ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T434 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T434av och ()Vägnätet i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anslagen till vägnätet i bör ges hög prioritet i kommande budgetarbete. Motivering Vägnätet i behöver en kraftfull underhållssatsning . Länets stora ytvidd och spridda bebyggelsestruktur gör att det finmaskiga vägnätets standard har en avgörande betydelse för turismens och näringslivets funktionsmöjligheter. Det stora problemet med länsvägarna är en dålig ytstandard och en låg bärighet, vilken successivt försämrats. I är av länsvägnätet grusvägar, vilka har sina speciella krav på underhåll och bärighet. är stora delar av grusvägnätet avstängt för tung trafik. Det får till följd att transporterna av skogsråvara försvåras avsevärt. Det är en svår period också för de allmänna kommunikationernas fordon att på ett säkert och bra sätt fullfölja sina uppgifter på de grusvägar som har låg bärighet och eftersatt underhåll. Den senaste våren gjorde flera turistföretagare i betydande förluster på grund av att turisterna inte tog sig fram till anläggningarna. Det har gjorts beräkningar att skulle behöva omkring 1,5 miljarder i ökade investeringsanslag för att uppnå en acceptabel vägstandard. Dessutom skulle behövas 100150 miljoner ytterligare för förstärkning av drift och underhåll. Vi har i länet en mycket decentraliserad näringsverksamhet med många små företag på många orter. Det ställer krav på att det finmaskiga vägnätet fungerar bra för transporter och arbetspendling. Vi har en stor turistsektor, företrädesvis inom vinterturismen, där det handlar om att tiotusentals människor skall transportera sig till och från turistorterna inom samma tidrymd. Vi har de tunga transporterna av skogsråvara till fabrikerna vid kusten. Det ställer sammantaget stora krav på bra vägar och kommunikationer. Vi vill förbättra vår infrastruktur för att ge ännu bättre förutsättningar för människorna i att utveckla den småskaliga näringsverksamheten och turismen så att människor kan bo kvar i länet. () ()
mot · GP02T435 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T435av och ()Glesbygdens möjligheter till godstransporter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om godstransporter på järnväg. Motivering När statlig verksamhet övergår till att bli aktiebolag är avsikten att skapa större lönsamhet och bättre effektivitet. Det innebär att olönsam verksamhet måste tas bort eller kraftigt prisjusteras för att det statliga bolaget skall kunna uppfylla kraven på effektivitet och ekonomisk balans. När blev inträffade just denna situation att företag med små fraktvolymer, huvudsakligen belägna i landets glest befolkade områden, fick beskedet om nedläggning av fraktservice på järnväg eller kraftiga prishöjningar. I många fall har aviserats en dubblering av fraktpriserna för varuproducerande företag i inland. Det anses av berörda företag vara helt omöjligt att klara med bibehållen lönsamhet. I några fall har företagen etablerats på en plats just på grund av möjligheten till jänvägstransporter. Kommuner och andra har medfinaniserat spårbyggen för att företagen skall kunna komma in på det ordinarie järnvägsnätet. Det som har hänt är att det som var ett regionalt ansvar genom SJ:s försorg nu har blivit en viktig regionalpolitisk fråga. I den regionalpolitiska propositionen aviserar man att statliga företag skall ta ett större regionalpolitiskt ansvar. Därmed borde frågan kunna lösas . I det korta perspektivet anser vi att staten måste ta ansvaret för att företag på mindre orter kan få sina järnvägsfrakter till priser som motsvarar den allmänna prisutvecklingen. Vi anser att godstransporter på järnväg bör kunna förekomma fortsättningsvis även i glest befolkade delar av landet där man kan upparbeta vagnslaster. Det kan ske genom fraktorganisation men också genom att staten stödjer utvecklingen av s.k. short-line-företag som har till uppgift att samla järnvägsvagnar till terminaler för vidare transport med tidtabellsgående heltåg. () ()
mot · GP02T436 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T436av Per ()GPS-utrustning på bussar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en snabbutredning om att tvåvåningsbussar i och inom hela EU borde utrustas med ett navigeringshjälpmedel i form av en GPS-mottagare och en handdator för att undvika olyckor med låga broar. GPS-utrustning på bussar omkom två personer och flera fick livshotande skador när en buss från körde in i en bro i . Bussen var en dubbeldäckare, och trots markeringar uppfattade chauffören av någon anledning inte att bron endast är . har 14 olyckor inträffat på platsen. Efter olyckan var den senaste då en buss full med skolbarn fastnade under bron. De första varningsskyltarna sitter först från bron. Det infraröda ljus som läser av om ett för högt fordon passerar och automatiskt tänder varningslamporna sitter från bron. Flera yrkeschaufförer säger att det är omöjligt att hinna bromsa ett fordon på den korta sträckan. Enligt uppgifter från om framkomligheten på de statliga vägarna finns det 250 konstruktioner broar eller vägportar som är lägre än . Det är 213 stycken vägportar och 37 stycken broar. Av dessa är 54 lägre än och 92 mellan och . Till detta kommer kommunernas eller egna konstruktioner. Det är inte acceptabelt att dylika olycker sker, trots att det finns moderna möjligheter att förebygga och undvika dem. Mitt förslag är att frågan borde utredas om inte t.ex. tvåvåningsbussar i och inom hela EU borde utrustas med ett navigeringshjälpmedel i form av en GPS-mottagare och en handdator. Handdatorn programmeras för att känna igen var samtliga låga broar befinner sig, och GPS-mottagaren registrerar var bussen är. Då skulle bussföraren få en indikation om han var på väg att närmar sig en låg bro eller andra slags faror. Samma teknik används inom sjöfarten för att navigera runt kobbar och skär. Denna teknik borde lagstiftningsvägen kunna fungera som ett komplement till de fasta varningsskyltar som finns vid låga broar.
