mot · GP02Fi285 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi285av m.fl. (fp)En ny skattepolitik 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 28 2 Förslag till riksdagsbeslut 29 3 Inledning 31 4 Skattepolitik i en ny tid 31 4.1 Utgångspunkter 31 4.2 Utvecklingen i vår omvärld 34 4.3 Skattepolitiken: inriktning och krav 38 5 Inriktningen 39 6 inkomstskatteförslag 20022004 40 6.1 Inkomstskatterna 40 7 Övriga skatteförslag 42 7.1 Makt över sin kompetensutveckling 42 7.2 Vinstandelsstiftelser 42 7.3 En option är en möjlighet, inte en garanti 42 7.4 Sänkta arbetsgivaravgifter 43 7.5 Hushållsnära tjänster 44 7.6 Räkna omvägen till dagis i bilavdraget 44 8 Kapitalbeskattning 45 8.1 Dubbelbeskattning av aktieutdelning 45 9 Fastighetsskatten 45 10 Förmögenhetsskatt 46 11 Arvsskatten 47 12 Företagsbeskattning 47 13 Lätt att göra rätt 48 14 Förenklat företagande 48 15 F-skattsedel till alla 48 16 Preliminär F-skatt 49 17 Uppskov med skatt för snabbväxare 49 18 Övriga skattefrågor 50 19 En miljöskatt på sopförbränning införs 50 20 Fortsatt inriktning av skattepolitiken 50 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattepolitikens långsiktiga inriktning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en inkomstskattereform 20022004. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdragsgilla försäkringsavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt skatt för barnfamiljer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kompetenssparande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vinstandelsstiftelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om personaloptioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta arbetsgivaravgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattereduktion för hushållsnära tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att räkna in omväg till barnomsorg i bilavdraget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av dubbelbeskattning av aktieutdelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frysta taxeringsvärden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt fastighetsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffad sambeskattning av förmögenhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stegvis avskaffad förmögenhetsskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar i arvsskatten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fåmansbolagsreglerna.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta generationsväxlingar i familjeföretag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklad företagsdeklaration.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om F-skattsedel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om preliminär F-skatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattekonto.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppskov med bolagsskatt för nystartade aktiebolag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om borttagande av generalklausul mot skatteflykt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd.1 1 Yrkandena hänvisade till SkU. 3 Inledning För liberaler är målet med politiken att öka människors makt över sina liv. Vår vision för är ett land som ger nya möjligheter för alla. Den ekonomiska politiken är ett medel att nå denna vision. Långtidsarbetslösa ska få jobb och en ny självkänsla. Idérika människor ska våga ta språnget att förverkliga sina drömmar. Familjer ska få större marginaler i sin vardagsekonomi så att alternativ som varit stängda, som kanske att vara mera med barnen, ska öppnas. Stressade, utbrända människor ska hitta tillbaka till hälsa och framtidstro. Arbetande människor ska kunna leva på sin lön och det ska löna sig att studera och arbeta, som anställd eller företagare. Den ekonomiska aktiviteten går upp och ned. Nedgångsfaserna utsätter många människor för svåra påfrestningar. Regeringen