ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub203 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub203av ()Dalauniversitetet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall få status som universitet med benämningen Dalauniversitetet. Dalauniversitetet kunskapsmiljöer för regional utveckling Utbildningsnivån i har ökat på ett glädjande sätt, och antalet högskolenybörjare är nu högre än riksgenomsnittet. En orsak till detta är den positiva utvecklingen inom länets högskola. har som målsättning att få statusen av universitet med benämningen Dalauniversitetet. Jag ställer mig helt bakom denna målsättning. Jag har framfört samma krav tidigare i , bland annat i en flerpartimotion (1999/2000:N6). Tanken på att skapa ett Dalauniversitet stöds också i tillväxtavtal. Erfarenhetsmässigt är kvaliteten på en kunskapsmiljö avgörande för en regions utvecklingsmöjligheter. Att få till stånd ett universitet i är därför en av de viktigaste uppgifterna för vår region . Det är av största vikt för hela och regionen att högskolan växer, både volymmässigt och när det gäller kvaliteten på erbjudna utbildningar. Därtill krävs utveckling av forskningsmiljöer och flera examinationsrättigheter i teknik, humaniora samt samhällsvetenskap. Särskild betydelse har detta inom de profilområden som högskolan fastställt: materialförädling, intelligenta transportsystem, lärande/media, vård samt ekologi och samhälle. Samspelet mellan utvecklingen av spetskompetensen inom dessa profilområden i näringslivet och den kunskap inom FoU som finns inom bl.a. högskolan, är av största vikt. Till detta kommer högskolans s.k. tredje uppgift. Dalauniversitetet kan bli en stark symbol för ett framgångsrikt län. är en plats där vetenskapen och samhället möts. Kunskapsmiljön blir en viktig drivkraft för regionens utveckling. De kunskapsmiljöer som högskolan talar om är Campus , med inriktning på teknik och samhällsvetenskap, Campus för lärande, vård och media samt ett virtuellt Dalacampus för resten av länet. Genom en satsning på ett Dalauniversitet, där samverkande discipliner bidrar till att vitalisera miljön för forskning och utbildning, ökar regionens möjligheter att med kunskapsmiljön som drivkraft uppnå den övergripande målsättningen att bli en av de ledande regionerna i landet avseende näringslivsutveckling och attraktionskraft. Jag anser att regeringen aktivt skall medverka till att skall få statusen av universitet , i enlighet med den projektplan som högskolestyrelsen har fastställt . Förverkligandet av Dalauniversitetet kan inte ske inom ramen för den reguljära statliga finansieringen. Regeringen behöver tillföra nya resurser.
mot · GP02Ub204 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub204av och ()Studiestöd vid långa utbildningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade studiestödsregler för studenter med längre utbildningar. Motivering gäller ett nytt studiemedelssystem i . Detta innebär försämringar för de studenter som läser längre utbildningar. har en student kunnat beviljas dispens från reglerna gällande antalet terminer som är studiestödsberättigande på grund av särskilda skäl. Detta har ändrats till synnerliga skäl och innebär att studenter kan ta lån i maximalt motsvarande tolv terminer, mot tidigare 1415 terminer. De som drabbas av de nya studiestödsreglerna är studenter med långa utbildningar, exempelvis läkarstuderande. Många av dessa har läst några terminer på innan de påbörjar sin läkarutbildning. Många läkarstuderande tvingas finansiera slutfasen av sin utbildning på annat sätt än via studiestöd. Denna situation är orimlig, inte minst med tanke på den läkarbrist som råder. Självfinansiering av studier kommer även att öka den sociala snedrekryteringen som är ett faktum. Med anledning av ovanstående bör gränsen för studiestöd återställas så att möjligheten finns att erhålla studiestöd i fler än tolv terminer. () ()
