mot · GP02Bo324 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo324av m.fl. (fp)Bostadspolitiken 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 13 2 Förslag till riksdagsbeslut 14 3 Liberal kurs i bostadspolitiken Du ska bestämma! 15 4 Planekonomins dystra facit 16 5 Bygg mer och bygg billigare! 17 6 tiopunktsprogram för större egenmakt i boendet 20 6.1 Skärp konkurrensen: Släpp in fler utländska byggare 20 7 Friare hyressättning i nyproduktionen 21 8 Hyresrätt eller bostadsrätt? 23 9 Inrätta ägarlägenheter 24 10 Öka möjligheterna att friköpa tomter 24 11 Minska kommunernas roll som fastighetsägare 25 12 Röj upp i regeldjungeln 26 13 Sänk beskattningen på boendet 26 14 Reformera taxeringen 27 15 Reformera beskattningen 27 16 Fortsatt sänkning 28 17 Skapa ett byggvänligt skatteutjämningssystem 28 18 Reformera bostadsbidragen 28 19 Bygg fler studentbostäder 29 20 Missriktade lokala investeringsprogram och stimulanser till hyresrätter 29 21 Anslagsfrågor 30 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens på byggmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste ges ökade ekonomiska resurser för att skapa bättre konkurrens.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om friare hyressättning i nyproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelverket för ombildande av hyresrätt till bostadsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ägarlägenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vertikal fastighetsbildning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tomträtt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de kommunala bostadsbolagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av regelförenkling vad gäller planprocesser och nybyggnadsregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fastighetsskatten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett byggvänligt skatteutjämningssystem.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsbidragen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studentbostäder. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 21:1 Bostadsbidrag 3 998 000 -340 000 31:1 139 086 -50 000 31:2 Räntebidrag m.m. 1 460 000 -500 000 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter 125 000 +50 000 31:9 419 489 -50 000 31:11 Bidrag till investeringar som främjar ekologisk hållbarhet 185 000 -185 000 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder 99 000 -99 000 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet 789 500 -789 500 Summa för utgiftsområdet 9 529 248 -1 963 000 1 Yrkande 2 hänvisat till NU. 2 Yrkandena 10 och 11 hänvisade till FiU. 3 Liberal kurs i bostadspolitiken Du ska bestämma! Bostadsbrist i storstäderna, svarta kontrakt, rivning av fullt användbara lägenheter på krisorter, omständliga bygglovsprocesser, krångliga byggregler, bristande konkurrens, höga kostnader och för liten individuell valfrihet. Den svenska bostadspolitiken fungerar inte. Krisen beror inte på enstaka oförklarliga misstag utan har sitt ursprung i ett ideologiskt systemfel. har centralplanering, förmynderi och subventioner präglat den offentliga synen på bostadsmarknaden. Bostadspolitiken har blivit ett eldorado för särintressen och missriktade politiska ambitioner. Det är dags att lägga om kursen i liberal riktning. Den enskilda människans möjligheter att ta makt över sin egen situation måste stå i fokus också när framtidens bostadspolitik formas. presenterar i den här motionen ett reformprogram på egenmaktsprincipens ideologiska grund. I ett liberalt bestämmer Du, och ingen annan, utifrån Dina egna drömmar och förutsättningar hur just Du ska bo. 4 Planekonomins dystra facit Bostadssektorn är en planekonomisk frizon i den svenska marknadsekonomin. Och den har planekonomins klassiska kännetecken: långa köer, krångel, svarta affärer, en produktion som inte är anpassad efter efterfrågan, ineffektivitet, höga samhällsekonomiska