ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ju228 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju228av och ()Smitning vid bensintankning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ägaren till ett fordon skall bli betalningsansvarig vid smitning från bensintankningen. Motivering En mer och mer vanlig företeelse är att en person tankar bilen och lämnar bensinstationen utan att betala. Uppmärksam personal gör en anmälan till polisen. Polisen kontaktar ägaren till bilen. Ofta nekar bilägaren till att han tankat bilen. Han kan säga att bilen varit utlånad eller något liknade. Detta innebär att bilägaren går fri. Vid felparkering av ett fordon är det alltid ägaren som blir ansvarig för parkeringsboten. Det vore skäligt att samma skall gälla vid smitning från bensinräkningen. () ()
mot · GP02Ju229 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju229av ()Förverkade bilar Förslag till riksdagsbeslut beslutar om lagändring som gör det möjligt att förklara icke trafiksäkra bilar förverkade när förarna gjort sig skyldiga till olovlig körning i enlighet med vad i motionen anförs. Farlig lucka i trafikbrottslagen En lucka i 7 § trafikbrottslagen hindrar polisen från att kvarhålla de bilar som beslagtagits i samband med att förarna gripits för olovlig körning. Om åklagaren avstår från att väcka åtal ofta beroende på att den gripne gjort sig skyldig till grövre brottslighet som konsumerar lindrigare förseelser måste fordonen lämnas tillbaka. Detta även när det rör sig om trafikfarliga skrotbilar som saknar försäkring och körs obeskattade. Den körkortslöse föraren kan med hjälp av en kompis hämta fordonet från polisens uppställningsplats. Ej sällan förekommer det att samma ekipage gång efter annan körs olagligt och återigen hämtas. Att förfarandet är vanligt framgår av att polisen i en relativt liten kommun som under mindre än har gripit 80 personer som körde olovligt. I merparten av dessa fall väcktes inte åtal. Detta förhållande är självfallet otillfredsställande ur flera synvinklar. Att körkortslösa förare i skrotbilar närmast ohämmat kan fara fram längs vägarna rimmar illa med regeringens nollvision i trafiksäkerhetsarbetet. Det är även en uppenbar risk att laglydigheten undergrävs när resultatet av polisens insatser ofta bara blir ett slag i luften.
mot · GP02Ju230 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju230av och ()Myndighets ansvar vid utkrävande av utdömt ideellt skadestånd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om myndighets ansvar för utkrävande av ideellt skadestånd. Motivering När ett straff utdöms för brott utdömer ofta domstolen också ideellt skadestånd. Detta skadestånd ska i någon mån kompensera brottsoffret för sveda och värk i samband med brottet. har ansvar för att ersätta brottsoffret i de fall brottslingen saknar betalningsförmåga. Anledningen är förstås att gärningsmannens eventuella dåliga ekonomi inte ska drabba den som drabbats av brottet i sig. Därför kan så att säga överta skulden för att sedan i sin tur kräva den som egentligen ska betala. På så sätt skyddas offret från att helt bli utan ersättning. Det flesta människor tror nog att det finns en ansvarig myndighet som ska skicka räkning till gärningsmannen, se till att den betalas och sedan överföra beloppet till den person som domstolen ansett har lidit och ska ha ersättning för sveda och värk. Så är det inte alls. Brottsoffret tvingas själv söka upp gärningsmannen och försöka få betalt för skulden. Detta kan bidra till ytterligare traumatisering och är i varje fall en oerhört påfrestande situation för de flesta brottsoffer. Systemet borde inte vara utformat på detta sätt. Ett förslag kunde vara att får i uppdrag att ta sig an sådana ärenden redan direkt efter fallen och i lagakraftträdd dom. Den tekniska indrivningen av skulden skulle t ex kronofogdemyndigheten kunna administrera i samråd med . Ett sådant system med myndighetsansvar också för utkrävande av ideellt skadestånd skulle bidra till att skydda brottsoffret och bättre uttrycka grundläggande rättsprinciper i svensk lagstiftning. () ()
