ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk434 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk434av och ()Moms på stulna pengar Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen skyndsamt låter utreda frågan om moms på pengar som stulits från handlare. Motivering Först ett exempel som möter oss : Två maskerade män rånade X-stormarknad i Y-stad. Fyra anställda bands sedan de hotats med vapen och knivar. Rånarna kom över kontanter, men det är okänt hur mycket. Ett rån medför inte sällan svåra traumatiska upplevelser för brottsoffren även om det är ovanligt att rånoffret blir fysiskt skadat. registrerades närmare 9 000 polisanmälda rån. Från statsmaktens sida strös det dessutom salt i såren. Faktum är att en handlare som blir utsatt för rån eller annat tillgreppsbrott ändå måste betala utgående moms på beloppet som hon eller han blivit bestulen på. En person som driver en butik och blir rånad på dagskassan måste förutom förlusten alltså även betala den moms hon eller han för dagen innehållit för senare inbetalning till staten via momsdeklaration. Det framstår onekligen som orimligt att den som drabbas som brottsoffer ytterligare skall belastas genom statens försorg. Det är som att bli rånad från två håll, har en drabbad handlare sagt. Från har man pekat på problemet att visa vilka pengar som blivit stulna och att momspengarna inte är öronmärkta. När en kund köper varor betalar kunden moms som handlaren regelbundet skall redovisa i sin momsdeklaration. För en lekman torde det kanske självklart vara så att för varje krona som en handlare blir rånad på utgör innehållen moms. Regeringen bör ges i uppdrag att utreda möjligheten att generellt göra det möjligt att ge dispens från att betala moms vid brott som beskrivits. () ()
mot · GP02Sk435 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk435av m.fl. (fp, c, mp)Definition av bränslen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av tydligare definitioner på vad som menas med motsvarande bränslen i lagen om skatt på energi. Motivering Drivmedel som inte är eldningsolja, bensin, diesel, gasol, metangas eller naturgas skall beskattas enligt lagen om skatt på energi 2 kap 34 §§. Där slås fast att skatt skall betalas som för motsvarande bränsle. Ingenstans, varken i lagen, andra lagar, eller i förarbeten till lagen, klargörs vad som avses med motsvarande bränsle. Efterhand som fler typer av alternativa drivmedel och blandningar av drivmedel introduceras kommer tolkningsproblem att uppstå. Hur ska till exempel klassning ske av: dimetyleter, DME, som är ett gasol-liknande, gasformigt ämne som används i dieselmotorer. Som gasol eller som diesel? Energitätheten per liter komprimerad vätska är betydligt lägre än för gasol och diesel. vätgas för ottomotor eller framtida bränslecell? Som bensin eller naturgas? Vätgas är oerhört mycket lättare än naturgas per kubikmeter och innehåller mindre energi. flytande drivmedel som används i framtida bränslecellsfordon? Som bensin eller diesel? Det finns exempel på att ett och samma bränsle av olika handläggare på har bedömts tillhöra olika miljöklasser och därmed fått olika skattesatser. Det är inte ens klargjort om drivmedlets fysiska och kemiska egenskaper ska avgöra, eller om det avgörande är vilken typ av motor drivmedlet ska användas i. Om man utgår från drivmedlets egenskaper så behövs till att börja med tydliga definitioner av vad som är gasformiga drivmedel respektive flytande och fasta drivmedel. Om motortypen som drivmedlet skall användas i är utgångspunkten, så bör man beakta att vissa drivmedel kan användas i fler än en typ av motor. Exempelvis kan etanol användas både i lätt modifierad ottomotor och i modifierad dieselmotor, och nya motorteknologier håller på att utformas som innebär ett mellanting mellan ottomotor och dieselmotor. () () ()
mot · GP02Sk437 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk437av och ()Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Förslag till riksdagsbeslut beslutar om ändring i förhållande till regeringens förslag gällande anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar 3:2 Skattemyndigheterna 4 966 115 +50 000 3:3 1 224 691 +25 000 Summa för utgiftsområdet 8 057 645 +75 000 Motivering avsätter mer pengar till skattemyndigheterna för att öka insatserna mot fusk i skattesystemen. När det gäller anslår vi mer medel än regeringen för att kampen mot smuggling av alkohol och droger skall kunna intensifieras. () ()
mot · GP02Sk438 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk438av ()Slopad reklamskatt Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag i syfte att avskaffa reklamskatten från . Motivering Att bokmomsen slopas är visserligen ett steg i rätt riktning. Det har föreslagit i tidigare riksdagsmotioner, men utan framgång. Beslutet gynnar många företagare och naturligtvis också konsumenterna. är det att gå vidare och rensa upp i skattedjungeln för mediebranschen. Ett första tecken på vikande ekonomisk konjunktur är att annonseringen minskar. Kampen om annonspengarna hårdnar, och vinnare i den striden är bl.a. de som säljer direktreklam. Det beror på att staten inte har ordnat med samma spelregler för alla på annonsmarknaden. togs reklamskatten på direktreklam bort på förslag från den statliga utredningen reklamskatten. Utredningen föreslog att hela reklamskatten skulle avskaffas, och en överväldigande majoritet av remissinstanserna anslöt sig till förslaget men regeringen valde att enbart gynna direktreklamen. Därför missgynnas många tidskrifter grovt mot alla andra medier. Regeringen har lovat att reklamskatten ska tas bort men inte fullföljt sitt löfte. I det läget har t ex olika medlemstidskrifter fackliga, religiösa och andra ett mycket sämre utgångsläge i och med reklamskatten på . Denna diskriminering av tidskrifterna gentemot andra medier och direktreklam måste nu upphöra. Regeringen bör därför återkomma med förslag till som innebär att reklamskatten avskaffas från .