kostnader och inte minst missnöjda konsumenter. Rapporter från både visar att det är betydligt fler kommuner än tidigare som rapporterar bostadsbrist. Hälften av befolkning bor i kommuner med bostadsbrist. Köerna till bostäder inte minst i landets tillväxtområden ringlar sig långa. var av hyreslägenheterna lediga i . Antalet lediga lägenheter i allmännyttan i hela landet sjönk från samma datum . Det låga bostadsbyggandet i tillväxtområdena håller på att bli en av de avgörande flaskhalsarna mot tillväxt. har nettoinflyttningen till varit större än antalet påbörjade bostäder. I storstadsregionerna blir bostadsproblemen ett allt större hot mot en gynnsam utveckling av jobb och välstånd för hela landet. Ska storstäderna kunna ha en stark internationell roll krävs att bostadsbyggandet kommer igång. På andra håll i landet är problemen de motsatta. I stod av hyreslägenheterna tomma enligt . Det har lett till den absurda situationen att inte bara enstaka lägenheter utan också hela fastigheter rivs både där och på åtskilliga andra håll i landet. Slutsatsen borde vara en annan: att produktion och prissättning av hyreslägenheter måste anpassas mer till människornas behov och önskemål. Hyresmarknadens kollaps manar till eftertanke. Behöver bostadsmarknaden fler eller färre regleringar? För socialdemokraterna är svaret av allt att döma att det behövs fler regleringar. Ombildandet av hyresrätter till bostadsrätter ska försvåras, de kommunala bostadsbolagens roll stärkas, fastighetsbeskattningen vara hög även och nya subventioner införas för att tvinga fram den nyproduktion av bostäder som den övriga politiken omöjliggör. lanserades idén att staten borde flytta hela hyreshus i glesbygd till storstäderna. Tydligare än så kan det socialistiska plantänkandet knappast illustreras. Det är fel väg att gå. Den politik som förde bostadssektorn in i krisen kan inte föra den ut ur krisen. Receptet måste istället vara att bygga en ny politik, en politik som tar sikte på att öka människors möjligheter att ta makten över det egna boendet. Det innebär bland annat större utrymme för privat ägande, färre krångliga regleringar, ökad konkurrens, tydligare marknadsmekanismer och lägre beskattning. 5 Bygg mer och bygg billigare Det finns många problem på den svenska bostadsmarknaden, men skulle man välja ut ett förhållande som påverkar de flesta andra problem är det helt enkelt detta: det byggs för lite. Det sägs ibland att tillskottet av nya bostäder är så marginellt i förhållande till hela stocken att det är ointressant jämfört med hur det existerande beståndet används. Teoretiskt ligger det säkert mycket i att behovet av nybyggnation skulle vara mindre om de befintliga husen disponerades maximalt rationellt. Men verkligheten är en annan. I praktiken spelar nybyggnationen en mycket stor roll för flexibiliteten och valfriheten på marknaden. Skulle det byggas fler bostäder än som sker på de orter där behovet är störst skulle en rad andra problem vara lättare att hantera. Att det byggs för lite hänger samman med att boende i är dyrt. sägs ha världens högsta boendekostnader. Det för med sig att det inte går att räkna hem kalkylen på de nya hyresrätter, som skulle behövas på bristorterna. Ett paradexempel är det stora exploateringsprojektet flygplats utanför , som statsministern till och med omnämnt i en regeringsförklaring. Där har det visat sig omöjligt att hitta någon som vill bygga hyresrätter. Det är visserligen så att det finns en efterfrågan också på dyra bostäder. I den bästa av världar utlöser tillkomsten av en dyr bostadsrätt en flyttkedja som i slutänden innebär att en bostadslös student får en lya. Men genom den bristande rörligheten på bostadsmarknaden och genom systemet för hyressättning hjälper inte tillkomsten av ett antal nya, mer eller mindre exklusiva, bostadsrätter de människor som behöver en billig hyreslägenhet i början av sin bostadskarriär. Regeringen har