mot · GP02Ju231 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju231av ()Livstidsstraffet Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen så att livstidsstraffet omvandlas till ett tidsbestämt straff. Motivering Antalet livstidsstraff har fyrdubblats . beviljades den intagne nåd . Nåd innebar omvandling till tidsbestämt straff. Straffet blev i realiteten . Då tillämpades också halvtidsfrigivning, vilket gav ett livstidsstraff , oavsett vilken regering som satt. blev det en ändring. Tidsbestämning ägde rum , och strafftiden blev . Den senaste tidens utveckling har inneburit att tidsbestämning sker i mycket få fall och då . Den verkliga strafftiden ligger nu . Det kan konstateras att livstidsstraffet bestäms av regeringens inställning och det allmänna opinionsläget. anser att livstidsstraffet ska omvandlas till tidsbestämt straff. Vi anser att domstolarna ska utdöma straff självständigt. Den dömande makten ska vara frikopplad från den regerande makten. Att få straff som inte är tidsbestämda strider mot den grundläggande straffrättsliga principen om rättvisa och förutsägbarhet. Avskräckningseffekter finns inte, säger kriminologer. I kriminalvårdens skrift Med sikte står i kapitlet om livstidsstraffet följande: Eftersom den som döms till livstids fängelse får sväva i ovisshet om tidsbestämningen kan livstidsstraffet nu framstå som mer inhumant . Straffet kan också uppfattas som mer inkonsekvent mot grundläggande straffrättsliga principer om rättvisa och förutsägbarhet. Det är svårt att förutse hur långt ett livstidsstraff i praktiken kommer att bli. Det innebär att det kan bli mycket stor skillnad mellan det längsta tidsbestämda straffet för mord och livstids fängelse. Det är därför betydligt svårare för domstolen, som ska bestämma fängelsestraffets längd efter brottets straffvärde, att kunna förutse hur långt frihetsberövande en livstidsdom kan komma att innebära. Detta strider, som sagts , mot de krav på förutsägbarhet, rättvisa och klarhet som enligt de senaste reformerna bör ställas på ett straffsystem. Det finns även kriminalvårdsspecifika faktorer som talar för att livstidsstraffet bör avskaffas. Behandlingsinsatser på anstalten försvåras.
mot · GP02Ju233 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju233av och ()Polishögskola Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ytterligare en polishögskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny polishögskola skall placeras i . Motivering Regeringen har , efter att ha avvisat våra krav på anslagshöjningar till polisen, äntligen insett att det behövs mera pengar. För att i någon mån reparera tidigare försummelser har regeringen startat polisutbildning på ytterligare två platser i landet, förutom i . De ökade anslagen till polisen innebär att polisaspiranter kan anställas i takt med att de utbildas. Antalet poliser kommer, enligt regeringen, att uppgå till 17 200 . I det antalet ingår polisaspiranter som genomgår sin praktik. Enligt är behovet större än vad regeringen kan tillgodose med sina förslag. Vår bedömning är att antalet poliser måste uppgå till 20 000 för att polisväsendet skall kunna fullgöra sina plikter. För att kunna få fram fler poliser behöver därför ytterligare en polishögskola inrättas. Med stöd av all logik måste denna placeras söder om . Bemanningssituationen i , såväl för dagen som för överskådlig framtid, pekar mot lämpligheten i att tillkommande utbildningsplatser placeras i denna region. kommun har i samarbete med högskolan i arbetat fram ett förslag på hur en placering av en ny polishögskola med stor fördel kan ske inom kommunens gränser. En sådan förstärkning av utbildningsplatser skulle dessutom väl balansera den struktur som den redan befintliga högskolan lever under. () ()
mot · GP02Ju234 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju234av och ()Skydd för brottsoffer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att begränsa brottslingens frihet inte brottsoffrets. Stärk skyddet för kvinnan har en absurd situation för den kvinna som behöver skyddas mot hot, misshandel och grovt våld. Kvinnan, och eventuella barn, får ofta lämna sin bostad hals över huvud med alla konsekvenser som detta innebär. För att så gott det går försäkra sig om att mannen inte hittar henne måste hon i speciellt svåra fall byta identitet. Hon tvingas för gott flytta till ny ort, börja ett nytt jobb, bryta med sin familj, vänner och arbetskamrater. Barnen drabbas på samma sätt: ny skola, nya kompisar, nya rutiner. Den misshandlade och hotade kvinnan och hennes barn får bära bördan av samhällets misslyckande och kapitulation inför våldet mot kvinnor, och hennes livssituation försämras ytterligare. Vi menar att brottslingens frihet skall inskränkas. Det är han som efter avtjänat straff skall lämna bostaden, tvingas flytta till ny ort och med hjälp av elektronisk övervakning inte ha möjlighet att vistas i samma region som den hotade kvinnan. Brottsoffren kvinnan och barnen har ofta levat i rädsla och fruktan under åtskilliga år innan åtal slutligen väckts och dom fallit. Det är rimligt att alla tillgängliga resurser satsas så att ett liv i någorlunda trygghet kan läka de fysiska och psykiska sår som grav misshandel och terror för med sig. () ()