mot · GP02Sk439 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk439av m.fl. (v)Beskattning av ideella skadestånd i arbetslivet Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen gör en översyn av den skatterättsliga lagstiftningen vad avser beskattningen av ideella skadestånd i arbetslivet enligt vad i motionen anförs. Motivering Skatte och avgiftsfrågorna berördes inte närmare i samband med 1970talets arbetsrättsreformer, och i tidigare rättspraxis saknades besked om huruvida ideella skadestånd i arbetsrätten betecknade som allmänna skadestånd skulle beskattas hos den anställde och om ersättningen utgjorde avdragsgill kostnad i arbetsgivarens rörelse. Efter två pleniavgöranden av regeringsrätten (RÅ 1980 1:10 och 12) blev det klart att ideellt skadestånd var skattepliktigt hos arbetstagaren och avdragsgillt i arbetsgivarens rörelse. ändrades 20 § kommunalskattelagen på så sätt att avdrag inte får göras för allmänt (s.k. ideellt) skadestånd. Ideella skadestånd är normalt skattefria, men efter de två nämnda regeringsrättsavgörandena anses ideella skadestånd som har sin grund i ett anställningsförhållande utgöra skattepliktig intäkt av tjänst. Denna skattepliktighet för arbetsrättsliga, ideella skadestånd kan få resultat som måste anses stötande och är svåra att förstå för den enskilde. En kvinna som tilldömts ett ideellt skadestånd på grund av att hon utsatts för sexuella trakasserier från sin arbetsgivare skall erlägga inkomstskatt för beloppet. Om hon tilldömts ett motsvarande skadestånd på grund av sexuella trakasserier utan anknytning till anställningen blir skadeståndet skattefritt. Det är orimligt att ideellt skadestånd som utgivits t.ex. på grund av att en arbetsgivare utsatt en anställd för våldtäkt skall ses som intäkt av tjänst. Det kan inte ingå i tjänsten att bli våldtagen. Samma synsätt måste anläggas när det gäller andra ideella skadestånd i arbetsrätten, till exempel när det gäller uppsägningar i strid mot anställningsskyddslagen eller föreningsrättskränkande åtgärder från arbetsgivaren. Att skadestånd som utgör ersättning för förlorad arbetsförtjänst skall beskattas som inkomst är en helt annan sak, och det har säkert en bred acceptans. Mot denna bakgrund anser vi det angeläget med en översyn av den lagstiftning som reglerar den skatterättsliga behandlingen av ideella skadestånd i arbetslivet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () () () () () ()
mot · GP02Sk440 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk440av och ()Fotografi som konst Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fotografi som konst. Motivering Det är hög tid att fotografi definieras som konst. Det är en nödvändig anpassning till verkligheten, eftersom fotografi är det medium som alltfler konstnärer arbetar med i olika former Det finns otaliga exempel på detta på konsthögskolor, på alla stora konstbiennaler runt om i världen liksom på museiutställningar. Det är fotografi och video som är det stora mediet på dessa . EU har fotografi med i sina direktiv där man i sju punkter definierar vad konst är. Fyra av dessa punkter är tvingande för medlemsstaterna medan de övriga är frivilliga. har valt att bara ta med de fyra tvingande i vår definition. Det innebär att momsen på fotografi är medan momsen på övrig konst är . Momsens betydelse för konstnärerna i kronor och ören är stor, men för statskassan går den troligen inte ens att räkna ut, eftersom den är så liten. Att fotografi definieras som konst är därför i första hand en viktig principfråga. () ()
mot · GP02Sk441 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk441av m.fl. (c)Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Förslag till riksdagsbeslut anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt uppställning: Anslag, tkr Regeringens förslag Anslagsförändring 3:1 471 984 -50 000 3:3 1 224 691 20 000 Summa för utgiftsområdet 8 057 645 -30 000 Anslagsberäkning Det är angeläget att får ökade resurser. En rad omständigheter som och såväl tåg- som biltrafik över gör att kraven på ökar. Anslaget 3:3 bör därför räknas upp med . föreslår en omfördelning av medel från för att möta ökade behov. I enlighet med denna omfördelning bör anslaget 3:1 räknas ned med . föreslår i en särskild fatsighetstaxeringsmotion en reformering och betydande förenkling av taxeringsförfarandet för småhus. De föreslagna förenklingarna kommer att leda till att får betydligt mindre och administrativt enklare arbete med fastighetstaxeringen. Anslaget 3:1 minskas därför med ytterligare . () () () () ()
