mot · GP02A304 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A304av m.fl. (v)Negativ stress, utmattning och utbrändhet 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en kommission utifrån vad i motionen anförs om negativ stress m.m. 2 Inledning Det finns inga tecken på att stressrelaterad ohälsa, utmattning och utbrändhet minskar. Trots forskares alarmerande rapporter är det få konkreta åtgärder som vidtagits. Regeringen har i höstens budgetproposition föreslagit ett elvapunktsprogram för att framför allt förbättra arbetsmiljön inom offentlig sektor. Det är mycket positivt men anser att det bör genomföras ytterligare åtgärder specifikt mot den negativa stressen och dess följder. ökade sjukskrivningar med utbrändhetsdiagnoser bland anställda inom kommun och landsting. Det visar statistik från Försäkring och SPP. Professorerna vid anser att den ökningen är alarmerande. utgjorde utbrändhet av alla sjukskrivningar för alla anställda i kommuner och landsting för att ha ökat till . Bakom procentsatserna döljer sig en ökning med drygt 6 000 sjukfall. Därmed har utbrändhetsdiagnoserna passerat belastningsskadorna som den vanligaste orsaken till sjukskrivning. Det ska noteras att kvinnor drabbats i högre utsträckning än männen. har presenterat en rapport som visar att även barn drabbas alltmer av stress och stressrelaterad ohälsa. Det är särskilt allvarligt med tanke på de fysiska och psykiska sjukdomar som kan bli följden av stress. Det är dessutom som grundläggande vanor och hälsa läggs. 3 Negativ stress orsak och konsekvens Orsaken till stress och överbelastning är komplex. En rad olika faktorer samverkar och skapar en stress som om den inte bryts leder till utmattning och utbrändhet. En grundfaktor är arbetsmiljön som kan delas in i tre delar: vilken belastning man har i arbetet, vilka krav som ställs, och vilken kontroll man har över arbetsvillkoren. Om det känns meningsfullt kan de flesta stå ut med ganska mycket stress men om den känslan vacklar är risken för utbrändhet stor. Orsaker till stress på arbetsplatsen kan också uttryckas i följande tre kritiska situationer: den anställda saknar tilltro till att hantera arbetets krav nu och , den anställda upplever att dennas personliga behov, kompetens och erfarenheter inte ses och respekteras, den anställda känner sig utesluten ur gemenskapen och saknar förtroende för att arbetskamrater och arbetsledare skulle ställa upp om det behövs. Långvarig stress kan ge upphov till såväl fysisk som psykisk ohälsa. Vissa av dessa tillstånd är mycket allvarliga men fullt möjliga att åtgärda om insatser görs och om möjlighet till återhämtning ges. Några av de sjukdomar som kan uppstå efter långvarig stress är högt blodtryck, höga blodfetter, ökad risk för blodpropp, allvarliga minnesstörningar och koncentrationsproblem. Till detta kommer även psykiska symptom som depression, sömnsvårigheter och ångest. Många människor uppfattar inte själva att de kan vara i farozonen. Det finns en inre drivkraft som gör att de ständigt går på högvarv, har flera bollar i luften . orkar man inte med vare sig arbetet, vännerna, äktenskapet, de gamla sjuka föräldrarna eller barnen. För den enskilda kommer kanske insikten först i samband med att man börjar gråta eller skrika mer eller mindre helt omotiverat eller genom en fysisk kollaps. Närstående kan ha påpekat att det är dags att ta det lugnare men för den som kommit in i stresscirkeln så upplevs det som om det inte finns tid till t.ex. egenvård, promenader och vila. 4 Negativ stress och personal inom offentlig sektor Negativ stress och utbrändhet kan drabba människor inom alla slags yrken och oavsett verksamhetsform. Särskilt utsatta har dock vårdpersonal inom offentlig sektor varit genom att ha upplevt nedskärningar som kraven ökat. Vårdpersonalen är också i ständig kontakt med andra människor som behöver engagemang, hjälp och stöd. Arbete under hot innebär en stressituation. Och höga krav tillsammans med maktlöshet kan medföra känslor av hot. En grupp inom den offentliga sektorn där långtidssjukskrivningarna ökar är mellanchefer. De har ofta ett uppdrag att jämka flera olika motstridiga och krav. I vården har dessa chefer i en studie från kallats ömhetens bödlar då dessa fick bära kravet på nedskärningar och värna patienter och personal. Ett flertal av dessa chefer, vilket även gäller övrig vårdpersonal, får en stor del av sin självkänsla genom att de gör en insats. Värderingarna som rör arbetet berör hela dennas person. Om de värderingarna inte längre känns sanna blir det mycket tufft att omorientera sig menar , stressforskare och docent i klinisk psykologi på . 