mot · GP02Ju235 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju235av ()Kriminalvården Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nya metoder inom kriminalvården. Motivering En av de bästa metoderna att minska brottsligheten är att förhindra återgång till en fortsatt brottskarriär. Vården av kriminella och förberedelserna av internerna för ett liv i frihet har genomförts med varierande framgång . En orsak till uteblivna framgångar beror bland annat på svårigheterna för fängelsedömda att komma in på arbetsmarknaden. Detta förhållande, som också har sin grund i otillräcklig yrkesutbildning, är känt i de flesta länder. har det utanför prövats metoder att ge interner en bättre grund att stå på inför frigivningen. Exempel på sådan kriminalvårdsverksamhet är att privata företag erbjudits möjlighet att innanför murarna producera olika typer av varor och produkter till marknadsmässiga löner. Företagen tillhandahåller allt som krävs, material, maskiner, arbetsledning, administration, utbildning etc. Företagen betalar skälig hyra, skatter och avgifter samt det viktigaste erbjuder anställning efter avtjänat straff. En likartad variant bör också prövas. Efter utbildning erbjuds de intagna möjligheten att starta egen verksamhet och antingen fungera som underleverantör eller producera direkt för marknaden. Med fungerande företagsamhet och marknadsmässiga löner finns förutsättningar att också betala för kost och logi. Metoden är väl värd att pröva även i , och regeringen bör få i uppdrag att undersöka förutsättningarna.
mot · GP02Ju238 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju238av ()Rättstrygghet i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kostnader för ordning och säkerhet skall vara avdragsgilla.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fler poliser. 1 Yrkande 1 hänvisat till SKU. Rättstrygghet i I en rättsstat måste samhället ta ansvaret för att invånarna skall kunna känna trygghet bl.a. för sin hälsa och egendom. Så är det tyvärr inte längre i . Vår rättsstat håller på att vittra sönder i rask takt. Alltför många av de brott som begås i , från snatterier till grövre misshandel, åtgärdas inte. Utredningar blir liggande, poliser finns inte tillgängliga, åklagare och domstolar låter omfattande brottslighet passera utan riktiga påföljder. Medborgarna anpassar sig till detta genom att inte anmäla brott som borde leda till rättsliga påföljder för brottslingarna. Polisbristen är skriande i hela landet, personalen är utarbetad, sjukskrivningarna ökar och brottsoffren blir alltfler. Antalet anmälda misshandelsbrott har t.ex. ökat från 40 000 till nära 60 000 (BRÅ aug. I en undersökning som gjort framgår det att kvinnor känner en så stark oro för att råka ut för våldsbrott att de undviker att gå ut ensamma och nätter. Närmare hälften av kvinnorna, och så många som sju av tio av dem , uppger att de är oroade för att drabbas av våldtäkt. Bland de tillfrågade uppger sex av tio personer att de inte litar på polisens förmåga att skydda dem mot brott. Mer än var fjärde känner större oro än och bara knappt var tionde uppger att de känner sig trygga. Resultatet börjar således visa sig nu ute i samhället. Invånarna känner otrygghet och vanmakt. De som kan skaffar sig olika former av skydd. Bevakningsföretagen har strålande tider. Försäkringspremierna ökar för hederligt folk. Man får inte bli förvånad om det successivt kommer fram segregerade områden inom murar eller staket och med vakt. Medborgargarden är snart det naturliga svaret på polisens resursbrist. Detta är en oacceptabel utveckling. Vi behöver fler poliser. I avvaktan på att vi får detta bör skäliga kostnader som den enskilde har för att skydda hälsa, liv och lem samt sin egendom vara avdragsgilla. Regeringen föreslår att det skall gå att dra av fackföreningsavgiften, som ju anses vara en kostnad för den enskilde för att skydda sina intressen mot arbetsgivaren. Det vore därför lika motiverat att medge medborgarna avdragsrätt för kostnader som uppstår för att de skall kunna skydda sig mot brottslingar.