mot · GP02T437 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T437av Per m.fl. (kd)Väginvesteringar i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pröva alternativa finansieringsformer så att vägprojekten E 6 med en fyrfälts motorväg norr om och R 40 mellan och kan påbörjas . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gå in i ett mer aktivt deltagande från svensk sida i EU:s TEN-projekt. Väginvestering behöver starka och bärkraftiga regioner. har ett gynnsamt geografiskt läge mellan , och . Vår region mellan de tre nordiska grannländernas huvudstäder är den mest industritäta regionen i . Med tillverkningsindustrin, tjänstenäringen och den högre utbildningen genom inte minst , den medicinska fakulteten vid och fem högskolor finns goda förutsättningar för ett expanderande näringsliv. För ett gott samhälle och för ett väl fungerande och expansivt näringsliv behövs bra kommunikationer. Ett bra trafiksäkert och miljöanpassat vägsystem ger dessutom förutsättningar för en högre livskvalitet med säkrare persontransporter för arbete och fritid men även ett väl fungerande distributionsnät för varor. Stamvägnätet med Europavägar och de mest trafikerade riksvägarna måste hålla en hög standard. I ljuset av ovanstående finns det två angelägna vägprojekt i vilka redan är projekterade och kan inledas . Det gäller norr om och mellan och . Bland andra viktiga projekt kan nämnas mellan och . Situationen för genom är ytterst allvarlig. Som en länk för och som viktigaste transportkorridor använder av lastbilsburna export och av dess lastbilsburna import . Drygt 1 500 lastbilar passerar , vilket på årsbasis utgör av de totala belastningen. Tillväxten av det totala trafikarbetet vid har ökat . Semestertrafiken har genom en ökad turism fördubblat trafiken på . Med beräknas trafikbelastningen öka än mer. har dessutom fattat beslut om motorväg de återstående sju milen genom samt att denna utbyggnad skall finansieras genom vägavgifter. När angelägna utbyggnader nu av besparingsskäl och på grund av omfördelningar har skjutits , anser vi att alternativa finansieringsformer, t.ex. s.k. PPP, Public-Private Partnership, måste prövas och få genomslag för att inte angelägna satsningar på väginvesteringarna ytterligare skall skjutas . Dessutom behövs en mer intensiv satsning från svensk sida att delta i inom den europeiska gemenskapens transportpolitik, vilket närmast förutsätter ett mer aktivt samarbete mellan svenska staten och näringslivet. Per () () ()
mot · GP02T438 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T438av Per och ()Posten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en uppdelning och försäljning av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att inte tillåta att höja portot. Motivering har bett regeringen om att få höja brevportot. Ett av högsta porton skall bli ännu högre. Det stora statliga monopolföretaget påstår sig inte kunna täcka sina kostnader med dagens porto. Därför vill bolaget att skall höja det lagstadgade pristaket för brevporton som infördes . Posten vill kunna höja portot på brev upp till . är portot för de minsta breven, upp till , för post som skall levereras . Posten vill höja portot med i storleksordningen . Posten räknar, enligt , med ett ökat resultat på . Det är billigare att sända ett brev från , , eller till än det är att skicka ett vykort från till . När det gäller portopriser från till övriga överträffas endast av och . Alla andra europeiska länder har billigare porto. På en fri marknad får privata företag givetvis sätta vilka priser de vill, förutsatt att de håller sig inom rådande konkurrenslagstiftning. Sedan är det upp till kunderna om de accepterar priserna. I de flesta fall får ett företag som verkar i en fri konkurrens anpassa sina kostnader efter den prisnivå som är möjlig inte tvärtom, som Posten vill göra. Det som skiljer Posten från privata företag är att Posten är ett statligt bolag som tills 1993 var ett statligt verk med fullkomligt monopol. är Posten ett statligt monopolföretag med av marknaden. Trots det gnäller Posten ideligen om den ökade konkurrensen och hur besvärligt det är för dem att verka på en konkurrensutsatt marknad. Posten är unikt som företag. De tycker inte om konkurrens, vilket de flesta andra företag gör, och de känner sig utsatta när de bara kontrollerar av marknaden. De vill att prisnivåerna skall styras efter deras kostnader och inte tvärtom. De har varit mästare på att anmäla och jaga sina konkurrenter i stället för att prestera bättre. lägger de ned kontor över hela och försämrar servicen allmänt. bolagiserades har ryktet med rätta