukspolitik (CAP), med tullar, bidrag och exportsubventioner, kostar EU-medborgarna . En svensk tvåbarnsfamilj skulle spara om EU:s jordbruksprotektionism avskaffades. Motsvarande siffra när det gäller textilprotektionismen uppges vara . Tullar och protektionistisk politik slår också hårt mot de fattigaste länderna i världen som är beroende av sin export. CAP hindrar från att exportera fritt till EU och leder till uteblivna inkomster för dessa länder med . Detta motsvarar av all u-hjälp. För konsumenternas skull är det således av stor vikt att regeringen tar hänsyn till frihandelns roll i konsumentpolitiken. () (m) () () () () de () () ()
mot · GP02N267 · 2001-10-05 00:00:00 — har faktorer som IT-utvecklingen, den finansiella revolutionen och avregleringar ändrat förutsättningarna för de ramar som den ekonomiska politiken kan föras inom. Detta skildras ibland som en utveckling som minskar demokratin. Det är emellertid fel, vårt välstånd är byggt på att vi som nation deltagit i den internationella arbetsfördelningen. Våra företag har kunnat växa sig stora och bli internationellt inriktade därför att de gått utanför den egna hemmamarknaden. Men en förutsättning för detta har varit att svenska företag haft möjlighet att gå in på nya marknader och sälja eller etablera sig där. Då måste vi som nation uppvisa samma öppenhet mot andra. När eller andra vill sälja till oss och därmed kanske konkurrera ut inhemsk tillverkning är det samma fenomen som när svenska företag kunnat konkurrera och växa sig starka på världsmarknaden. Det skulle vara utomordentligt anmärkningsvärt om ett land som , som i så hög grad byggt sitt välstånd på internationalisering, skulle vilja neka andra samma möjlighet. Självfallet skulle om svenska folket i demokratisk ordning så beslutade kunna avstå från att delta i det internationella arbetsutbytet. Det är egentligen fel när internationaliseringens kritiker hävdar att marknaden tvingar oss att föra en viss politik. Vi kan visst försöka minska vårt internationella beroende om vi är beredda att betala priset! Vi liberaler ser inga fördelar med en sådan utveckling. Vi kommer att ta debatten mot nyprotektionisterna. Om vi inte kan övertyga den hårda spetsen av våldsinriktade, socialistiska demonstranter, kan vi kanske få några av dem som står bakom, för att de känner solidaritet med världens fattiga, att inse att de kan vara för både handel och bistånd, både trade och aid, därför att båda verktygen bidrar till att minska fattigdomen i världen. Fattigdomen och svälten i dagens värld beror inte på marknadsekonomi och frihandel utan på socialistiska diktaturer, protektionism och bristande solidaritet från de rika länderna. 19 Anslagsfrågor Vi satsar ökade medel på konkurrensfrämjande åtgärder. Den av olika utredningsorgan kritiserade Östersjömiljarden bör upphöra. Mot detta skall sättas vår kraftfulla offensiv på bättre villkor för företagandet genom sänkta skatter och enklare regler. () () ()
mot · GP02N269 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N269av ()Den svenska elförsörjningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka andelen kraftvärme i energisystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra kraftvärmebeskattningen.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. Motivering Dagens utformning av beskattning av kraftvärme förvärrar miljöproblemen och äventyrar elförsörjningen. Kraftvärmebeskattningen behöver därför ses över i syfte att stärka den resurseffektiva kraftvärmens konkurrenskraft i energisystemet. står kraftvärmeanläggningar outnyttjade på grund av bristande lönsamhet till följd av beskattningen. Dessutom hindras nyinvesteringar i kraftvärme. Istället används kondenskraftverk som har sämre effektivitet och större miljöpåverkan. I ett kraftvärmeverk produceras både el och värme . Tack vare detta kan nästan allt energiinnehåll i bränslet, , tas tillvara. Med rätt skattemässiga förutsättningar ersätter den el som produceras i kraftvärmen konventionell elproduktion i kondenskraftverk, som utnyttjar bränslet betydligt sämre. I kondenskraftverk produceras enbart el, vilket gör att av bränslet tas tillvara. Att öka andelen kraftvärme i energisystemet är ett allmänt intresse. Det skulle innebära en rad fördelar: Minskat beroende av elimport Minskade totala utsläpp genom effektivare resursanvändning Ökad försörjningstrygghet genom lokal elproduktion. EU:s mål är att öka andelen el från kraftvärmeverk från . svarar elproduktionen från kraftvärmeverk i för . Detta kan jämföras med och där motsvarande siffra är . Att i öka elproduktionen från kraftvärmeverk gör det möjligt att medverka till att EU:s åtagande enligt Kyotoprotokollet uppfylls. I är planerna på ett naturgaseldat kraftvärmeverk långt framskridna. Staden har norra största outnyttjade värmeunderlag som inte utnyttjas för elproduktion. En utbyggnad av kraftvärmen skulle leda till en angelägen effektivisering av energisystemet. De totala utsläppen av miljö- och hälsofarliga ämnen i vår omvärld skulle minska. Utbyggnaden skulle också innebära en tryggare energiförsörjning i och ett minskat behov av miljöstörande kondensproduktion. Därtill skulle den befintliga naturgasledningen från till utnyttjas effektivare. För att snabbt uppnå ovanstående fördelar krävs att kraftvärmebeskattningen förändras så att kraftvärme kan konkurrera med övrig elproduktion på likvärdiga villkor. Genom att exempelvis likställa kraftvärme med industrisektorn i skattehänseende skulle det kunna uppnås utan onödigt dröjsmål.