står passiv både inför den avmattning som tycks vara på väg och de grundläggande strukturproblem som leder till en hög arbetslöshet och fortsatt svensk eftersläpning. Vi vill föra en politik som snabbare och effektivare leder förbi konjunkturproblemen och som har sin tyngdpunkt i åtgärder mot de långsiktiga utmaningarna. En hög och jämn tillväxt är nödvändig för att svensk ekonomi ska klara av de problem landet står inför. En tillväxtstimulerande politik är avgörande för framtidens välstånd och ställning som välfärdsnation. Vår ambition är att ska komma tillbaka till en tätposition bland de utvecklade länderna. Därför måste reformer nu genomföras som höjer den svenska ekonomins förmåga till långsiktigt uthållig tillväxt. Det gäller att förbättra förutsättningarna för företagande, arbetsmarknad, konkurrens och produktivitet och enskilda människors verksamhet och valfrihet, och vi är beredda att fullfölja reformpolitiken för att nå detta mål. Svensk ekonomi står inför ett antal utmaningar som gör det nödvändigt att den ekonomiska politiken har denna inriktning och detta mål. Det krävs både god tillväxt och en förändrad politik för att lösa framtidsproblemen. 4 Skattepolitik i en ny tid 4.1 Utgångspunkter Liberalismen är positiv till förändringar. Detta innebär att nya situationer kräver nya ställningstaganden. Det som gällde för 10, 20 eller är kanske inte aktuellt . Skattereformen 199091 var ett viktigt steg när det gällde att råda bot på den snårskog av undantag och konstiga incitament som successivt byggts in i systemet. vanns en bred acceptans för att det var viktigt att minska höga marginalskatter och marginaleffekter, inte bara för höginkomsttagare. Det har gått dess och mycket har förändrats, som delar av skattereformen urholkats av olika socialdemokratiska regeringar. Det finns minst fyra skäl att nu på nytt se på skatterna ur ett övergripande och mer långsiktigt perspektiv och forma riktlinjer för skattepolitiken i en ny tid: principiella skäl att på nytt se på skatterna utvecklingen i vår omvärld samhällsproblem där skatteförändringar kan bidra till lösningar nya möjligheter finns att lösa välfärdsproblemen, möjligheter som inte funnits tidigare. Skattepolitiken måste också utformas dels utifrån de olika skatternas tänkbara utformning och snedvridande eller konkurrensnedsättande effekt, dels utifrån hur mycket beskattning totalt som kan anses vara acceptabelt. Givetvis påverkas den totala skattenivåns skadliga effekter av vilken mix av skatter som finns, och dessa kan utformas på för individen, samhällsekonomin och dynamiken olika belastande sätt. Klart är dock att varje form av beskattning medför negativa och snedvridande effekter för individ och samhällsekonomi. Argumentet för beskattning är ju att de utgifter som skatterna finansierar ger större positiva effekter än de nackdelar som skatterna medför. Någonstans finns en balanspunkt mellan fördelar och nackdelar med varje enskild skatt såväl som med totalbeskattningen. Denna balanspunkt formas såväl av våra värderingar, vår ideologi som av den praktiska verkligheten. Även om våra värderingar inte ändrats, har situationen i samhället gjort det, inom och globalt. När verkligheten ändras behöver vi alltså rita om kartan. Nya samhällsföreteelser såväl som gamla problem som kräver nya lösningar ser vi som utmaningar, där skattepolitiken utan dogmatism kan bidra till ett modernt, jämställt, jämlikt och öppet samhälle. Internationaliseringen river gränserna alltmer. Detta är i grunden en positiv företeelse men betyder att vi måste hantera såväl skatternas storlek som deras utformning på nya sätt. Skattebaser är rörliga i flera bemärkelser; de kan rent fysiskt flytta på sig, eller verksamheter kan förtvina i ett land och växa i ett annat. Förändringen från industrisamhälle till kunskapssamhälle. Detta måste sättas i förhållande till arbete som