mot · GO02Sf29 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf29av , ()med anledning av prop. 2000/01:70 Automatisk balansering av ålderspensionssystemetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den automatiska balanseringen "bromsen" ej skallgenomföras.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de pengar som tagits från AP-fonden och avkastningen pådem fryses, så att de kan återlämnas till pensionssystemet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utfall och resultat beträffande "modellpersoner" iberäkningarna görs.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det tillsätts en oberoende expertutredning medinternationellt inslag, som får till uppgift att allsidigt analysera det nyapensionssystemet mot bakgrund av de mål som uttalades 1994.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att RFV noggrant redovisar kostnaderna för det nya systemet.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om grundpension.InledningMånga hävdar att ATP-systemet inte skulle hålla i längden. Sant förvisso,den stora 40-talsgenerationen börjar nå pensionsåldern en bit in och det kostar mycket.Men en reform av den omfattning som håller på att genomföras hadeinte varit nödvändig. Den 1994 beslutade reformen går längre i förändringarän vad som i sig motiverades av ATP-systemets brister. lägger mandessutom till "bromsen". Den är något totalt nytt, som inte har med frågan omreformen i övrigt att göra. Det är ett påhitt som gör att varje pensionssystemalltid håller finansiellt. Något av den typen hade man kunnat hitta på även omman nöjt sig med en reform av ATP.Fasta avgifter och i och med detta långsiktigt hållbart och stabilt varproduktbeskrivningen i det nya pensionssystemet, när det beslutades -så stabilt att man ansåg att man också skulle kunna överföra medel från AP-fonden till statskassan. Redan beslutet innebar stora inskränkningarjämfört med ATP-löftena. Systemet blev stabilt därför att pensionerna sjunker1) för dom som inte kan arbeta heltid hela sitt vuxna liv2) om inte reallöneökningen blir mer än så hög som den varitunder det senaste kvartsseklet3) om medellivslängden ökar (vilket den gör).BromsenVåren 2000 beslutades om överföring av medel från AP-fonden tillstadsbudgeten, trots att nya prognoser visar att pensionssystemet utsättsför mycket större finansiella påfrestningar än vad man trodde 1994. Nuhar sammanlagt förts över. skall stabilitet nåsgenom att man inte längre behöver värdesäkra pensionen.För att ytterligare (med konstgjord andning) upprätthålla den s.k.stabiliteten inför man nämligen den automatiska balanseringen, kallad"bromsen", som slår till - d.v.s. pensionerna sänks om systemets inkomsteroch utgifter av någon anledning, vilken det än vara månde, skulle råka iobalans. "Bromsen" slår till om pensionsskulden överstiger systemetstillgångar. Man räknar ut detta med ett s.k. balanstal (balanstal =avgiftstillgång plus buffertfond dividerat med pensionsskulden(avgiftstillgång = avgiftsinkomst multi-plicerat med omsättningstid) - dethela ser mycket vetenskapligt och förtroendeingivande ut. Man sänker alltsåpensionerna så att man inte riskerar att tömma den s.k. buffertfonden, somman döpt om AP-fonden till.I propositionen redovisar regeringen 72 alternativ somRiksförsäkringsverket har räknat på. I "bara" något mer än hälften av fallenträder "bromsen" i funktion. Man tycks vara nöjd med det, andelen anses varaliten. Men många av de här alternativen bygger emellertid på en övertro påbefolkningsutveckling, sysselsättning och kapitalavkastning. Detta ärglädjesiffror, och det finns stor risk att "bromsen" måste utlösas relativtsnart.Vid bromsutlösning lovas återställande så snart ekonomin är i balans igen. Deyrkesverksamma får kompensation för reducerad pensionsrätt, men de somunder bromstiden är pensionärer får ingen kompensation och får alltså betalakalaset.En stilla undran är om premiepensionsdelen kom till för att sockra ochdölja sprickorna i det allmänna pensionssystemet. Den allmänna delen är svåratt sätta sig in i och det är svårt kontrollera hur pass solidarisk och rättvisdenär. Att välja fonder appellerar till människors önskan om att tjäna stora pengaroch man inbillar sig att man själv bestämmer över pensionen.Premiepensionerna är ett stort lotteri och orsakar dessutomålderpensionssystemet stora kostnader.Vad kunde man gjort i ställetRFV lade 1991 fram ett förslag En strategi för ATP-systemets framtid -byggt på ett "följsamhetsindex" som vid normala tillväxtsiffror skullesänka pensionerna lika mycket för alla. Längre kvalifikationstider för fullpension och höjd pensionsålder föreslogs också. Sänkningarna skullebegränsas genom en aktiv användning av AP-fonderna. Förslaget gav inteutrymme för någon plundring av fonderna, inte heller för avsättningar tillden premiepension som de borgerliga partierna begärde. RFV:s förslagförtegs i den politiska debatten.Vad kan man göra?Pengar har tagits från AP-fonden och förts till statsbudgeten i enomfattning som strider mot utfästelser som gjordes 1994 och som kanleda till oacceptabla följder för pensionerna. Man bör frysa de pengar somtagits från AP-fonden och avkastningen på dem så att de kan återlämnastill pensions- systemet.De exempel på personer som valts för att illustrera systemet är inte ettgenomsnitt av vanliga löntagare, varken när man beskriver vinnare ellerförlorare, och kvinnor, studerande, arbetslösa, projektarbetande är interepresenterade. Utfall - resultat måste utvärderas.Den automatiska balanseringen "bromsen" bör inte genomföras. Denstämmer inte med ett socialt, solidariskt välfärdssystem. skall fattabeslut vid påfrestningar.Det bör tillsättas en oberoende expertutredning med internationellt inslagsom får till uppgift att allsidigt analysera det nya pensionssystemet motbakgrund av de mål som uttalades 1994.Miljöpartiet vill ha en grundpension lika för alla (c:a efterskatt plus ett bostadsbidrag vid ett visst hyresbelopp). Lätt att förstå, lättattadministrera och ger en grundtrygghet som går att leva på. Rättvist ochsolidariskt.Kostaderna för att införa, genomföra och administrera det nyapensionssystemet är mycket stora. Regeringen har bett RFV redovisa dessa,men uppgifterna är mycket bristfälliga.Stockholm den 20 mars 2001Kerstin-Maria ()