varit skamfilat. Posten har försökt konkurrera ut nyetablerade postföretag genom att försöka dra dem inför rätta och dumpa portot på de enstaka marknader där konkurrens funnits. Det är ett statligt monopolföretag som försöker strypa all form av konkurrens och riskerar att bryta mot postlagen i flera avseenden eftersom en omorganisation gör att Posten inte klarar av att dela ut brev . Det är dags att dela upp och privatisera . Vårt land är inte betjänt av ett stort statligt företag som levererar dålig service, dominerar marknaden totalt och till på köpet beklagar sig över att de inte får höja sina redan höga priser ännu mer. Tills vidare bör Posten inte beviljas den lagändring som innebär att de kan höja portot. Per () ()
mot · GP02T439 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T439av m.fl. (s)Kostnader för datakommunikation Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om datakommunikationskostnader. Motivering Den nya tekniken som inte är så ny längre sågs av många som lösningen på glesbygdens problem. Den har tyvärr visat sig ha ungefär samma problem och nackdelar, åtminstone för oss i inland, som andra kommunikationsslag har. Datatekniken som skulle kunna vara ett verktyg som gör oss avståndsoberoende, har för många i glesbygden visat sig vara så dyr så att de som bäst skulle behöva använda den inte har råd. Det handlar inte bara om investeringskostnader, även kommunikationskostnaderna har visat sig vara så höga att det avskräcker från att använda tekniken till fullo. Förutom svårigheterna att i glesbygd få tillgång till bredband eller annan teknisk lösning är priset för själva kommunikationen inte heller avståndsoberoende. Priset på datakommunikation är beroende av var i landet man lever och verkar. I storstäderna som är tätbefolkade, för att inte säga överbefolkade finns många abonnenter och användare, vilket pressar priserna. I glesbygden där det är få användare blir kostnaden avsevärt mycket högre. Om vi verkligen menar allvar med att vi skall ha likvärdiga förutsättningar för att kunna leva, bo och verka i hela landet borde teknikutvecklingen bidra till detta. Men för att utvecklingen på tekniksidan skall bidra till det måste också kostnadsbilden vara neutral oavsett var i landet tekniken används. Kostnaderna varierar beroende av var i landet man befinner sig och vilken operatör som anlitas. En översyn av hur kostnadsbilden ser ut, både vad gäller geografi och operatörer, bör göras i syfte att få till stånd avståndsneutrala datakommunikationskostnader. Regeringen bör ge i uppdrag att se över datakommunikationskostnaderna över hela landet. () () () ()
mot · GP02T441 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T441av m.fl. (s)Körkortsutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om körkortsutbildning. Motivering En självklarhet i dagens utbildningssystem är att samhället ansvarar för utbildning. Ett av de få områden som ännu inte är generellt inordnat i det gemensamma ansvaret är dock körkortsutbildningen. Att ha ett körkort innebär en oerhörd frihet, man kan sätta sig i en bil och köra vart man vill. Det handlar också om att kunna välja bostadsort. Talet om att hela skall leva hör ihop med möjligheten att ta körkort. Men att ha körkort är också i allt högre grad en nödvändighet för att t.ex. få arbete. Denna frihet, och för många denna nödvändighet, är långt ifrån alla förunnad, delvis på grund av höga avgifter för utbildningen. Kostnaden för att skaffa ett körkort kan snabbt rusa upp i mer än . Då de flesta som skaffar körkort saknar egen inkomst, gäller det i många fall att ha föräldrar som kan betala detta. Arbetslösa och inkomsttagare med låg lön har svårt att betala sina ungdomars körkortsutbildning. För många innebär det ett sämre utgångsläge framför allt på arbetsmarknaden. Ur rättvise- och jämlikhetsperspektiv är det av stor vikt att alla bereds möjlighet att kunna tillgodogöra sig körkortsutbildning och att inte en hög kostnad för utbildningen bidrar till att innehav av körkort blir en klassfråga. Att kunna köra bil och att ha goda trafiksäkerhetskunskaper tillhör definitivt allmänbildningen. Av rättviseskäl bör därför den förberedande teoretiska körkortsutbildningen införas som ett frivilligt tillval i gymnasieskolan. () () () ()