bas för beskattning. Kunnande som produktionsfaktor fungerar annorlunda än maskiner såväl ur statiskt som dynamiskt perspektiv. Industrisamhället krävde kapital i form av byggnader och maskiner, det moderna tjänstesamhället är mycket mera baserat på kunskapskapital. När arbetet blir kapital måste synen på såväl arbets- som kapitalbeskattning förändras. Jämställdhet och beskattning av arbete. Tjänstesektorer (särskilt vård och utbildning) hämmas inte bara av offentliga regleringar utan också av skatt på arbetet. Jämställdhet i meningen att förena arbete med familj kräver ofta ytterligare köp av tid vilket underlättas genom skattelättnader särskilt för hushållstjänster. Men sådana specifika lösningar räcker inte, en ny inriktning på beskattning av arbete och kunnande bidrar till att skapa ett samhälle där kvinnor och män har likvärdiga möjligheter att jobba, försörja sig själva på rättvisa löner, förverkliga sina idéer och bestämma mera själva i sitt eget liv. Segregation, utanförskap och fattigdomsfällor. Skatten på arbete och marginaleffekter i låga inkomstlägen drabbar individerna, minskar deras möjligheter att arbeta och de blir en ekonomisk börda i stället för att bidra till välstånd genom arbete. Den höga totalbeskattningen på arbete leder till att svenska låg- och normalinkomsttagare får väldigt lite över. Bidragssystemen är både generella och selektiva. Fattigdomsfällorna leder till att människor inte bara är fattiga, de har svårt att göra något åt detta, vilket är värre. Ett samhälle med dynamik och utvecklingskraft kan inte låsa in stora grupper människor i bidragsberoende och vanmakt. Skattesystemet måste bidra till att släppa in de utestängda i arbetslivet. Den demografiska utvecklingen. Det svenska skatte- och välfärdssystemet möter en växande utmaning från befolkningsutvecklingen. Andelen invånare stiger , men genom att andelen yngre sjunker stiger inte den förvärvsarbetande befolkningens försörjningsbörda förrän . Att andelen barn sjunker är dock i sig ett långsiktigt problem. Det betyder att har vi en nådatid då försörjningsproblemen inte ökar men sedan förvärras kraftigt. Därför måste vi använda till att reformera de svenska systemen så att de blir mera långsiktigt hållbara. Ett betydande steg är den breda pensionsreform som i hög grad varit med om att arbeta fram och sätta i sjön. Många fler reformer behövs för att klara den demografiska utmaningen, både vad gäller finansiering av sociala utgifter och för att få ett ökat arbetsutbud. Skatteinkomsternas storlek bestäms inte bara av skattesatser. Betydande energi måste läggas på att skapa ett skattesystem som gynnar en växande och dynamisk ekonomi. I grunden är det nämligen detsamma som en ekonomi med växande skattebaser. Med breda skattebaser kan gemensamma åtaganden finansieras med lägre skattesatser. Den demografiska utvecklingen i kombination med internationaliseringen innebär att några enkla lösningar inte finns. De demografiska utmaningarna kan inte lösas med skattehöjningar; internationalisering kan inte enkelt mötas med kraftiga, snabba skattesänkningar när man har långtgående ambitioner på en god utbildning och vård. Det svenska skattetrycket, av BNP, fördelar sig med en tiondel på kapitalbeskattning, två tiondelar på konsumtionsbeskattning och resterande sju tiondelar på arbetsbeskattning. Internationaliseringen minskar drastiskt möjligheten att hålla ett högt skattetryck på rörliga skattebaser, helt enkelt därför att hög skatt leder till minskande skattebas och därmed sjunkande skatteintäkter från denna skattebas. Detta leder till att det med ett högt skattetryck inte finns någon annan möjlighet än att hålla en hög beskattning med höga skattekilar även på låg- och medelinkomsttagare. Därför måste skattetrycket totalt sett sänkas. Skattebaser och skatteintäkter 2000 Skatt Intäkt, miljarder kronor Skatt på Kommunalskatt 335 Arbete