mot · GP02Sk442 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk442av och ()Grundavdrag på ränteinkomster för barn Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till höjning av grundavdrag på barns ränteinkomster. Motivering Att tidigt i livet lära sig att tänka och planera för framtiden är viktigt. Här har föräldrarna ett ansvar för att tidigt lära sina barn att spara för kommande behov. Det är värdefullt att ha ett sparkapital att använda vid stora utgifter senare i livet. Som exempel kan nämnas vid körkortstagning, vid högre studier, kanske för att skaffa lägenhet eller andra kapitalvaror listan där det finns behov av kapital kan göras lång. Att ha ett sparkapital som reserv att kunna använda till oförutsedda utgifter är något som på olika sätt bör uppmuntras och stimuleras. Det måste också löna sig att vara sparsam. får barn betala skatt på ränta som överstiger etthundra kronor. Detta minskar intresset av att spara pengar då man får betala i skatt på all ränta över etthundra kronor. För att stimulera barn och ungdomar att ha ett sparkapital att ta till vid oförutsedda utgifter, är det viktigt att man har ett högre grundavdrag för deras sparmedel . Vi föreslår att detta grundavdrag på ränteinkomster för barn höjs till . () ()
mot · GP02Sk443 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk443av och ()Miljöanpassning av energibeskattning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en miljöanpassning av energibeskattningen. Motivering En avgörande uppgift för politiken måste vara att skapa sådana villkor att de mest effektiva och miljövänliga produktionsanläggningarna används maximalt i stället för anläggningar som är omoderna och dåliga för miljön. Tyvärr uppfyller dagens svenska energi- och skattepolitik inte detta krav. Därför måste politiken ändras. Polska och danska kolkraftverk producerar el till priset av stora, miljöfarliga och klimatpåverkande utsläpp. säljs bland annat till , som varit nettoimportör av el. Kolkraftsimporten till går bland annat genom den dubbelriktade Polenkabeln, som än så länge enbart använts för import av el. I flera svenska städer, bland annat i , finns moderna naturgasdrivna kraftvärmeanläggningar som skulle kunna användas för att producera el. kraftvärmeanläggning, som har betydligt bättre miljöprestanda än danska och polska kolkraftverk, skulle kunna bidra till att tränga tillbaka en del av kolkraften från elmarknaden i . Men medan de polska och danska kolkraftverken eldas flitigt produceras ingen naturgasel i kraftvärmeverket i . Att utländska kolkraftverk producerar el till den svenska marknaden som miljövänliga naturgasanläggningar i svenska städer står oanvända är en ständigt pågående miljöskandal. Skandalen blir inte mindre av att de polska och danska kolkraftverken släpper ut sitt varmvatten i floder och hav, medan de svenska naturgaseldade kraftvärmeverken är avsedda för att använda värmeöverskottet från elproduktionen till fjärrvärme. Den ovan beskrivna miljötragedin beror på ett otidsenligt energiskattesystem som hårdbeskattar svensk naturgasanvändning i kraftvärmeverk som polsk och dansk koleldning inte hindras av motsvarande skatter. Detta energiskattesystem fungerade hjälpligt när var en avskild elmarknad men är rent miljöskadligt på dagens öppna, nordeuropeiska elmarknad. Utsläppen av klimatpåverkande gaser är ett globalt problem för vilket internationella lösningar är nödvändiga. EU ser för sin del ambitionen att fördubbla andelen kraftvärme i den europeiska kraftproduktionen som ett verksamt bidrag till den minskning av koldioxidutsläppen som gemenskapen åtagit sig att genomföra enligt Kyotoprotokollet. Varje höjning av koldioxidskatten i som inte motsvaras av en lika stor höjning i grannländerna (eller andra typer av restriktioner) försämrar emellertid konkurrenskraften ytterligare för svenska anläggningar, som de globala koldioxidutsläppen kan öka. Det borde vara en av svensk energipolitiks mest angelägna uppgifter att ändra energiskatterna så att ren naturgas går före smutsig kolkraft, i stället för tvärtom. Regeringen bör utan dröjsmål miljöanpassa energiskatterna så att naturgaseldad kraftvärme tillåts tränga tillbaka smutsig kolkraft. () ()
