ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T333 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T333av m.fl. (s)Förbiled Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om snar byggnation av en förbiled i . Motivering Nuvarande riksväg passerar rakt igenom de centrala delarna av . Trafiken uppgår till mellan 10 000 och 18 000 fordon . Den tunga genomfartstrafiken är omfattande. För innebär detta en betydande barriär genom staden. Genomfartstrafiken är belägen i direkt anslutning till centrum och medför en olycklig indelning av stadsbygden. Den låser direkt utbyggnaden av centrala bostadskvarter och stoppar upp fortsatt centrumutbyggnad. För de oskyddade trafikanterna innebär genomfartsleden en mycket kraftfull barriär. Trafiken medför höga utsläppsvärden för kväveoxid och buller som överskrider riktvärdena. har väntat mycket länge på sin förbifart. Genomfarten i är också en betydande flaskhals för den nordsydliga trafiken längs såväl det nationella stråket Räta linjen som . Denna trafik drabbas av låg framkomlighet p.g.a. korsningar, hastighetsnedsättningar och låg vägstandard. Hastigheten är nedsatt på en sträcka av . Det finns stor enighet bland länsstyrelser, kommuner, handelskammare m.fl. i båda dessa stråk att förbifart bör ha högsta prioritet. En förbättring av de nordsydliga vägstråken ger även möjlighet till avlastning av långväga trafik förbi . () () () Elisebeht () ()
mot · GP02T336 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T336av m.fl. (m)Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Gotlandstrafiken. Motivering är en viktig del av . Kommunikationerna till och från måste därför ses som en självskriven del av landets infrastruktur. För en god utveckling av näringsliv och för medborgarnas berättigade krav på möjligheter att resa inom landet är det av betydelse att kommunikationerna till och från har minst samma standard som resten av och detta till priser som är jämförbara med dem som tillämpas i övriga . Staten har därför ett övergripande ansvar för en fungerande trafikförsörjning till . Trafikunderlaget är litet , men däremot är sommartrafiken omfattande. Det nuvarande trafikavtalet är ett vanligt entreprenadavtal där ersättningen till rederiet baseras på antalet utförda turer. Taxa och tidtabell fastläggs däremot av staten via Rikstrafiken. har i en skrivelse till regeringen föreslagit att nuvarande avtal sägs upp. Det är enligt vår mening otillfredsställande att Gotlandstrafiken ständigt är föremål för omprövningar och ifrågasättanden. Det är angeläget att vi så fort som möjligt kommer fram till en permanent långsiktig lösning, som klarare än anger de fasta spelregler, som är en förutsättning för en positiv utveckling av det gotländska näringslivet, som drabbats av plågsamma nedläggningar. En ny utredning om Gotlandstrafiken har presenterats och det hade för regeringen varit möjligt om viljan funnits att i anslutning till den presenterade budgetpropositionen lägga fram förslag rörande . Utredningen framför en rad angelägna förslag bl.a. att andra lösningar skall leda till att det nu gällande kontroversiella Gotlandstillägget försvinner. Utredningens förslag kan räta ut många av de frågetecken som är kopplade till de kommunikativa relationerna mellan och fastlandet. Vi anser att det befintliga trafikavtalet måste omförhandlas så snart som möjlighet därtill finns inte minst mot bakgrund av att nya fartyg planeras att insättas i trafik mellan och fastlandet. Inriktningen bör då vara ett incitamentsavtal enligt samma mönster som sker i många länstrafikbolag. Vidare anser vi i likhet med nämnda utredning, att konkurrensreglerna måste förändras så att alternativa trafiklösningar kan erbjudas. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag om hur de gotländska trafikfrågorna skall lösas. () Tom () () () () () () () Per () () ()
mot · GP02T338 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T338av m.fl. (mp)Flygplats i södra till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en flygplats i södra . Bakgrund Trots att regeringen beslutat att det inte ska bli någon flygplats på vill vi lägga motion i frågan. Kapacitetsbristen, som befaras för , är fortfarande aktuell och håller frågan levande. diskuterar en flygplats antingen vid på eller vid i . I utredning hävdas att antalet passagerare skall fördubblas till ca 32 miljoner passagerare. av ökningen tas upp av ett ökat antal flygplan, genom ökad flygplansstorlek, resten med ökad effektivitet. Ökad effektivitet torde betyda att flygplanen fylls bättre. De nationella utsläppsmålen förutsätter stora