mot · GP02Ub205 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub205av och ()Studenters rätt till skadestånd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenters rätt till skadestånd vid undermålig undervisning. Motivering har en svensk högskolestuderande inga möjligheter att erhålla kompensation vid undermålig undervisning. En student vid en svensk högskola kan med dagens regelverk anmäla högskolan eller till . har då en skyldighet att undersöka frågan närmare, men kan endast rikta kritik mot lärosätet, inte utdöma någon form av kompensation till den drabbade studenten. En statlig myndighet kan endast bli skadeståndsskyldig om myndighetsutövningen varit direkt felaktig. har riktat kritik mot nuvarande ordning och begärt att regeringen skall tillsätta en utredning om möjligheterna till skadestånd i dessa situationer. Mot detta har regeringen anfört att studenters möjlighet att klaga på sitt lärosäte bäst tillgodoses genom fortlöpande utvärdering av utbildningens kvalitet samt genom studentinflytande. Detta ger ett alldeles för svagt skydd för den enskilde studenten. Utvärdering och uppföljning av undervisning är naturligtvis viktigt och nödvändigt, men hjälper knappast den enskilde som genomlidit en undermålig kurs. Att studera på högskola i är kostnadsfritt. Däremot betalar studenter betydande summor för levnadsomkostnader, litteratur etc för att kunna genomgå en utbildning, pengar som i de flesta fall lånas av . När en person fattar beslutet att studera på högskola eller universitet innebär det alltså ett ekonomiskt åtagande. Om det senare visar sig att utbildningen är direkt undermålig är det därför rimligt att studenter skall kunna kompenseras ekonomiskt för detta. () ()
mot · GP02Ub206 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub206av och ()Studiestödsregler vid utlandsstudier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade studiestödsregler för vissa studenter vid utlandsförlagd utbildning. Motivering Det blir allt viktigare att svenska studenter får möjlighet att studera vid utländska universitet. För de flesta av studenterna är det staten via () som står för finansieringen av dessa studier. I regelverket som kringgärdar studiestödet finns dock ett par problem som försvårar situationen för vissa studenter. förlade ett par av sina kurser till i . Studenter som vill delta i dessa kurser söker till , men blir antagna på institutionen vid . Detta innebär att studenterna sägs läsa vid ett svenskt universitet, och därmed bedriver de inte studier utomlands. Som följd av detta får den studerande inte möjlighet att låna samma studiemedelsbelopp som den som sökt till samma utländska universitet genom exempelvis ett utbytesprogram. Samma sak drabbar även svenska studenter som gör sin praktik eller sitt examensarbete i utlandet inom ramen för sin utbildning. Denna ordning är ologisk och drabbar studenter på ett olyckligt sätt då kostnadsnivån för en student i och i ett annat land kan skilja sig avsevärt till studentens nackdel. Det är viktigt att fler svenska studenter får möjlighet att studera i andra länder, och då på lika villkor oavsett på vilka grunder de blivit antagna. Studiemedelssystemet bör ändras så att studenter inte missgynnas på grund av ologiska regler inom studiestödet. () ()
mot · GP02Ub207 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub207av och ()Rätten att överklaga betyg Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenters rätt att överklaga betyg. Motivering finns det ingen generell rätt för studenter vid universitet och högskolor att överklaga ett tentamensresultat. Om det uppstår en konflikt mellan en student och en lärare angående en examination är det läraren ensam som avgör tvisten. Det är naturligtvis önskvärt att sådana frågor i första hand av mellan elev och lärare. I våra nordiska grannländer har studenter rätt att överklaga sina betyg. I till exempel prövas då examinationsunderlaget, om frågeställningar och uppgifter är relevanta i förhållande till den aktuella kursen, examinationsförloppet samt lärarens bedömning. Först ges läraren möjlighet att ta ställning och eventuellt göra en förändring av tentamensresultatet. Om studenten inte är nöjd med detta utlåtande kan denne överklaga till den oberoende instansen, överklagandenämnden. Det finns ett behov av att stärka studenters ställning, men det är även viktigt att inte undergräva lärarens auktoritet. Lärarens ansvar för undervisning och betygssättning är dock lika stort som . Det måste dessutom vara positivt för läraren att inte vara tvungen att utvärdera sig själv. () ()