mot · GP02Sk445 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk445av ()Idrottens skatter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopandet av reklamskatt för idrottsföreningar och andra idella organisationer. Motivering Idrottsrörelsens ekonomi har förändrats påtagligt . Medlemsavgifter och bidrag från samhället är inte de enda inkomstkällorna för en idrottsförening. Många föreningar genomför omfattande verksamhet som skogsplantering, inventeringshjälp, lottförsäljning m.m., för att förstärka föreningens ekonomi. Med flera inkomstkällor stärks ekonomin som beroendet av bidrag minskar. Arbetet med att skaffa pengar till föreningen är stort, och många ideellt arbetande medlemmar lägger ner hundratals timmar för att arbeta i sin förening. En annan betydande inkomstkälla är sponsring och reklamintäkter. Detta möjliggör för företag att stötta en föreningen som man kan sprida sitt varunamn och få välkommen good-will. Ett problem i sammanhanget är att en idrottsförening är skyldig att betala reklamskatt på de ofta små men ändå så viktiga reklamintäkterna. Slopades reklamskatten för ideella föreningar skulle detta betyda att våra idrottsföreningar fick behålla en större del av sina inkomster. Detta medför i sin tur att föreningarna kan fortsätta att driva sin verksamhet, som ofta riktar sig till barn och ungdomar.
mot · GP02Sk446 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk446av ()Beskattning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffandet av fastighetsskatten. Motivering Den nuvarande fastighetsbeskattningen är orimlig av flera skäl. Ett av dessa skäl är att effekten av de nuvarande skattereglerna blir densamma som om hela fastigheten drogs in till staten , i stället för som när fastighetsägaren belastas med en årlig procentsats. Efter denna tänkta indragning har fastighetsägaren att återköpa/återlösa fastigheten med årliga amorteringar motsvarande dagens fastighetsskatt. En sådan ordning skulle naturligtvis uppmärksammas och undanröjas. Det förtjänar att understrykas att för den enskilde fastighetsägaren blir effekten densamma om ca en fyrtiondel dras in till staten , eller om hela fastigheten dras in . Utformningen av fastighetsskatten är därmed helt enkelt konfiskatorisk, låt vara över tiden. Grundläggande i en demokrati är att äganderätten värnas och skyddas. Det är därmed inte rimligt att det i vårt skattesystem finns inslag av rent konfiskatorisk karaktär. Det enda rimliga är därför att avskaffa fastighetsskatten.
mot · GP02Sk447 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk447av ()Skatt på spel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att göra en översyn av spelskatten. Motivering har sänkt skatten på spel till på spelvinster från . Detta för att spelföretag skall registrera sig i och därmed bl.a. betala skatt där. Vidare finns det regelverk i som innebär att enbart spelbolag registrerade där får annonsera sin verksamhet i . räknar med att intäkterna till staten skall öka genom att spelföretaget styrs och betalar skatt i landet. Även om skattesatsen är lägre, så är det mer än om ett företag styrs från ett annat land. För att möta det starkt ökade Internetspelet är det naturligtvis viktigt för spelbolag att kunna erbjuda bra förutsättningar, där en väsentlig del är så bra återbetalning av vinster som möjligt. Det finns många skäl som talar för att så många olika spel och spelföretag som möjligt skall ges goda möjligheter att verka i . Det är möjligt att våra ledande spelföretag är bland de bästa när det gäller säkerhet för spelarna. Det torde t.ex. inte finnas någon risk för att eventuell vinst inte betalas ut. Överskottet från spel är en viktig del av idrottens och folkrörelsernas intäkter, och i detta sammanhang har Moderata samlingspartiet föreslagit att även kulturen skall få del av överskottet från spel. En förutsättning för detta är naturligtvis att spel sker i spelföretag som finns i landet. Det är därför viktigt att det görs en översyn av hur beskattningen på spel skall utformas. modell, som innebär en låg skattesats för vinster till ett visst belopp men andra skattesatser för högre spelvinster, bör studeras.