mot · GP02N27 · 2001-10-17 00:00:00 — En generell avyttring av de kommunala bostadsbolagen är inte eftersträvansvärd från bostadssocial synpunkt och får inte bli ett självändamål. Regeringen borde pröva andra vägar för att lösa den uppkomna situationen. En framkomlig väg är att tillåta marknadshyror på de överskottsbestånd som många kommunala bostadsföretag besitter. Den av regeringen införda stopplagen för utförsäljning av kommunala bostadsföretag förhindrar människor att äga sin egen bostad och leder till en minskad konkurrens på bostadsmarknaden. Även ur ett internationellt perspektiv skulle detta kunna vara en framkomlig väg genom att en marknad för fritidsboende därigenom skulle öppnas. Stopplagen innebär ett allvarligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Den begränsar också möjligheterna att på lokal nivå forma boendemiljön utifrån lokala förutsättningar och efter de boendes egna önskemål och påverkansmöjligheter. ägs av kommunerna. Det är kommunpolitikerna själva som, utan regeringens inblandning, ska svara för och besluta om innehav, utformning och ägande. Det är en central del av det kommunala självstyret att de folkvalda kommunpolitikerna har uppdraget och förtroendet att handha de kommunala bostadsföretagen. Det kan i kommuner finnas ett behov av att sälja ut en del av det allmännyttiga bostadsbeståndet för att stärka det övriga beståndets långsiktiga livskraft, omstrukturera bostadsområden, komplettera valfriheten för de boende mellan olika besittningsformer, förbättra boendemiljön och tillgodose rätten för dem som vill äga sin bostad. Det är dock ingen statlig uppgift att fatta beslut om handhavandet av de kommunalt ägda bostadsföretagen. Sådana ställningstaganden måste istället göras i kommunerna, mot bakgrund av förhållandena i det enskilda fallet och på det sätt den demokratiskt valda folkmajoriteten finner det lämpligt. bör avslå regeringens förslag om fortsatta insatser för att stödja omstruktureringen av kommunala bostadsföretag. bör vidare besluta att upphäva den så kallade stopplagen. 18 Finansiering I samband med vår motion med anledning av regeringens budgetproposition (2001/02:1) avsattes under utgiftsområde 19 anslag 33:7 motsvarande för särskilda regionala utvecklingsinsatser. I motionen anfördes att en närmare specificering av hur detta anslag skall användas skulle ske i samband med denna motion. I nedanstående tabell redovisas hur medlen inom detta anslag skall användas. (tkr) 2002 2003 2004 Program för utveckling av landsbygdsturism 50.000 70.000 70.000 Program för utveckling av småskalig livsmedelsproduktion 25.000 30.000 30.000 Program för utveckling av träprodukter 100.000 150.000 150.000 Program för utveckling av fiske 25.000 25.000 25.000 Program för utveckling av alternativa bränslen 78.000 100.000 100.000 Utveckling av kvinnors företagande 20.000 20.000 20.000 Utveckling av invandrares företagande 20.000 20.000 20.000 Utvecklingscheck för nyföretagare 10.000 10.000 10.000 Lokal utvecklingspeng 60.000 60.000 60.000 beslutar fördela anslaget 33.7 Särskilda regionala utvecklingsprogram i enlighet med vad som ovan anförs. () () () () () () ()
mot · GP02N270 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N270av ()Att bo på landet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av mångfald och alternativa lösningar för att skapa förutsättningar för att leva och bo på landet. Motivering Om landsbygden skall vara ett gott alternativ till mer tätbefolkade trakter förutsätter detta att man upplever en social utveckling, att det finns en acceptabel nivå av service och att det finns arbetstillfällen också inom andra områden än jordbruk, skogsbruk eller närliggande produktion. Det handlar om vikten av kommunikation, att fler kan starta eget men också om post, affär, barnomsorg, skola, apotek och hemtjänst för att nämna några viktiga områden. Landsbygden har plats för fler än enbart lantbrukare och söndagsboende. Barnomsorg och skola I många familjer inom jordbruket arbetar kvinnan också utanför hemmet därför att ekonomin ofta kräver att båda yrkesarbetar även om detta innebär tredubbelt arbete för många kvinnor. Här måste möjligheter skapas som gör det möjligt att vara hemma med barnen när de är små för dem som vill men också att värna de mindre och nära familjedaghemmen. Att flytta till tätorten och närmare skolan är för de flesta inget alternativ då företaget kräver en ständig närvaro. Att de som kan flytta också gör det visar en minskning i befolkningsstatistiken inte enbart i Norrlandslänen utan också i inlandskommuner. Att