mot · GP02Ub208 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub208av och ()Stödet till studerande med barn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av stöd till studerande med barn. En student ska kunna bli förälder Livet är de dagar som går, ibland fulla med glädjeämnen och ibland med sorg. Allt blir inte riktigt som man tänkt sig, då är det viktigt att det inte får alltför svåra följder. Detta är en insikt som upptäcks av ungdomar som valt att studera och upptäcker kärleken de studerar på universitet. Om kärleken fått konsekvenser i form av en graviditet blir det extra komplicerat då ytterligare en mun skall mättas med begränsade medel. Väljer studenten att avbryta studierna tappar denne ett flertal år av studier och får den lägsta nivån av ersättning i föräldraledigheten. En av orsakerna till att kvinnor hamnar efter på arbetsmarknaden är det faktum att graviditet och förlossningar främst och mest påtagligt berör kvinnor. Kvinnorna får även sina högre studier bromsade eller i värsta fall stoppade. har det funnits extra ekonomiskt stöd för kvinnor som har barn och väljer att studera. Detta borde återinföras i någon form. Vi bör också se över så att bostadsbidrag, barnomsorg och andra praktiska frågor fungerar för studenter som lever ensamstående eller i par och som har eller väntar barn. Graviditet och barn får inte vara ett hinder för fortsatta studier eller vidare utbildning i ett modernt samhälle. () ()
mot · GP02Ub209 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub209av och () Kårobligatoriet Förslag till riksdagsbeslut beslutar avskaffa lagen om kårobligatorium. Avskaffa kårobligatoriet De olika studentkårernas arbete omfattar studenternas inflytande över sin utbildningssituation och anordnande av studiesociala aktiviteter. Paradoxen är att deras arbete är så bra att det verkar behövas ett tvång för att studenterna ska gå med, dvs kårobligatoriet. Det vore önskvärt om vi som lagstiftare hade så pass mycket tilltro till den enskilda individen att vi lät människor själva avgöra vilka föreningar och organisationer som de ska engagera sig i. Förutom att kårobligatoriet underkänner den enskilda individens förmåga att själv fatta beslut så strider kårobligatoriet mot grundlagens intentioner om föreningsfrihet. Kårobligatoriet strider mot allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, art 20, stycke 2: Ingen må tvingas att tillhöra en sammanslutning. Om en student väljer att inte vara med i en studentkår får denne inte ut resultatet på tentorna, studenten kan dessutom bli avstängd från undervisningen (SFS 1983:18, 20 §). Kårobligatoriet bör avskaffas då lagen är ett unikum i svensk lagstiftning. Den respekterar inte att studenter är självständiga människor kapabla att kunna fatta egna beslut. utses många studentrepresentanter till universitetens och högskolornas beslutande organ av studentkårerna. Med ett avskaffat kårobligatorium försvinner möjligheten till fullständig representation genom kåren. Istället bör studentrepresentanter utses av de olika kurserna och programmen. På så sätt garanteras alla studenters röst i valet av studentrepresentanter. En del utrycker en oro för att studentkårerna kanske försvinner om tvånget gör det, men det är att ogiltigförklara studenternas intelligens. De allra flesta förstår att studentkåren behövs. () ()
mot · GP02Ub210 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub210av och () CSN Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om nedläggning av CSN. Lägg ner CSN Det finns stora problem med CSN. Resultatet har blivit frustrerade och besvikna studenter. De unga upplever att deras studier försvåras då de inte vet när och om de kommer att få den ersättning de har rätt till. CSN har försökt att möta studenternas krav på en bättre service, men fortfarande finns mycket att önska. Vi anser att det är dags att ge upp försöken att få CSN att fungera. CSN:s uppgifter kan med fördel tas över av den privata finansmarknaden. Studenter som söker studiemedel och studielån borde istället vända sig till sin bank. Bankerna tar över Banken godkänner ersättningen i enlighet med de normer som staten beslutat om. Detta under förutsättning att studenten har intyg från sin institution om att han antagits och klarat de poäng som skall presteras. Bankernas nya produkt skulle kunna leda till en tydligare profilering gentemot ungdomsgrupper vad gäller studielån, boende, investeringar eller nyföretagande. Med denna modell underlättas studenternas tillvaro som den finansiella marknaden får ytterligare en produkt att arbeta med. Alla vinner på ett samhälle utan CSN. () ()