Sociala avgifter 309 Arbete Statlig inkomstskatt 32 Arbete Allmänna pensionsavgifter 63 Arbete Bolagsskatt 63 Kapital Fastighetsskatt 23 Kapital Övriga kapitalskatter 57 Kapital Moms 181 Konsumtion Alkohol- och tobaksskatt 19 Konsumtion Skatt på energi 50 Konsumtion Skatt på vägtrafik 7 Konsumtion Övrigt (netto) -8 .. Summa 1131 .. Källa: 4.2 Utvecklingen i vår omvärld över decennier frihandelsvänliga linje och våra internationella åtaganden får också konsekvenser för skattepolitiken. Vi har i accepterat de fördelar som följer med internationellt handelsutbyte och att vi lever i en internationellt inriktad ekonomi. Det innebär att vi inte kan föra vilken skattepolitik som helst. som man kan konstatera att det inte är nödvändigt att varje land helt anpassar sin skattepolitik till grannar och konkurrentländer är det viktigt att beakta de tendenser som råder, dels i de stora ekonomierna, dels i våra närmaste länder, dvs EU-området. På de flesta områden är EU-länderna på väg mot lägre skatter. Detta är än mera tydligt om man ser till de beslut som fattats om de kommande årens skattepolitik men som än inte kan avläsas i statistiken. Även ett socialiststyrt land som har man beslutat om reformer som sänker skatten. Det är väl känt att har det högsta skattetrycket i konkurrens med som detta traditionellt mäts, som totala skatteinkomster i procent av BNP. Detta innebär också att det svenska skattetrycket på de stora skattebaserna är högt. Inom har gjorts beräkningar på skattetrycket på skattebaserna arbete, konsumtion och kapital. Det är främst när det gäller skatt på arbete som ligger högt. Skatt på arbete 2001, procent Anm.: Visar de fem länder som har högst skatt samt EU-genomsnittet Källa: finns också bland de fem EU-länder som har högst skatt på kapital och konsumtion. Skatt på konsumtion och på kapital 2001, procent av respektive skattebas 29,6 34,0 26,7 32,2 24,9 29,0 24,7 27,3 24,2 26,0 EU-genomsnitt 20,9 EU-genomsnitt 23,0 Anm.: Visar de fem EU-länder som har högst skatt samt EU-genomsnittet Källa: I de flesta fall gäller att ett land som har högt skatteuttag på en skattebas i allmänhet har lägre skattetryck på de andra skattebaserna. Att t.ex. ligger högt vad gäller skatt på kapital beror på att kommunalskatt i främst tas ut som fastighetsskatt, vilken här räknas in i skatt på kapital. tar däremot ut hälften så mycket skatt på arbete som gör. Det är bara som i likhet med har ett högt skatteuttag på alla tre skattebaserna. Men ger då inte det höga skatteuttaget en motsvarande högre välfärd i ? Det finns många partiella belysningar av detta, men ett sammanfattande mått kan beräkningar av köpkraftskorrigerade offentliga utgifter sägas vara. Skillnader mellan länderna i köpkraftskorrigerade offentliga utgifter per capita kan belysas för sjuk- och hälsovård samt för utbildning. Köpkraftskorrigerade offentliga utgifter per person för sjuk- och hälsovård 1998 Index EU-15 = 100 Anm.: Visar de EU-länder som ligger över EU-genomsnittet samt Källa: redovisning kan göras för utbildning. Köpkraftskorrigerade offentliga utgifter per person för utbildning Anm.: Visar de EU-länder som ligger över EU-genomsnittet samt Källa: Inte inom något av dessa kärnområden ligger i topp trots de höga skattesatserna. Det andra högskattelandet tycks få ut mera per satsad skattekrona. Ett av problemen med de höga svenska skatterna på arbete är att de medför att skattekilen är hög. Detta innebär att skillnaden mellan arbetsgivarens kostnad för att sysselsätta och det som arbetstagaren får ut efter alla skatter är stor. Höga skattekilar är ett hinder för sysselsättning. Detta blir speciellt tydligt i lågkonjunkturer. Följande diagram visar skattekilen på arbete för alla EU-länder samt för och . Skattekil på arbete 2001, procent Källa: I och med att det blir allt lättare att flytta arbetsuppgifter mellan länderna, och lättare för människor att arbeta i andra länder, riskerar en hög skattekil att i dubbel mening missgynna . Företag blir mindre benägna att förlägga verksamhet hit, och den enskilde anser sig på goda grunder få ut för lite när alla skatter beaktats. Inte heller får den enskilde ut offentliga tjänster som kan sägas kompensera för de höga skatterna. Det är därför viktigt både att generellt sänka skattetrycket och att minska skattekilen. 