också insett att byggkostnaderna är en nyckelfaktor. Därför tillsatte den dåvarande bostadsministern () med buller och bång den så kallade Byggkostnadsdelegationen. Dess tjocka volymer har inte väckt lika mycket uppmärksamhet när de har lagts fram. Analyserna på de hundratals sidorna leder i grunden inte fram till någonting, som är i närheten av en lösning. Visst, konstaterar utredarna, är konkurrensen bristfällig men de lägger till att de få aktörer som finns ändå inte gör några särskilt stora vinster. Det leder i sin tur till att de utländska byggföretagen inte är speciellt intresserade av att försöka kapa åt sig en bit av den svenska marknaden. Utredarna visar att det som byggs i nu håller en hygglig standard och att ingen är beredd att förorda att den standarden sänks nämnvärt. Därutöver finns det ett antal naturliga förklaringar till de höga kostnaderna, som att vårt land är ganska utsträckt med följden att transporter av byggmaterial blir dyrare här än i många andra länder. Priset på byggmaterial är en viktig del av den totala byggkostnaden. Skillnad i transportavstånd kan inte förklara varför en toalettstol är billigare i än i , vilket den är. Varför köps inte alla svenska toalettstolar i ? Varför slår inte den utländska konkurrensen igenom i form av sänkta priser på byggmaterial i ? Det är ännu en av de svåra frågorna som saknar tillfredsställande svar i bostadsdebatten. har några utländska kedjor etablerat byggvaruhus i , till exempel och . Stora förhoppningar knöts till dessa etableringar. Äntligen skulle utländsk konkurrens pressa priset på den svenska marknaden. Men så har det inte blivit. Prisbilden är ungefär densamma som . är en lågpriskedja i övriga , men har av någon anledning inte den profilen i . De utländska företagen sägs göra goda vinster på att snarare anpassa sig till den svenska prisnivån än att utmana den. Prisbilden både vad gäller byggmaterial och byggande kan bara förstås mot bakgrund av den mycket speciella situation som råder på denna marknad. Byggbranschen har formats av subventioner och regleringar och är full av oligopoltraditioner, kontakter, bindningar och starka intressen, inte minst fackliga. Byggkostnadsdelegationen talar om att det, i den mån det råder konkurrens på byggnadsområdet, är en konkurrens som kan betecknas som statisk. Pressen på byggentreprenörerna att komma ner i pris är inte så stark att konkurrensen fungerar. Och enligt delegationen tycks det inte finns mycket att göra åt situationen. Men vi liberaler kan inte nöja oss med en beviskedja som leder fram till att grundproblemet på den svenska bostadsmarknaden är olösligt. Vår analys är att mer konkurrens trots allt är avgörande. Fler utländska aktörer är en nyckelfaktor. En mycket liten del av byggandet i sker i utländsk regi. Men både och är framgångsrika i andra länder, där kostnadsnivån är lägre. Varför blir det och bygger i andra länder billigare än i ? På en reglerad marknad inskränks antalet faktorer som kan påverka priset. Byggbranschen präglas av en rad regleringar, flera av dem naturligtvis helt nödvändiga och rimliga som miljöhänsyn i markanvändningen och handikappanpassning vid ombyggnation. Andra regleringar måste omprövas i ljuset av problemen på bostadsmarknaden. I ett senare avsnitt ger vi exempel på hur mindre krångel och detaljregler skulle kunna stimulera byggandet. Innovationstakten har varit låg i byggbranschen lägre än i andra branscher. var den tekniska utvecklingens bidrag till den ökade produktiviteten inom byggindustrin och i tillverkningsindustrin. Man gör som man alltid gjort. Ett ofta använt exempel är att det behövs sju yrkeskategorier för att bygga ett svenskt badrum. Det kan röra sig om murare, snickare, målare, rörmokare, mattläggare, elektriker och kakelsättare. I vissa andra länder räcker det med två eller tre därför att yrkeskompetenserna är bredare. På det sättet undviker man väntetider och därmed kostnader. I