mot · GP02Ub211 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub211av och ()Liv i skolan efter 16 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ungdomars fritid. Liv i skolan efter 16 Det är viktigt med en levande förenings- och idrottsverksamhet. Förutom all den glädje som finns i dessa gemenskaper så är det demokratiskt och socialt fostrande att aktivt delta i förenings- och idrottsverksamhet. Många av de traditionella ungdomsgårdar som byggdes upp har fått stänga på grund av besparingar. Det är särskilt allvarligt eftersom det ofta har varit ungdomsgårdarna som har fångat upp ungdomar på glid. Det har varit genom ungdomsgårdarnas försorg som många ungdomar med olika etniska bakgrunder och identiteter har kunnat möta varandra under överinseende av engagerade vuxna. kräver nya innovativa lösningar. Det talas ofta i debatten om att det saknas lokaler och utrymme för föreningsaktiviteter. står merparten av landets cirka femtusen grundskolor tomma och . Det finns en oerhörd outnyttjad potential i skollokalerna, som ofta står tomma . Skolans lektionssalar borde kunna fungera som replokaler, målar- och skrivarstugor, ungdomsgårdar och föreningslokaler. Skolan borde leva inte dö varje eftermiddag och sedan återuppstå . Med stöd från skolledning och kommun kan elevernas initiativ snabbt förvandla skolorna till platser som sjuder av initiativkraft. Det som är bra är att detta föder en oerhörd mångfald och utvecklar olika personers talanger inte bara de som är bra på idrott eller har höga betyg, utan också de som är intresserade av teater, musik, textil, jordbruk, matlagning, vänskap, film får sitt lystmäte. Vi anser att regeringen bör uppmärksamma ungdomars fritid genom att exempelvis lyfta fram positiva exempel. Utnyttjandet av skollokaler som fritidsgårdar kan vara ett sådant. () ()
mot · GP02Ub212 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub212av och ()Betygssystemet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fler betygssteg. Trubbigt betygssystem Förändringen av betygen från fem betygssteg, 15, till tre betygssteg: Godkänd (G), väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG), har inneburit en försämring för eleverna. Skillnaden är stor mellan ett svagt och ett starkt G, men det framgår inte av betyget. Incitamentet för att försöka höja betyget blir därför svagt. De tre betygsstegen samt möjligheten att inte få betyg alls, är för vida och trubbiga. I har skolorna en 10-gradig skala. På så sätt blir systemet tydligare och mindre trubbigt. borde följa vårt grannland och verka för fler betygssteg i såväl grund- som gymnasieskolan. Vi förordar att tar initiativ till en förändring av betygssystemet till en betygsskala som innehåller minst 6 olika steg. I väntan på fler steg bör elever som inte kvalificerat sig för G ha möjlighet att från lärare få dokumenterat vilka kunskaper de ändå besitter. Detta för den positiva återföringens skull och för att ge ett tydligt incitament för att ta nya tag. () ()
mot · GP02Ub213 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub213av och ()Rörelsehindrade elever till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av specialanpassad gymnasieutbildning för elever med rörelsehinder. Släpp in dem i skolan Ett samhälle och en skola för alla kräver att några medborgare får lite mer för att få lika mycket som andra i samhället. 1990 antog ett förslag till en rörelsehindersanpassad (RH) gymnasieutbildning för elever med svåra funktionshinder. Det var ett viktigt beslut. Beslutet rör en liten grupp elever som har stora behov av anpassad undervisning samt habilitering i anslutning till skolan. Tills detta läsår har de kunnat söka och antas till gymnasieutbildningen. Men har kraven ökat och krävs det godkänt i kärnämnena från för att de skall få tillgång till någon av de fyra RH-gymnasieskolor som finns. Många av dessa ungdomar har svårt att nå dessa mål. Orsakerna ligger dels i effekterna av funktionsnedsättningen, dels till att mycket av deras tid och kraft går åt i sjukgymnastik och annan habilitering. För andra ungdomar i samhället som inte har godkända betyg i kärnämnena finns det möjlighet att gå ett individuellt program. Den möjligheten finns inte på RH-gymnasierna. Varför skall dessa ungdomar med stora behov utestängas från att få en specialanpassad gymnasieutbildning? Vad är motivet till att särbehandla en liten grupp av svårt rörelsehindrade som har det största behovet av en anpassad gymnasieutbildning? () ()