mot · GP02T442 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T442av och ()Heltäckande mobiltelefonnät Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning angående heltäckande mobiltelefonnät. Motivering Skogsnäringen är den enskilt största nettoexportbranschen. Det är viktigt för landets ekonomi men också för olika regioner att den får funktionella villkor för att verka. Väg- och kommunikationsfrågor är förstås en viktig del av detta. För att skogsnäringen skall kunna förbättra sina resultat krävs bl.a. bättre logistik och bättre effektivitet. Detta går att lösa med datorns hjälp. Genom en uppkoppling via telefon och dator till aktuella gröna skogsplaner ges stor möjlighet att miljöstyra verksamheten direkt vid avverkning eller röjning. Det är också en säkerhetsfråga för den som arbetar i areella näringar, ofta ensam och långt från sjukhus. En snabb och säker telefon kan då rädda liv. GSM-systemet har stora luckor i täckningen, särskilt i , men även i skogsbygder i . Kombinationen med eller direkt användning av satellitsystem är till viss del möjlig, men till mycket höga kostnader. Många har trott att utbyggnaden av tredje generationens system, UMTS, skulle lösa problemen. Så är det inte eftersom mobiltelefonsystemen läggs på allt högre frekvenser, vilket medför att räckvidden minskar. Motsvarande problem gäller en mängd småföretag på landsbygden som inte kan utnyttja telefonens möjligheter att vara anträffbar för kunden , vidarekoppla samtal eller arbeta med information genom telefon över Internet. Detta ger landsbygdsföretagen en kommunikationsnackdel som bidrar till att tillväxten inte blir lika hög i dessa områden som den annars kunnat vara. Staten bör därför ta ett övergripande ansvar för att telefontäckningen ökar i för att ge alla företag samma möjligheter till effektivisering, kommunikation och kundkontakt. Hur detta skall organiseras bör därför skyndsamt utredas. () ()
mot · GP02T443 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T443av ()Vänersjöfarten Förslag till riksdagsbeslut 1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dagens konkurrenshinder för Vänersjöfarten. begär att regeringen prövar möjligheterna att få Vänersjöfarten klassad som inre vattenväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att farledsavgifterna måste sänkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lotsavgifterna bör sänkas . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Norrlandsstödet bör omfatta även Vänersjöfarten. Motivering Hotet mot hela den värmländska sjöfarten är stort om regeringen inte har viljan att utjämna de konkurrenshinder som uppstått . Vänersjöfarten är i en akut besvärlig situation. Den utredning som ingav många förhoppningar om att den negativa trenden skulle brytas blev i stället en stor besvikelse eftersom regeringen tog beslut i motsatt riktning till stort förtret för oss värmlänningar. Regeringens låt-gå-mentalitet hotar jobben för många i . Det är allmänt känt för de flesta att med vänerskyttlarna hade stor kapacitet och ur säkerhets- och miljösynpunkt var ett bra alternativ för att avlasta godstrafiken på vägarna. Tillgång till sjöfart på är också avgörande för fortsatt verksamhet för flera företag med skrymmande gods. Det är därför förvånande att regeringen inte vill minska kostnaderna för inlandssjöfarten som regeringar gör i övriga . I går av allt gods i de tyska kanalerna. En modern kanalpråm klarar en last på , lika mycket som 67 lastbilar. I gör vi tvärtom godsmängden via sjöfarten minskar och trycket på vägar och järnväg ökar. De ca gods som fraktas med båt över motsvarar 120 000 lastbilar med last eller 3 000 kompletta godståg . Miljömässigt är det ett misstag att vänerskyttlarna nu avvecklats på grund av ökade subventioner till andra trafikslag. Utvecklingen är inte bra eftersom skyttlarna har haft en mycket hög transportsäkerhet. Ett ökat transportflöde på järnvägen mellan och har både för- och nackdelar. Bl.a. kommer bullernivån för de närboende att öka längs bansträckan. Stora investeringar på sträckan borde av hållbarhets- och säkerhetsskäl också göras. I strävan att återställa ett fungerande sjötransportsystem måste regeringen omgående inom EU pröva möjligheterna att få Vänersjöfarten att betraktas som inre vattenväg och begära de undantag som erfordras från regelverket. Ett godkännande från EU medför att Vänersjöfarten kan finansieras på samma sätt som järnväg och vägar. Ett stöd för det förslaget utgör där det framgår klart att neutralitet mellan godstransporterna skall råda. Krisen för Vänersjöfarten är akut. Det måste därför till åtgärder . Det är viktigt att kostnaderna för transport snabbt minskar. Kanalpassagerna till har bara kraftigt höjts och kostar så mycket som . Att ta bort eller sänka farledsavgifterna, vilka kostar Vänersjöfarten ca , är en åtgärd. Även lotsavgifterna bör sänkas . Reglerna bör även ändras för det s.k. Norrlandsstödet så att även Vänersjöfarten omfattas av detta.
