mot · GP02Sf346 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf346av m.fl. (m)Änkepensionen 1 Förslag till riksdagsbeslut beslutar att änkepensionens övergångsregler skall återställas till vad som gällde före , fr.o.m. . 2 Efterlevandepensioner De stora förändringar av det offentliga pensionssystemet som håller på att slutföras kräver också anpassning av tidigare regler för efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn. I regeringens proposition 1999/2000:91 presenterades ett omfattande förslag till hur regelverket på detta område kunde utformas. Betänkandet (1999/2000:Sfu13) antogs av . De partier som står bakom pensionsreformen har haft möjligheter att påverka regelsystemets utformning och de inte helt okomplicerade avvägningar av ekonomisk och socialpolitisk natur som måste ske i samband med framtagandet av det nya regelsystemet. Ett av de stora problemen i denna typ av lagstiftningsarbete är hur övergångsbestämmelser skall utformas och tidigare övergångsregler behandlas. Ett sammantaget mål för alla politiska partier borde vara att med hjälp av väl avpassade övergångsregler skapa ett minimum av retroaktiva effekter samt att undvika en alltför styvmoderlig behandling i vissa fall. Vi anser att propositionen och beslut hade en stor brist, nämligen att änkepensionerna enligt övergångsbestämmelser lagstiftning inte återställdes. 3 Änkepensionen enligt övergångsregler med ikraftträdande samt ändringar 1997 Den förändring av änkepensionerna som beslutades av 1988 och som trädde i kraft var med nödvändighet omfattande. ATP-systemet var så uppbyggt att pensionsrättigheter aldrig kunde delas mellan makar. Detta var motiveringen till de omfattande änkepensionsförmånerna. Förvärvsverksamheten för kvinnor var tidigare låg. Först särbeskattningsreform förändrades detta förhållande successivt. 1970- och också stora delar av 1980-talets kvinnliga förvärvsverksamhet kännetecknades av deltidsarbete, och ända var hustru som arbetade i makes företag faktiskt sambeskattad och tillgodoräknades då inte pensionspoäng för utfört arbete. Äldre familje- och förvärvsmönster lever kvar . Kvinnor födda kom upp i yrkesaktiv ålder då attityder, men också sambeskattningen av makars inkomster, bidrog till att kvinnor förvärvsarbetade i ringa utsträckning. Det är de nu nämnda förhållandena som har lett till omfattande övergångsregler vad gäller änkepensioner både från ATP och folkpensionen. Folkpensionen har mycket tidigt utformats som en generell pension och har således varit föremål för inkomstprövning. förändring av övergångsreglerna inom änkepensionen utgjorde således dels ett brott mot en grundläggande princip om inkomstprövning, dels ett brott mot de utfästelser gjort att övergångsbestämmelserna skulle ligga fast. Av regeringens proposition 1999/2000:91 och efterföljande riksdagsbeslut framgår att de regler som gäller den pensionsberättigade personkretsen inom änkepensioneringen ligger fast. Detta är bra. Vi har dock motsatt oss förändring av förmånsreglerna inom änkepensioneringen och vidhåller vår kritik och våra krav på en återgång till de villkor som gällde (regler), d.v.s. vi vill att inkomstprövningen av folkpensionsdelen i änkepensionen upphör. Det är viktigt att denna återgång sker möjligt. regelförändring har lett till betydande och i vissa fall nästan slumpartade rättsförluster, som den enskilde inte kunde förutse och heller inte skydda sig mot. regelförändring har av naturliga skäl väckt stor bitterhet hos dem som berörts. En av anledningarna är en allmänt omfattad uppfattning om pensioners oantastlighet, vilket om ändringar måste tillgripas kräver omfattande, långsiktiga och fasta övergångsregler. Övergångsreglerna för änkepensionerna bör därför återställas för att inte i onödan urholka tilltron till det offentliga pensionssystemet och för att ge ett tillräckligt skydd för en utsatt grupp. () Per () () () () () (m) () () () () () Per ()