5 Negativ stress kan motverkas Begreppet utbrändhet kan leda tanken fel. Det är lätt att begreppet uppfattas som om utbrändhet innebär ett oåterkalleligt tillstånd. Det är fel, det går att återhämta sig men det tar tid och måste få ta tid. Negativ stress och utbrändhet kan åtgärdas redan innan det uppstått, om medvetenhet och handlingskraft finns på arbetsplatsen. Enligt professor , vid , så krävs det att vi hittar nya modeller för hur vi ska leva i ett samhälle med den snabba föränderliga informationstekniken. Stress borde lyftas från ett snävt individ- och organisationsperspektiv till en samhällelig nivå. Fokus måste riktas mot de systemfel som bidrar till stress. Ett sådant synsätt minskar dock inte behovet av att arbeta aktivt för bättre arbetsvillkor och goda arbetsplatser på det individuella och lokala planet. Bra strategier för att komma till rätta med negativ stress kan vara att utbilda chefer och ge dessa stöd, samt ge ökat inflytande till de anställda över deras egen arbetssituation. En hel del forskning har genomförts och det är viktigt att dessa resultat nu kommer till konkret användning. Det finns även verksamheter som exempelvis psykiatriska klinik i , som särskilt arbetar med människor som är utbrända eller utmattade. Dessa verksamheters behandlingsprogram behöver spridas och utvecklas för att komma fler till del. Det viktigaste är dock, som alltid, att det är bättre att förebygga ohälsa än att vänta tills det måste behandlas. 6 Kvinnor, män och stress förvärvsarbetar lika många kvinnor som män i . Trots det så har kvinnors stressmönster och stressupplevelser inte undersökts i någon större utsträckning, i synnerhet inte i relation till ohälsa. Även forskning kring belöning kontra ansträngning har riktat in sig framför allt på yrkesarbetande män. De faktorer som bidrar till stress och ohälsa hos både kvinnor och män är låg utbildning och minimalt beslutsutrymme. Men för kvinnor finns också en mycket tungt vägande riskfaktor i vad som kallats relationstress. Det kan handla om partnerns sjukdom, alkoholproblem i familjen eller ekonomiska bekymmer. Detta är tungt bidragande faktorer till att kvinnor får kärlkramp och hjärtinfarkt. Med tanke på att utbrändhetsdiagnoserna ökat mest hos kvinnor i offentlig sektor krävs det att forskningen fokuseras på kvinnor, stress och ohälsa i betydligt högre grad än vad som gjorts. Att kvinnor i offentlig sektor befinner sig i en utsatt situation är inte svårt att förstå. Det är en sektor som genomgått många och snabba organisationsförändringar, kraftiga nedskärningar, minskat inflytande och osäkerhet över den egna arbetssituationen. Vårdbiträden och undersköterskor har fått bära en mycket tung börda med den egna hälsan som insats. Mellanchefer i den offentliga sektorn, som i de flesta fall också är kvinnor, har fått vara de ömma bödlarna för att genomföra nedskärningarna, som de fått större ansvarsområden och högre krav på prestationer. 7 Krav på åtgärder Genom att negativ stress och utbrändhet numera är så oerhört utbrett krävs det snabba och kraftfulla åtgärder. En brett sammansatt kommission bör sammankallas bestående av forskare, fackliga representanter, arbetsgivare och berörda organisationer samt de politiska partierna. Uppdraget ska vara att sammanställa kunskap och föreslå åtgärder som vänder ökningen av negativ stress och utbrändhet. bör begära att regeringen tillsätter en kommission enligt vad som ovan anförts. () () () Carlinge Wisberg (v)