mot · GP02T445 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T445av och ()Utvärdering av bolagiseringen av Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att noga följa Posten AB:s förändring och neddragning av den postala verksamheten och de effekter det innebär för samhället i allmänhet och glesbygden i synnerhet. AB är ett aktiebolag ägt av staten och ett av största företag. hade cirka 50 000 anställda som tillsammans omsatte . Posten ger service till 4,1 miljoner hushåll och 500 000 företag. Syftet var naturligtvis att effektivare kunna möta konkurrens från en mer internationell marknad. Men har fortfarande ett uppdrag från staten att ansvara för brevförsändelser i hela till ett enhetsporto, till utlandet och att tillhandahålla viss kassaservice över hela landet. Det har som gått framförts dels förslag från om avvecklingar av postkontor runt om i landet, dels en indragning av lantbrevbärarlinjer och dels orimliga krav på långväga placeringar av postlådor för abonnenter. har portot och andra avgifter höjts rejält. Man har också ifrågasatt principen med ett enhetsporto. Detta har mötts av protester från allmänheten. Pensionärerna har känt stor oro inför den försvagade servicen. Även en stor del av befolkningen i vår glesbygd drabbas. Inte minst småföretagarna i glesbygden är oerhört beroende av en väl fungerande infrastruktur på postområdet med en rimlig prisbild. Posten har som bolag därutöver sålt verksamheter via registrerade holdingbolag i i syfte att sänka realisationsvinstbeskattningen trots att Posten är ett bolag som till ägs av staten. Det är samma stat som kräver av sina medborgare hög skattebetalningsmoral för att finansiera världens mest omfattande välfärdsprogram. Det är samma stat som betalar Posten en rejäl summa pengar för att Posten skall klara av lantbrevbärarservicen på ett likartat sätt över hela landet. Posten kommer oavsett i vilken form den drivs att förknippas med andra ideal än marknadens. Medborgarna som med direkta arbetsinsatser och via skatter och avgifter bidragit till att bygga upp Posten kommer att fortsätta att ställa krav på att bli rättvist behandlade. Vi anser att postservicen är en viktig och betydelsefull del av infrastrukturen i vårt land. Det är lika värdefull som vägar, järnvägar, vårdinrättningar och skolor. Och vi vill att hela landet skall ha en likvärdig och grundläggande infrastruktur. Att bedriva denna postala infrastrukturella service i hela landet kan knappast underlättas av att Posten skall bedriva sin verksamhet som aktiebolag med aktiebolagslagen som grund. () ()
mot · GP02T446 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T446av och ()Konkurrensneutralitet inom sjöfarten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att lyfta fram frågan om konkurrensneutralitet för färjenäringen inom EU. Motivering Konkurrensen inom sjöfarten är stor. Land efter land har skapat sina egna spelregler inom ramen för det av EU fattade beslutet om stöd till sjöfarten. Till detta kommer den konkurrens som storsjöfarten och till viss del färjenäringen får uppleva genom icke-europeisk flagg, s.k. bekvämlighetsflagg. De konkurrerar med låglönebesättningar och obefintliga krav på säkerhet och arbetsvillkor. På en mer övergripande nivå finns det skäl att vara orolig för en skattedumpningsspiral i , varför kraftfullt bör agera inom ramen för EU för att få till stånd konkurrensneutralitet mellan länder på sjöfartsområdet. () ()