och välmotiverade minskningar av utsläpp av t ex koldioxid och kväveoxider. En ökning som beräknar är inte acceptabel i det sammanhanget. En fördubbling av antalet passagerare i bidrar till att kraftigt öka utsläpp av växthusgaser i strid med de nationella miljömålen. Satsa på tåget I har vi ju utvecklat det unika tåget X 2000, som gör det möjligt att snabbt komma mellan stora tätorter. Innan man planerar för utbyggd flygplatskapacitet måste vi i bygga ut och förbättra den spårburna trafiken så att den på de flesta destinationer i och långt upp i kan bli ett verkligt alternativ till flyget. På detta sätt kan behovet av flygplatskapacitet minska för stora delar av inrikesflyget. Från sida är vi glada över de stora satsningar på järnväg som vi lyckats driva fram i budgetförhandlingarna . Vi anser att en flygplats i södra skulle vara till stor skada. Den skulle inte bara orsaka bullerproblem för befintlig bebyggelse. Den skulle också stoppa en utflyttning från som sker utmed . Unga människor flyttar ut till områden där kostnaderna är lite lägre än närmare , och de kan bo lite lantligare och betydligt rymligare. Denna möjlighet skulle omintetgöras och många få sin nya boendemiljö förstörd om en flygplats förlades enligt funderingar. Utvecklingen av hela regionen som boenderegion skulle förstöras. Skrinlägg planerna på flygplats vid på och Almvik i för gott! () () () ()
mot · GP02T340 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T340av m.fl. (s)Tillgången till Internet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prissättningen för höghastighetskommunikation via Internet. Motivering Regeringens IT-proposition har medverkat till att utbyggnaden av bredband börjar ta fart. Det gäller ADSL med dess något lägre kapacitet och utbyggnad av fiber och andra lösningar för höghastighetskommunikation. De normala abonnemangen kostar den enskilde i storleksordningen , vartill för de flesta hushåll och företag kommer en mindre installationskostnad. För många yngre hushåll, särskilt de med ungdomar i hemmet eller egna företag, är de fasta avgifterna en trygghet. Från att många känt oro för abnorma teleräkningar får hushållet en stabil och hanterbar utgift för Internet. utvecklas Internet och får allt större betydelse i vardagslivet. 24-timmarsmyndigheten är ett uttryck för det. Ett annat är att alltfler banktjänster går från bankkontor till Internet. Exemplen kommer att mångfaldigas . Det är säkert en inte alltför kvalificerad gissning att anta att Internet kommer att gripa in i vardagslivet för de allra flesta av oss och att det kommer att bli besvärligt att stå utanför systemet. utvecklas informationen på Internet och blir svårtillgänglig för den som använder vanliga modem. De grupper som kan komma i kläm i nuvarande system är hushåll som också framgent kan komma att ha mer begränsad användning av Internet. Ett exempel är pensionärshushåll med låga inkomster. De har tidigare haft mycket låga telefonkostnader och själva prioriterat kostnaderna för sitt telefonabonnemang. När en anslutning till Internet kostar runt blir tröskeln för hög för dem. Trots att de skulle ha användning för nätet för t.ex. kontakt med anhöriga och för banktjänster är månadsavgiften för hög för den som har en nettoinkomst efter hyra på . Samma resonemang kan säkert tillämpas också på andra hushåll med begränsad efterfrågan på den information som finns på nätet. Det finns därför goda skäl för staten att överväga konsekvenserna av att ADSL och andra bredbandslösningar endast erbjuds till fasta priser. Förutsättningarna för att erbjuda Internet till lägre kostnader för hushåll med begränsad efterfrågan måste studeras. () () () ()
mot · GP02T341 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T341av och ()Dubbelspår mellan och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om byggandet av dubbelspår mellan och . mellan och binder samman med riksbangården i . För att kunna frakta mer gods på järnvägen är utbyggnaden till dubbelspår nödvändig. Projekteringen har pågått och är i stort sett färdig, två etapper har byggts norr om . Dubbelspår ger också möjlighet till att bygga ut pendeltågstrafik. En utbyggnad ger miljövinster, då en stor volym gods kan flyttas över från vägtransport till järnväg. Eftersom stora summor redan investerats i utbyggnad och projektering bör resterande utbyggnad av bangården i och dubbelspåret fullföljas . () ()