mot · GP02Sk448 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk448av ()Sänkt fordonsskatt på dieselbilar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fordonsskatten för dieselbilar. Motivering Beskattningen på moderna dieselbilar är i storleksordningen fyra gånger så hög som motsvarande personbil med bensinmotor. Exempelvis kostar en i bensinutförande medan samma bil med dieselmotor kostar . Motiveringen till detta skall sökas i föreställningen att dieselmotorn är mer nedsmutsande i allmänhet och att en hög fordonsskatt därmed skall verka hämmande på intresset för dieseldrift. Denna hypotes kan vara giltig vad gäller äldre dieselmotorer, men den snabba tekniska utvecklingen av dieselmotorer med effektiva katalysatorer och partikelfällor har emellertid påtagligt förändrat förutsättningarna. Dagens dieselmotorer släpper till och med ut avsevärt mindre av växthusgasen koldioxid än motsvarande bensindrivna bilar. Dieseldrivna bilar beräknas släppa ut mindre koldioxid, och för kolväten blir utsläppen bara en sjättedel. Inte minst på landsbygden och i små städer är det ur samhällsekonomisk synvinkel bättre att köra på diesel, menar i en rapport. I har marknaden reagerat positivt på de nya miljörönen, och här har marknadsandelen för dieseldrivna bilar ökat från . I I har däremot andelen dieselfordon minskat från till . Sammantaget bör en högre andel av dieselmotorer vara eftersträvansvärt, då detta påtagligt medverkar till att minska utsläppen av växthusgasen koldioxid. Den nuvarande fordonsbeskattningen på personbilar med dieselmotor är ur miljösynpunkt mycket olycklig och svår att motivera. Med insikten om moderna dieselmotorers förtjänster bör därför fordonsskatten på dieselbilar harmoniseras med bensindrivna, eller t.o.m. kunna ligga på en lägre nivå.
mot · GP02Sk449 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk449av ()Sänkt restaurangmoms Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om harmonisering av restaurangmomsen. Motivering Restaurangbranschen utgör en betydande andel av svenskt näringsliv. Denna personalintensiva verksamhet omsätter mer än . De mötesplatser som restaurangmiljön utgör, är inte bara viktiga för den växande turistnäringen, utan bidrar också till att skapa positiva sociala mönster för fast boende. I storstäder med stor andel ensamhushåll blir restauranger och uteställen viktiga inslag i människors vardag. Skatten på omsättningen, momsen, är . Skattenivån har varierat från till dagens . De snabba förändringar som skett skapar otrygga förutsättningar för verksamheten. Här är det viktigt att skapa långsiktiga, fasta och rimliga spelregler. Hög moms på restaurangprodukter innebär högre pris till kunden med påföljande köpmotstånd men också att branschen som helhet ständigt dras med stora lönsamhetsproblem. Marginalerna är oftast mycket små vilket gör att känsligheten för konjunkturfall blir betydande. Dagens höga momsnivå innebär också att delar av branschen opererar med svart ekonomi. Alla pengar inom verksamheten redovisas helt enkelt inte fullt ut. Hur stort bortfall på skatt detta innebär är naturligtvis svårt att uppskatta men sannolikt rör det sig om miljardbelopp. Oavsett höjden på momsnivån torde det alltid förkomma svarta pengar i delar av branschen, men frestelsen bör minska om uttaget av skatt minskar. Konkurrensneutralitet Vid en jämförelse mellan våra europeiska grannar kan vi konstatera att , tillsammans med , ligger i topp vad avser restaurangmomsen. Skatteharmonisering är inte aktuellt inom EU, men det kan ändå vara värt att notera att även här toppar listan över länder, med det högsta momsuttaget för restaurangtjänster. Vad värre är missgynnas restauranger i jämförelse med exempelvis matvaruaffärer som saluför lunchmat för avhämtning och enklare matställen med s.k. hämtmat. Detta på grund av att den som väljer att köpa sin lunchsallad på ICA eller får betala moms på priset, medan den som väljer att äta en likvärdig rätt på restaurang får betala i moms. Lunch och middag på restaurang kan aldrig reduceras till att vara tillfälle för enbart näringsintag, varför diskrepansen i momssatser direkt motverkar möjligheter till sundare lunchvanor. En högst rimlig utgångspunkt måste vara att samma tjänst har samma beskattning, och leverans av färdig mat måste kunna betraktas som samma tjänst oavsett förpackning och lokalitet. Med den utgångspunkten är det därför hög tid att momsen på restaurangtjänster justeras nedåt till samma nivå som den som gäller vid köp enligt ta med-principen. I varje fall bör en översyn av dessa båda momsnivåer göras så att en harmonisering kan ske.