prefabricerade hus tillverkas badrum ofta av en enda yrkeskategori. Det finns mängder av sådana exempel som väcker tankar om att det borde vara möjligt att pressa priserna genom nya grepp. Det behövs mer av kreativitet och idéutveckling i produktionen för att kunna få ner kostnaderna. har fastnat i en ond cirkel som leder till för dyra bostäder. Där utländska aktörer trots allt har lagt anbud har de sällan varit särskilt låga. Då har valet för dem som bedömt anbuden säkert varit lätt. Det känns tryggare med en entreprenör man känner sedan gammalt, som talar svenska och som dessutom förmodligen sysselsätter personer som bor i den egna trakten. Reglerna för EU:s inre marknad gäller också för byggbranschen. Utländska bolag har juridiskt sett fulla möjligheter att lägga anbud på svenska byggprojekt. Ändå förekommer det i mycket liten omfattning och har lett till kontrakt i ännu lägre grad. Den svenska marknaden anses inte intressant för utländska byggföretag. Däremot har svenska byggföretag, som sagt, varit mycket framgångsrika i andra europeiska länder. Om ett antal av de följande punkterna i detta program genomförs skulle det vara meningsfullt att kombinera det med en kraftfull ansträngning från den svenska staten att få in fler utländska byggare på den svenska marknaden. bör få i uppdrag att följa upp Byggkostnadsdelegationens resultat. Personer i branschen som vi har varit i kontakt med håller med om att det, med den rätta politiska viljan, finns mycket som kan göras för att öka konkurrensen. Det handlar om alltifrån anbudstider, översättning av anbudsunderlag, fullständig klarhet om vilka avtal gentemot facket som ska gälla om entreprenören helt eller delvis använder utländsk personal till en öppenhet för vissa osvenska lösningar i produktionen. bör få i uppgift att verka för att fler utländska aktörer kommer in på den svenska byggmarknaden. Regeringen har i budgetpropositionen också oroat sig för den bristande konkurrensen på byggmarknaden. Några skarpa förslag är man dock inte beredd att ta till. Det enda förslaget man har är att ett Byggkostnadsforum skall inrättas vid med uppgift att bl.a. förmedla kunskaper till byggherrar om den dåliga konkurrensen! Låt oss återvända till frågan om priset på byggmaterial. Den har diskuterats inom EU. Ett särskilt direktiv om byggmateriel har också antagits med innebörden att nationella specifikationer och standarder ska harmoniseras för att underlätta handel. Men arbetet på att förverkliga direktivet går mycket trögt. Länge hade man bara kommit överens om en enda produkt en expanderbult som då stolt förevisades på presskonferenser. finns det ytterligare några få produkter på den färdiga listan, men det stora flertalet produkter befinner sig fortfarande i någon av de många arbetsgrupper som tillsatts. Arbetet bedrivs in en rad undergrupper till kommissionen där från deltar såväl tjänstemän från som företrädare för industrin. Orsaker till att arbetet går så trögt är att det finns upp till femton detaljerade nationella standardregler, som olika länder inte gärna vill gå ifrån (ibland av rimliga säkerhetsskäl), samt naturligtvis att olika protektionistiska intressen inte vill att deras egen hemmamarknad öppnas för utländsk konkurrens. Ur ett konsumentperspektiv är det emellertid mycket angeläget att detta arbete slutförs och direktivet implementeras med all kraft av EU:s konkurrensmyndighet. 