mot · GP02T342 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T342av och ()Nyköpings- och Östgötalänkarna till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studier och projektering av Nyköpings- och Östgötalänkarna. Motivering En utbyggnad av Nyköpings- och Östgötalänkarna binder samman landets största befolkningscentrum med landets fjärde största /. Med detta bansystem kan följande trafiksystem etableras: snabbare och tätare lokaltrafik i , ny snabbpendel OxelösundNyköping/SkavstaVagnhäradSödertörnStockholm, ny interregional snabbtågstrafik mellan och , bättre snabbtågsförbindelser till med stora tidsvinster och snabb gods- och lättkombitrafik till Östersjöhamnar och logistikcentra. Restiderna Från till skulle bli och restiden från kortas med . En samhällsekonomisk kalkyl visar på en nettonuvärdeskvot på 1,91 vilket är ett väldigt högt värde. Utbyggnaden ger 2,5 miljoner människor tillgång till en gemensam kunskaps- och arbetsmarknad samt bidrar till ett miljövänligt och energieffektivt samhälle. Detta är utan tvekan en av de mest lönsamma järnvägsinvesteringar som vi kan göra i . Därför bör staten omgående göra ytterligare studier och starta projekteringen. Finansieringsfrågan bör också utredas. () ()
mot · GP02T343 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T343av och (), förbifart Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ny sträckning av , förbifart . Motivering går rakt igenom stadens centrala delar och sammanfaller med det lokala gatunätet, nio trafikljus och två broar över och Ström passeras, på en sträcka av . Med trafikmängder runt 20 000 fordon/dygn varav mer än 2 000 är tunga fordon, ofta med farligt gods, utgör det en betydande belastning för lokalsamhället. Större delen av sträckan går också genom bostadsområden där speciellt den tunga trafiken utgör ett växande problem. Trafiksäkerheten måste förbättras och miljöstörningen minskas. Regeringen beslutade den 11/06 1998 att genomfarten i skulle ingå i den nationella väghållningsplanen för perioden 19982007. Man angav särskilt att detta var befogat eftersom den har en hög samhällsekonomisk lönsamhet och innebär stora miljöfördelar för de närboende och för genomfartstrafiken. Efter regeringens beslut har gett planeringen högsta prioritet. Vår uppfattning är att både trafiksäkerhetsaspekterna och miljöaspekterna talar för att förbifart måste genomföras. () ()
mot · GP02T344 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T344av m.fl. (s)Kostnad för körkort Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbilliga körkortsutbildningen. Motivering För den som ska välja yrke eller bostadsort har innehav av körkort blivit allt viktigare. De ungdomar som inte får möjlighet att ta körkort får i många fall ett sämre utgångsläge. Det är självklart att vi ska respektera de ungdomar som av ideologiska skäl väljer bort körkort och bil. Men det är oacceptabelt när de tvingas göra det av ekonomiska, inte ideologiska, skäl. Så är det dock . Att ta körkort har blivit så dyrt att det är på väg att bli en klassfråga. Därmed blir det också en samhällsfråga. Regeringen bör ges i uppdrag att analysera orsakerna till att det är så dyrt att ta körkort och föreslå motåtgärder. En annan viktig åtgärd för att minska kostnaderna är att erbjuda alla elever i gymnasieskolan trafikkunskap. Målet ska vara att alla elever har sådana kunskaper att de har en god grund inför körkortsutbildningen. Detta har två fördelar. Möjligheterna ökar att vi får unga bilförare med bättre kunskaper och utbildningstiden kan bli kortare och därmed billigare. Regeringen bör därför också ges i uppdrag att till lägga förslag om hur körkortsutbildningens teoretiska del kan ingå i gymnasieutbildningen. () () ()
mot · GP02T346 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T346av ()Inskränkningar av rätten att övningsköra med ungdomar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om indragen rätt att övningsköra efter en tillfällig körkortsåterkallelse. Motivering Överträdelser av fartbegränsningar kan ibland få alltför långtgående konsekvenser. De allra flesta bilister accepterar nog böter eller i värsta fall körkortsindragning när de ertappas för fortkörning. Däremot förefaller det helt orimligt med ytterligare rättighetsinskränkning av övningskörning med ungdomar . Den som vid överträdelse får sitt körkort indraget beläggs dessutom med förbud för övningskörning med sin dotter eller son. Indragningen av körkort benämns som en körkortsadministrativ åtgärd och således inte som ett direkt brott. Mot den bakgrunden står det femåriga förbudet mot övningskörning inte i rimlig proportion till den överträdelse som vederbörande gjort sig skyldig till. Om någon sådan rättighetsinskränkning anses behövas borde den i vart fall förkortas till .