4.3 Skattepolitiken: inriktning och krav De ekonomiska analyser som gjorts för den ekonomiska utvecklingen på , främst inom ramen för den senaste långtidsutredningen, LU 2000, pekar på de ekonomiska påfrestningar som den demografiska utvecklingen kommer att medföra. har det konstaterats att detta inte kommer att bli märkbart förrän omkring nästa decennieskifte och att det innevarande decenniet kommer att innebära vissa lättnader. 2000-talets ger oss således möjlighet att förbereda oss och de ekonomiska systemen, inte minst de s.k. välfärdssystemen, för de kommande påfrestningarna. Som tidigare konstaterats har betydande förändringar skett av pensionssystemet som i många avseenden nu är betydligt bättre rustat än tidigare att möta de demografiska förändringarna. Politiken kan inte förlita sig på att det i slutet av decenniet ska vara möjligt att höja skattetrycket. Vår inriktning bör vara att dels reformera välfärds- systemen, dels reformera skatterna så att de blir internationellt konkurrenskraftiga och bidrar till en god tillväxt. En bättre politik, som kräver förändringar av bl.a. arbetsmarknad och skattepolitik, kan ge högre tillväxt, t.ex. i linje med de högtillväxtalternativ som diskuterats. Då blir också utrymmet för de nödvändiga offentliga utgifterna större utan att skatterna behöver höjas. har i breda program förordat att satsa på en högtillväxtlinje. Är man villig att ompröva t.ex. arbetsmarknadsregleringar, lönebildning och lönerelationer, skatter på företagande etc. i syfte att få ett tillväxtvänligare klimat, vilket vi är, är det högre tillväxtalternativet trovärdigt. Det innebär i sin tur att politiken även i andra avseenden måste inriktas så att arbetsutbud och arbetsdeltagande utvecklas gynnsammare. En sådan politik skapar, men förutsätter också, ett skattesänkningsutrymme. På basis av kan detta utrymme beräknas till ca , med hänsyn tagen till ökningen av de offentliga utgifterna. Den absoluta merparten av sänkningen måste gälla sådana skatter som gör att det lönar sig att arbeta, spara och ta risker, och att göra det i . Fördelen med att sänka skatten och ha en bredare skattebas framför högre skattesats och smalare bas är att verksamheterna i sig är gynnsamma för utveckling, jobb och företagande i . Det är långsiktigt bra för och svenskarna att verksamheten finns i vårt land, med lägre beskattning, än att samma skatteinkomster genereras med högre beskattning av kvarvarande, smalare verksamheter. Med den övergripande inriktningen att utgifts- och skattekvoter ska fortsätta att successivt minska även genom att vi begränsar allmän expansion av offentlig sektor, är vi beredda att stå för och genomföra prioriteringar, effektiviseringar, avregleringar etc. samt se till att bidrag minskar i takt med att behoven minskar för att på så sätt lämna gott om utrymme för det som är de viktiga verksamheterna. Detta är en inriktning som är väl förenlig med vår värdering av skola, vård, äldreomsorg, handikappstöd och bistånd. 