6 tiopunktsprogram för större egenmakt i boendet 6.1 Skärp konkurrensen: Släpp in fler utländska byggare domineras av några få stora företag som har ungefär samma priser. Krisen inom bostadssektorn kan som berörts i föregående avsnitt delvis förklaras med att byggmarknaden inte fungerar. Konkurrensen är bristfällig och den höga prisnivån har fått många att ställa frågan om det finns anledning att misstänka kartelltendenser. På cementmarknaden är exempelvis en aktör i princip monopolist och på betongmarknaden dominerar ett fåtal bolag. Importen på dessa produktområden är obetydlig. I den utsträckning det råder konkurrens inom byggsektorn kan den, med den statliga Byggkostnadsdelegationens terminologi, betecknas som statisk. Det innebär att det inom sektorn sker en låg grad av förnyelse av produkter och produktionsprocesser. En jämförelse mellan den tekniska utvecklingen i byggindustrin och den inom tillverkningsindustrin visar det tydligt. var den tekniska utvecklingens bidrag till den ökade produktiviteten inom byggindustrin medan den låg på i tillverkningsindustrin. Det betyder i sin tur att produktionsökningar inom byggindustrin blir kostsammare än inom andra branscher. Resultatet av den bristande konkurrensen, inte minst när det gäller byggnadsmaterial, är höga produktionskostnader, vilket får till följd att bostadsbyggandet inte skjuter fart. När det blir dyrt att bygga produceras få nya bostäder. Detta gäller även småhusproduktionen, och kanske speciellt småhusbyggnation på mindre orter och landsbygden, där kostnaden för ett nytt hus är högre än för ett äldre. De höga kostnaderna slår också igenom i det högre pris som konsumenten får betala för de nya bostäder som trots allt byggs. Konkurrensen inom byggsektorn måste skärpas. Ett viktigt led i arbetet med att skapa en fungerande byggmarknad är att ge större ekonomiska resurser för att kunna genomföra en effektiv övervakning av att de regler som finns verkligen efterföljs. Verket har i en medialt uppmärksammad aktion granskat förhållandena inom bensinbranschen. Slutsatsen var att det på flera punkter förekom överträdelser av konkurrensbestämmelserna. Med utökade resurser får större förutsättningar att skärpa övervakningen också inom andra sektorer, exempelvis byggbranschen. Som nämnts menar vi också att ett målmedvetet arbete bör igångsättas i syfte att locka in fler utländska byggföretag på den svenska marknaden. Förutom de regeländringar som föreslås i detta program tror vi att staten under ett övergångsskede har en uppgift i att aktivt förmedla kontakter mellan svenska byggprojekt och utländska aktörer. Det kan ske genom informationsträffar, utökad annonsering om svenska projekt, hjälp med översättning av anbudshandlingar etc. bör ges i uppdrag att administrera denna, förslagsvis treåriga, engångsinsats. Arbetet med att implementera EU:s byggmaterieldirektiv bör intensifieras. En ökad import av byggmaterial skulle avsevärt kunna sänka den svenska prisnivån. De tekniska handelshinder som hindrar en sådan utveckling bör kraftfullt motarbetas av EU:s konkurrensmyndighet. 7 Friare hyressättning i nyproduktionen En reformering av den svenska bostadsmarknaden som ska betyda något kan inte utesluta förändringar i systemet för hyressättning. formas hyrorna i skärningspunkten mellan tre avgörande faktorer: bruksvärdesprincipen, hyresförhandlingarna och allmännyttans roll. Det är uppenbart att den nuvarande ordningen inte håller. Om ska få en fungerande bostadsmarknad, som bättre tillmötesgår människors önskemål, måste systemet moderniseras. Bruksvärdesprincipen syftade ursprungligen till att skapa ett starkt besittningsskydd för hyresgästerna. En tydlig glidning har dock skett som systemet har varit i bruk till att även ha som syfte att dämpa hyresutvecklingen. Av situationen på bostadsmarknad kan vi dra slutsatsen att systemet förvisso har lyckats uppfylla målen vad gäller besittningsskyddet och hyresdämpningen. Men bristen på anpassningsförmåga till människors preferenser på en fri marknad har skapat en mängd avarter: bostadsbrist, en stor andra- och tredjehandsmarknad och svarta lägenhetsaffärer. anser att en rad reformer för att få fart på nyproduktionen av hyresrätter samt för att öka rörligheten och flexibiliteten på hyresmarknaden bör genomföras. Hyresgästens besittningsskydd och de fria förhandlingarna mellan hyresgäster och fastighetsägare på bruksvärdesprövningens grund är principer som det finns anledning