mot · GP02T347 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T347av m.fl. (s)Europakorridoren Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studier av projektet . Motivering Projektet omfattar ett stort antal städer och regioner från till . Projektet innebär en investering i Europabanan och Götalandsbanan. Därmed skapas bättre förutsättningar för effektiva och väl fungerande transporter mellan och kontinenten. Det blir positiva effekter för både regional och långväga persontrafik. Man kan utveckla snabb godstrafik för express- och lättgods. Inte bara orterna utmed de nya spåren berörs. Trafiken får också stor betydelse för arbetsresor i ett stort område. En rad studier har gjorts som visar exempelvis projektets betydelse för att utveckla städer och regioner. Men det behövs ytterligare studier. De ska bl.a. ytterligare belysa projektets effekter för tillväxt och utveckling. Också finansieringsfrågorna behöver analyseras och då inte minst möjligheterna till s.k. alternativ finansiering. har de berörda kommunerna själva tagit fram utredningsunderlaget. Det är nu dags att staten tar sitt ansvar för de ytterligare studier som bör göras. () () () ()
mot · GP02T348 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T348av och ()Synskadade och färdtjänst Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av färdtjänstlagen. Motivering Dagens samhälle är på alla sätt beroende av fungerande transporter. Detta gäller alla människor. Man måste kunna ta sig på ett enkelt sätt från sin bostad till sitt arbete. Men man måste också kunna ta sig till förskolan med sina barn eller till egna eller barnens fritidsaktiviteter. De allra flesta människor ser det som fullt naturligt att dessa möjligheter skall finnas oavsett om man löser transporterna med eget fordon eller med kollektiva färdmedel. Det finns emellertid grupper i samhället för vilka det inte är självklart att klara sina transporter på ett smidigt sätt. En av dessa grupper är de synhandikappade. Visst har det blivit bättre , men fortfarande finns det begränsningar för dessa människor som är både orättvisa och orimliga. En ledsagare kan ses som ett tekniskt hjälpmedel för den synhandikappade. Där vi seende klarar oss helt på egen hand måste den synhandikappade förlita sig på en annan människas syn för att smidigt kunna fungera i vårt gemensamma samhälle. I de situationer där färdtjänst anlitas och där den synhandikappade inte har möjlighet att klara sig vid slutmålet vore det rimligt att ledsagaren fick följa med utan extra kostnad för den synhandikappade. På samma sätt vore det rimligt att det skall finnas möjlighet att utan extra kostnad ta med sina barn om man skall lämna dem på förskolan eller måste följa med dem på en fritidsaktivitet som de inte klarar av att vara själva på. Utrymmet för detta finns inte i dagens färdtjänstlag. Menar vi allvar med att handikappade skall ha samma möjligheter som alla andra att fungera i samhället bör det varken för synhandikappade eller andra handikappade finnas denna typ av begränsningar i vår lagstiftning. () ()
mot · GP02T349 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T349av ()Färjetrafik mellan och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om färjetrafik mellan och . Motivering Debatten om Gotlandstrafiken har varit intensiv. En stor utredning har gjorts. Den har bland annat analyserat vilka orter på fastlandet som ska trafikeras. Av förklarliga skäl har därmed debatten om färjetrafik mellan och hamnat i skymundan. När de ekonomiska villkoren och frågan om vilka orter på fastlandet som ska trafikeras förhoppningsvis har fått en tillfredsställande och långsiktig lösning är det emellertid dags att också utreda möjligheterna till färjetrafik mellan och . Färjetrafik mellan de båda öarna skulle kunna stärka bådas position som attraktiva resmål. Bland annat erbjuds resande till och från en ny intressant förbindelse. Regeringen bör därför utreda förutsättningarna för och i vilken omfattning färjetrafik mellan och kan etableras. Gotab, 2001 ()
mot · GP02T350 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T350av ()Grusvägar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bevarande och underhåll av landets grusvägar. Motivering av det svenska vägnätet består av grusvägar. Det är alltså en betydande del av vägnätet och ett kulturarv av stort värde för bland annat turismen. Mycket av resurserna har dock lagts på andra vägtyper liksom på att bygga bort grusvägar. Det har givetvis i många fall varit riktigt och nödvändigt. Men det finns också många exempel på att grusvägen är ett bra alternativ som ger en rimlig vägstandard. Ett problem är att mycket av kunskapen om hur grusvägar bevaras och underhålls har gått förlorad. Det är därför angeläget med insatser för att öka kunskapen på detta område.