5 Inriktningen Osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen till följd av den internationella konjunkturen, 11 september-händelserna och den inhemska avmattningen får effekter också på bedömningen av skatteinkomsterna och på vilken skattepolitik som är lämplig. Den sämre ekonomiska utvecklingen riskerar i sig att leda till lägre skatteinkomster för staten och kommunerna än regeringen räknat med. En lägre tillväxt gör det i sig än mera angeläget att föra en ekonomisk politik som återställer förtroendet och ökar tillväxten. Vi vet att traditionell stimulanspolitik inte ger några garantier för återställt förtroende och återställd tillväxt. Detta har i ett antal länder lett till en arbetsfördelning där centralbankerna kommit att vara de som främst svarar för den kortsiktiga konjunkturpolitiken genom räntepolitiken. Den svenska har inget tillväxtmål, men genom att den ska hålla en stabil inflationstakt blir detta i praktiken en penningpolitik som kommer att motverka konjunktursvängningar. Det finns lång erfarenhet av svårigheterna att stimulera eller bromsa ekonomin genom skatte- och utgiftspolitik så att de motverkar konjunkturen. Därför har skattepolitiken i omvärlden mera kommit att få en långsiktig inriktning. Detta är viktigt när man ska ta ställning till vilken skattepolitik som bör föras. Det är långt viktigare att beakta de långsiktiga tillväxtstimulerande effekter en skatteförändring har än vilka de eventuella kortsiktiga stimulanseffekterna kan vara. En långsiktig skattepolitik som stimulerar till arbete, sparande, utbildning och risktagande lägger grunden för en tillväxt som snabbt leder oss ur konjunkturproblemen. Den skattepolitik som nu lägger fram är främst inriktad på att stimulera tillväxt och sysselsättning. Den socialdemokratiska skattepolitiken går åt fel håll. Sambandet mellan avgifter och förmåner bör stärkas, inte försvagas. Därför går regeringen åt fel håll när man kompenserar för pensionsavgifterna. I det nya pensionssystemet är sambandet tydligt mellan de avgifter som betalas in och de förmåner som upparbetas. Avgiften får dras av från den beskattningsbara inkomsten då den betalas in, som förmån beskattas vid utbetalning. Det är därför ett tankefel när regeringen använder ett utrymme för skattesänkning till att kompensera för egenavgifterna och tar bort avdragsrätten. Med den svagare ekonomiska tillväxt som kan förutses är det viktigt att skattepolitiken skapar förutsättningar för en god långsiktig tillväxt. Detta är viktigare än framhastade stimulanser. 6 inkomstskatteförslag 20022004 6.1 Inkomstskatterna föreslår att de grundläggande principerna skattereform, nämligen hälften kvar, och att de allra flesta bara ska betala kommunalskatt, återupprättas. Vi vill koncentrera skatteförändringarna på de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen, nämligen marginalskatterna. Genom avskaffad värnskatt, höjd brytpunkt för statlig skatt och borttagande av den s.k. LO-puckeln, vill vi uppnå den grundläggande principen att de flesta bara ska betala i skatt och att de med höga inkomster ska betala på de högre inkomstdelarna. Marginaleffekterna minskas såväl genom inkomstskattesänkningar som genom växling av inkomstprövat bostadsbidrag mot generellt barnstöd. Brytpunkten bör höjas upp till gränsen för egenavgifterna (312 300) för att undvika att, som sker, personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter får marginaleffekter om . Den s.k. LO-puckeln bör avskaffas. I inkomstlägen mellan ca 150 000 och finns en marginaleffekt genom att grundavdraget avtrappas. Denna avtrappning bör successivt tas bort, vilket leder till en marginalskattesänkning för betydande grupper. Den s.k. värnskatten avskaffas. Den är ett brott mot skattereformen. Vår förändring sänker marginalskatten i de aktuella inkomstskikten. Förvärvsavdrag om av inkomsten införs, vilket sänker skatten och gör det mera lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster. En skattereduktion, lika för alla, ska införas för att garantera att alla får del av en skattesänkning. Denna skattereduktion bör till en början vara per person. Denna tillfaller då även pensionärer. I likhet med regeringens förslag låter vi denna skattereduktion även tillfalla de pensionärer som faktiskt inte betalar någon skatt, för att dessa ska åtnjuta samma förstärking av den disponibla inkomsten.