att slå vakt om också . Men inom denna ram finns det utrymme för förändringar som bryter med det planekonomiska tänkande som har dominerat svensk bostadspolitik. Den så kallade lägesfaktorn måste ges större tyngd i hyresförhandlingarna, på det sätt som i praktiken skett i . En flexiblare hyressättning skapar en större mångfald i utbudet, med större sannolikhet att nya hyresgäster ska hitta något som överensstämmer med deras egna önskemål. Ingen ifrågasätter att en bostadsrätt är billigare i en förort än i ett centralt stadsläge. Att steg tas i den riktningen även när det gäller hyresrätter kan knappast anses orimligt, även om det naturligtvis måste ske i sådana steg att hyresgästerna har bra förutsättningar att anpassa sig till dem. Det finns också anledning att observera att den press uppåt på hyrorna i attraktiva lägen detta innebär motverkas av andra förslag i detta program, till exempel åtgärderna för att öka det totala utbudet av bostäder. Det är angeläget att den samlade politiken motverkar segregation. Friare hyressättning för nyproducerade lägenheter bör införas. Det skulle skapa förutsättningar att få fart på det bostadsbyggande som på många håll är mycket lågt. När byggföretagen inte kan ta ut sina kostnader eller när andra alternativ (bygga bostadsrätter eller kontorsfastigheter) framstår som ekonomiskt fördelaktigare är det inte underligt att väldigt få nya hyresrättslägenheter byggs. Ändå finns det en stor efterfrågan på hyreslägenheter. Flera socialdemokratiska debattörer, och , har ställt sig bakom detta krav. gäller att hyresnämnden vid prövning av en hyras skälighet, i enlighet med bruksvärdesprincipen, i första hand ska utgå från de allmännyttiga bostädernas hyror. Denna regel har sitt ursprung i de bestämmelser som infördes i bristorter men utvidgades till att gälla på hela bostadsmarknaden. Det finns, enligt , anledning att förnya det systemet. Den nuvarande ordningen rymmer nämligen inneboende motsättningar. Å ena sidan ska vid fastställande av såväl prövningslägenhetens som jämförelselägenheternas bruksvärden helt bortses från produktions-, drifts- och förvaltningskostnader. ska allmännyttans självkostnadsbestämda hyror tjäna som norm. Särskilt påtaglig blir denna motsättning i hyrestvister, som det uppmärksammade Oxtorgsmålet i , som sätter såväl begreppet självkostnad som principerna för hela jämförelseprövningen på sin spets. Det är självklart att osäkerheten om vilka hyresnivåer som kan tänkas godtas allvarligt försvårar den privata nyproduktionen av hyresrätter och styr över till det mer lönsamma och regelmässigt stabila byggandet av bostadsrätter. Vilken privat byggherre vill ta på sig att bygga hyresrätter om hyran kan komma att sänkas i efterhand så att alla kalkyler spricker? bör därför ha avgjort hyresnivån före byggstart. En översyn och förnyelse av hyressättningssystemet måste också innehålla en diskussion om allmännyttans roll. De kommunala bostadsbolagens funktion som förstahandsnorm vid hyressättning bör upphävas och ersättas av ett system där hyrorna i ett större utbud av bostäder, oavsett ägare, leder fram till ett bruksvärde. 8 Hyresrätt eller bostadsrätt? Bestäm själv Det behövs hyresrätter och det behövs bostadsrätter, liksom naturligtvis villor och radhus. Proportionerna mellan de olika boende- och ägarformerna ska individerna bestämma. Att vissa människor, som vi nämnde i förra punkten, vill bo i hyresrätt kan inte vara ett argument för att hindra andra människor att bo i bostadsrätt. Ett viktigt sätt att ge den enskilda människan mer makt över det egna boendet är alltså att låta de hyresgäster som så önskar ombilda sina hyresrätter till bostadsrätter. Bostadsrätten är en upplåtelseform som innebär ökat inflytande och ökat ansvar för den enskilda människan. Att fler människor direkt eller indirekt äger sin bostad, antingen i form av ägarlägenheter eller bostadsrätter, är en utveckling som bör uppmuntras.