mot · GP02Ub214 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub214av och ()Stärkt elevdemokrati Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att stödja och stärka en utvecklad elevdemokrati. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att stärka elevernas inflytande över sin arbetsmiljö. Stärkt elevdemokrati I skolan grundläggs elevers syn på demokrati. Många unga känner maktlöshet över att inte kunna påverka sin dagliga skolmiljö. Lägre ljudnivåer och bättre luft är viktiga frågor för många elever. Skolan är elevernas arbetsplats. Det är viktigt med den dagliga trivseln. En god atmosfär skapas bland annat genom att eleverna blir tagna på allvar, att det finns vuxna som är intresserade av vad eleverna tycker och hur deras förslag för en bättre arbetsmiljö ser ut. På många håll fungerar inte elevinflytandet på ett acceptabelt sätt. Det skapar stor frustration hos ungdomarna och bidrar till en ökad känsla av maktlöshet. En del av maktlösheten kan bero på att man inte har kunskap om hur man påverkar. I pågår projekt med anställda elevombudsmän. Dessa har till uppgift att stärka den lokala elevdemokratin samt värna elevernas rätt till inflytande i de beslut som rör deras situation. Elevombudmännen har också till uppgift att utbilda de lokala elevråden i hur de på bästa sätt deltar i den demokratiska processen. Elevdemokrati är viktigt inte enbart i . Initiativet i är ett föredöme för landet. Det finns många andra goda exempel runt om i landet på hur elevdemokratin kan utvecklas och förbättras. Nationellt har elevombudsmän som arbetar för att utveckla och förstärka elevdemokratin. Dessa gör en värdefull samhällsinsats. Vi skulle önska att fler kommuner inrättade elevombudsmän för att stärka demokratin. Elevråd samt elevombudsmän borde vara den självklara remissinstansen i de politiska beslut som rör skolan i den aktuella kommunen. Att elevinflytandet fungerar är en samhällsangelägenhet. () ()
mot · GP02Ub215 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub215av och ()Rättigheter för skolelever till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om rättigheter för skolelever. Ge eleverna makt att Elevinflytande uttalas ofta som ett mantra i olika sammanhang. Det finns med i kommunala skolplaner och enskilda skolors arbetsplaner. Med läroplaner betonades elevers inflytande kraftigare än . Begreppet elevinflytande är otydligt, obestämt och kan stå för alla möjliga initiativ och grepp i skolan. Jag vill ha inflytande överallt är ett referensmaterial från som handlar om elevinflytande. I materialet står det: Det kan inte råda någon tvekan om att elever har den rätten. Däremot preciserar skollagen inte alls vad elevinflytande är. Utgår till exempel rätten till elevinflytande från varje enskild elev? Eller handlar det om elever som grupp, ett mer kollektivt inflytande? Eller är det både och? I vilka frågor ska elever ha inflytande? Lagtexten ger inga svar. En orsak till denna oklarhet är att de centrala regleringarna kring elevinflytande avskaffades med tanken att elevinflytandet skulle utformas lokalt. Intentionen var möjligen god. Problemet är dock att detta drabbar eleverna eftersom man inte har något att mäta elevinflytandet emot och ingenstans att överklaga. Tolkningsutrymmet kring hur elevinflytande ska se ut är mycket vitt. Eleverna är alltså utlämnade till godtyckliga bedömningar. Ofta fungerar det, men i de fall det inte fungerar blir en reglerad miniminivå av rättigheter något för en elev att luta sig emot. Rättigheterna bör vara något som växer och mognaden hos eleverna. På arbetsmarknaden finns regler om en arbetsgivares plikter och arbetstagarorganisationers rätt till inflytande. En variant av liknande rättigheter borde finnas på skolan. Att få vara med och påverka vid stora förändringar borde vara en självklar rättighet för eleverna. () ()
mot · GP02Ub216 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub216av och () Skolhälsovården Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förstärkt skolhälsovård. Stärk skolhälsovården Nedskärningarna inom skolan har på många håll resulterat i större elevgrupper och en tyngre arbetsbelastning på lärarna. Vi ser tendenser till ökad mobbning och en hårdare och tuffare skolmiljö. med denna negativa utveckling inom skolan har försämringar drabbat skolhälsovården. Vi ser att det skett nedskärningar av antalet skolsköterskor och kuratorer. Detta går främst ut över elever som kommer från familjer med sämre förutsättningar. Många av de unga med problem saknar bra kontakter med vuxenvärlden. Nedskärningar inom skolan drabbar således de svaga eleverna både vad gäller lärarnas möjlighet till att lyssna och vara delaktiga samt genom att den elevvårdande personalen fått sämre förutsättningar. Det är viktigt att skolhälsovården finns tillgänglig för alla elever. Regeringen bör återkomma till med förslag hur man vill stärka skolhälsovården. () ()