mot · GP02T351 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T351av m.fl. (v)Ägarstrategi för Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att ägarstrategin för kompletteras med målsättningar om att bolaget har att leva upp till ett särskilt samhällsintresse. Järnvägstrafik som samhällsintresse I regeringens proposition Ändrad verksamhetsform för SJ m.m. (1999/2000:78) sägs: Järnvägstrafiken har sin givna plats i dagens och morgondagens transportsystem. Inte minst delmålen en säker trafik och en god miljö talar för järnvägen. ... Väl fungerande järnvägstransporter är en viktig förutsättning för att tillgodose näringslivets behov av långväga transporter och för en effektiv och konkurrenskraftig kollektivtrafik. ... En väl utvecklad järnvägstrafik kan också bidra till målet om en positiv regional utveckling. /2001 bolagiserades SJ och godstrafiken sköts av bolaget , som är ett helägt statligt företag. Trots den korta tid som gått sedan bolagiseringen har fått stark kritik från offentliga institutioner och näringslivet i t.ex. . Kritiken riktar sig mot företagets agerande när det, utifrån målsättningen att skapa värde, beslutat att chockhöja priset på godstransporter och också beslutat om att sluta trafikera en del sträckor. Kritiken riktar sig mot sätt att agera, där det inledningsvis inte visades något intresse från det statliga företagets sida att föra någon konstruktiv dialog, men kritiken är också hård mot innebörden i beslut. Flera företag har valt lokaliseringsort av det skälet att det finns tillgång till transport av gods på järnväg. Vidare är det ur miljösynpunkt viktigt att mängden gods som transporteras på järnväg inte minskas. Enligt tidningsuppgifter anser sig inte ha något som helst samhällsintresse att uppfylla utan budskapet är tydligt: Vår strategi är att tjäna pengar. Det är vårt uppdrag och ingenting annat (). verksamhet Staten äger en rad företag där merparten ska verka under marknadsmässiga villkor och krav, men det finns även företag som anses ha särskilda samhällsintressen att uppfylla inom ramen för ett resultatkrav. Med de riktlinjer som har att arbeta efter, är det uppenbart att bolaget inte är något redskap för de formuleringar som citerats ovan från propositionen; som att en god miljö talar för järnvägen, eller att väl fungerande järnvägstransporter är en viktig förutsättning för att tillgodose näringslivets behov. En väl utvecklad järnvägstrafik kan också bidra till målet om en positiv regional utveckling. Målsättningar som att hela landet ska ha tillgång till godstransport på järnväg samt målsättningar om en framåtsyftande miljöpolitik är viktiga samhällsintressen. För att uppfylla dessa målsättningar är verksamhet ett viktigt inslag. bör därför ge regeringen till känna att ägarstrategin för företaget ska kompletteras med målsättningar om att leva upp till ett särskilt samhällsintresse. () () () () () () () () () ()
mot · GP02T353 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T353av och ()Snabbtåg från till Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om snabbtågsförbindelse på hela sträckan mellan och via och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upprustning av bandelen mellan och . Motivering startade en mycket efterlängtad linje med snabbtåg från till via . Det var ett bra steg framåt, men enligt vår mening bara första steget. Det hade varit betydligt bättre om tågen hade startat från . Med utgångspunkt från och sedan via mot skulle möjligheterna att åka till från bli betydligt bättre. Restiden skulle bli kortare och turtätheten bättre om resande från södra och mellersta inte behövde göra tågbyten i . Tåget skulle bli ett bra alternativ till flyget med mindre miljöbelastning som följd. Flera utredningar som genomförts av länstrafikbolagen visar att det finns mycket goda förutsättningar för snabbtågstrafik på hela sträckan från till . Från södra och mellersta är det inte möjligt att komma med tåg till till aktiviteter som börjar , utan det blir bilresor till flygplatserna och flyg till . Det skulle bli möjligt om tågen startade i . För att få upp hastigheten på tåget är en upprustning av bandelen mellan och nödvändig. En förbättring som skulle vara till nytta även för annan trafik på sträckan. () ()