kunna behålla byskolan är för många också en viktig symbolhandling för liv och rörelse på landet. Ofta hänger denna möjlighet samman med politikers inställning till om man välkomnar en friskola att ta över. Miltals i skolbuss lockar inte familjer att bosätta sig på landet. Bilen en nödvändighet är vägen till arbetet lång och barn som skall lämnas/hämtas till och från barnomsorg, kompisar eller skolskjuts förutsätter ett aktivt planerande och flera bilar. Vägar av god kvalitet är avgörande för om det skall vara möjligt och ekonomiskt försvarbart att fortsätta att bosätta sig långt från tätorten. Kostnaden för drivmedel är en stor utgift när man bor så och därför borde skatten på drivmedel sänkas märkbart. Posten Lantbrevbäring är en annan viktig och regelbunden service, men en social kontakt som om den tas bort eller placeras längre från bostaden innebär en klar försämring för många, inte minst för äldre. Det gäller inte bara postkontoren utan också brevlådornas placering. Postens monopol och ensamrätt till denna service måste klart ifrågasättas, då man som enskild kund inte har annat att välja på än att acceptera dessa försämringar. Förutsättningar för en socialt hållbar utveckling på landsbygden måste ges för att göra det möjligt att kunna bo kvar på landet. Men också för att fler skall attraheras av landsbygden och vilja flytta dit.
mot · GP02N272 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N272av och ()Företagskörkort Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om företagskörkort. Motivering Det ska vara enkelt att bilda och driva företag. Därför är det bra om regler förenklas och förtydligas. Det får dock inte vara på bekostnad av de anställdas trygghet och framtid. Om förenklingar handlar om att ta bort krånglig administration och onödig byråkrati må det vara hänt. Handlar i stället enkelheten om att tumma på regelverket till förmån för företagarna och till nackdel för lönearbetarna är detta destruktivt. Det går inte att tunna ut regelverk utan att kompensera med utbildning, kompetensutveckling, information och kommunikation. Har man insikt och kunskap skapas automatiskt ett bättre arbetsklimat, och företag och samhälle utvecklas bättre. Konflikter på en arbetsplats och konflikter med myndigheter och fackliga företrädare grundar sig ofta på att företagaren inte har tillräcklig kunskap, vilket gör att osäkerhet skapas om vilka lagar och regler som gäller. Lagar skall gälla för alla. Men varför förutsätter vi att företagare som homogen grupp har en självklar kunskap och förmåga att driva företag? Det ställs ibland helt orimliga kunskapskrav på dem som söker ett arbete. Som företagare behöver man inte styrka sin kompetens. Vem som helst kan starta ett företag, men vem som helst får inte arbete! Det finns också oseriösa företagare som är ute efter snabba pengar och startar företag som drivs där pengarna stoppas undan. Varken avtal eller lagar följs. På många ställen har de då konkurrerat ut ett annat företag i branschen. Företag som lagt stor vikt på sitt samhällsansvar och haft en god personalpolitik konkurreras ut och försvinner. Detta är varken gynnsamt för den enskilde arbetstagaren eller samhällsekonomin. Det krävs legitimation för att borra i tänder, sälja hus, köra flygplan eller buss. Men det krävs ingen legitimation för att köra med anställda! Det finns alldeles för många arbetsgivare som är likgiltiga för sina anställdas säkerhet och hälsa. De bör bli medvetna om sitt ansvar! Arbetsgivare ska inte kunna skylla på bristande kunskaper. De anställda ska kunna lita på att arbetsgivaren inte riskerar deras liv och hälsa av ren okunnighet. Det är ett steg i rätt riktning om samhället ser till att var och en som startar företag faktiskt har satt sig in i vad som gäller och helst genomgått en grundläggande utbildning. Den grundläggande utbildningen för att få företagskörkort bör innehålla skattelagstiftning, bokföring, arbetsrätt och arbetsmiljölagstiftning. () ()
mot · GP02N273 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N273av ()affärer i östra till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte skall engagera sig i brunkolsbrytningen i . Regeringen och svenska måste lämna brunkolet Statliga har det trassligt med sitt kraftäventyr i . Med den amerikanska samarbetspartnern har bolaget ett slags bältesspännarkamp. Båda är jämnstora ägare i dotterbolaget , och Mirant har hoppat av planerna på en ny tysk kraftjätte. pågår en lokal strid om hur brunkolsbrytningen i östra ska gå vidare. Arbetstillfällen står mot omflyttningar av folk. Problem av den här sorten är inte ovanliga i det internationella näringslivet. Det som gör just den här striden intressant är att det är den som ytterst har ansvaret för den fortsatta utvecklingen. Ska statliga sätta hårt mot hårt i en ägarkamp med ett amerikanskt företag i ? Ska statliga , med oss skattebetalare som delägare, vara med i en tvångsförflyttning alternativt nedläggning av en brunkolsgruva på främmande territorium? Kan över huvudtaget en svensk miljöminister stillatigande se på när ett statligt svenskt företag bryter och eldar brunkol? Brunkolsbrytningen och -eldningen är en sådan verksamhet som i många avseenden är oförenlig med en ekologiskt och socialt hållbar framtidsstrategi. Den sorbiska minoriteten i östra åtnjuter ett grundlagsstadgat skydd i den brandenburgiska författningen. Dagbrottet står utanför den sorbiska byn som är kulturminnesmärkt. P g a att en stor del av brunkolsbrytningen i östra pågår inom sorbernas traditionella bosättningsområde är den sorbiska minoriteten akut hotad av brunkolsbrytningen. Detta strider mot för skydd av nationella minoriteter, som även har undertecknat. Jag anser att genom statliga inte ska engagera sig i brunkolsbrytningen i .
mot · GP02N274 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N274av ()Mätning och debitering av el Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mätning och debitering av elförbrukning. Motivering debiteras de flesta elförbrukare för sin uppskattade förbrukning av el. Det sker alltså en preliminär debitering. En exakt uppgift om elförbrukningen får i normalfallet konsumenterna bara en gång i samband med att elmätaren avläses. Efter denna årliga avläsning sker en korrigering av eventuella avvikelser mot den preliminära debiteringen. Bara en gång vet därför konsumenten exakt hur mycket el han har använt och vad kostnaden är. Den tekniska utvecklingen på det här området har gått framåt och det finns system för till exempel fjärravläsning som gör det möjligt för kunderna att i efterhand faktureras för faktisk förbrukning. finns det cirka 50 000100 000 elanvändare som har fått möjlighet att debiteras efter sin faktiska förbrukning. Men eftersom det totalt finns ca 5 miljoner elanvändare i är det fortfarande bara en bråkdel som har förutsättningar att debiteras på detta mer korrekta och energibesparande sätt. Vi behöver påskynda utvecklingen mot en debitering av den faktiska förbrukningen, och regeringen bör ge signaler till nätbolagen att denna utveckling är nödvändig ur ett konsument- och energibesparingsperspektiv. Vi bör använda de goda erfarenheter som finns av till exempel fjärravläsning för att kunna åstadkomma en debitering efter den faktiska förbrukningen i stället för det bakvända systemet med preliminär debitering som finns .
mot · GP02N275 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N275av och ()Försörjningstryggheten av el Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder för att säkra försörjningstryggheten av el vid vinter med sträng kyla. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder för att säkra försörjningstryggheten av el vid situationer med extremt stor elförbrukning. Motivering Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att bevaka tillgången på höglastkapacitet i det svenska elsystemet samt att utveckla marknadsinstrument, som kan bidra till att skapa tillgång på tillräcklig höglastkapacitet i elsystemet. I Svenska kraftnäts rapport till regeringen daterad 010801 redovisas att det är möjligt att klara en s.k.10-årsvinter 2001/2002 om elförbrukningen hålls tillbaka genom besparingsåtgärder om alla kärnkraftverk går utom 1 om alla viktiga stamnätsledningar och utlandsförbindelser är intakta om en import på ca 2 000 MW kan komma till stånd. Inte ens med dessa något optimistiska antaganden föreslår några speciella åtgärder. Slutsatsen borde i stället ha varit att åtgärder måste vidtas redan inför kommande vinter för att skall ha en säker elförsörjning. bör tillsammans med elbranschen vidta åtgärder som stärker effektbalansen. Långsiktigt måste dagens regelverk kompletteras med ett system, som säkrar en långsiktigt fungerande effektmarknad med både förbrukningsminskning och mer elproduktion. Ett sådant system bör bygga på kostnadsneutralitet och finansieras av samtliga som agerar på den svenska elmarknaden. Handel med höglastkapacitet eller reserveffekt kan lämpligen ske på en börs för reserveffekt i form av auktion . Regelverk helst i avtalsform bör i nära samråd med elbranschen skyndsamt utarbetas av som svensk huvudman för elbörsen . () ()