mot · GP02Ju241 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju241av ()Straffet för rattfylleri med personskada som följd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strängare straff för rattfylleri med personskada som följd. Motivering kan man läsa om tragiska olyckor förorsakade av onyktra förare. Förtvivlade föräldrar och anhöriga vittnar om traumatiska upplevelser i samband både med olycksbeskedet och den påföljande rättegången. Samstämmiga uppgifter beskriver gärningsmännen som unga, omedvetna och ångerfulla. Liksom omgivningens förvåning över den svenska rättvisans mjuka inställning till straffpåföljd vid alkoholrelaterade trafikolyckor. Statistiken visar att framför allt unga män inte ser det som ett allvarligt brott att konsumera alkohol i samband med bilkörning. Polisens minskade resurser och därmed också sämre möjligheter att genomföra kontroller och trafikövervakning bidrar till fler lagöverträdare. Men domstolarnas minst sagt generösa inställning ger den viktigaste signalen: detta är inget allvarligt brott.
mot · GP02Ju242 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju242av ()Kostnader vid s.k riskevenemang Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelningen av kostnaderna i samband med EU-möten med anledning av ordförandeskapet. Motivering har anslagen till polisen varit otillräckliga. Enbart för att täcka förra årets underskott och kunna bibehålla nuvarande verksamhet behövdes i extra anslag. Innevarande och pekar prognoserna på fortsatt stora ekonomiska och verksamhetsmässiga problem. Som om detta inte var nog tvingas polisen inom ordinarie budget finansiera de extra kostnader som uppstod i samband med ordförandeskapet och därmed följande möten. Enligt senaste beräkningarna blev kostnaderna dubbelt så stora som budgeterat, nämligen nästan . Oavsett ur vilken ficka pengarna tas är det skattebetalarna som får stå för notan, men under inga omständigheter skall polisens redan ansträngda ekonomi ytterligare belastas på grund av händelser den haft ringa eller ingen möjlighet att påverka.
mot · GP02Ju243 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju243av ()Polishögskola till Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en polishögskola till . Motivering Polishögskola till ! Gotab, 2001 ()
mot · GP02Ju247 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju247av ()Förbud att bära mask vid demonstrationer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om maskering vid demonstrationer. Motivering Regeringsformen har fastlagt att vi i har mötes- och demonstrationsfrihet. Det kan aldrig nog betonas hur viktiga dessa friheter är. Alla måste ha rätt att anordna och delta i demonstration på allmän plats. borde det vara ett demokratiskt grundkrav att den som deltar i en offentlig demonstration vågar visa upp sitt ansikte. Mot bakgrund av de våldsamma kravallerna i samband med i så har det kommit i fokus hur viktigt det är att demonstranter inte får maskera sig. Polisen måste ges lagliga möjligheter att avväpna och identifiera de demonstranter som brukar våld. Själva bar poliserna i hjälmar som var numrerade för att de skulle kunna identifieras om de begick några övergrepp. De demonstranter som dolt sig i svarta kläder och huvor kunde dock få vara anonyma med lagen på sin sida. Det visade sig också att de våldsammaste kravallerna utfördes av dem som var maskerade. Antalet skadade personer blev också stort. Förutom att många demonstranter blev skadade så har det framkommit att över 400 poliser också blev skadade. Den preliminära notan för kravallerna vid i är . Självklart skall samhällets medborgare kunna räkna med polisens skydd mot våld och skadegörelse. Mot bakgrund av detta måste polisen få befogenheter att, där polisen finner det nödvändigt, ha rätt att kräva att deltagarna i en demonstration skall uppträda utan maskering. Erfarenheterna från visar att den som bär rånarluva oftast har andra syften än att fredligt demonstrera. Därför bör som sagt polisen i samband med att de beviljar demonstrationstillstånd ha rätt att kräva att deltagarna uppträder öppet och utan maskering.
mot · GP02Ju249 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju249av de ()Maskeringsförbud vid demonstration Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till sådana lagändringar som innebär att användandet av rånarluvor och motsvarande maskeringar i demonstrationståg förbjuds i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivet till mitt förslag Inte minst kravallerna i samband med i , men också ett antal andra demonstrationer, visar att ett öppet samhälle är sårbart. När dessutom demonstranter är maskerade försvåras identifieringen vid lagöverträdelser. Demonstrationsrätten är givetvis självklar och viktig att skydda, men det är också lika självklart att man i ett demokratiskt samhälle i samband med demonstrationer skall kunna stå för vad man tycker. Har man fredliga avsikter behöver man inte dölja sitt ansikte med diverse masker och förklädnader. Polisen har , efter hot om lagstiftning, tvingats bära numrerade hjälmar. Det är lika angeläget att i efterhand vid behov kunna identifiera de demonstranter som begått brott i samband med demonstrationen.
mot · GP02Ju250 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju250av ()Samordning av gränskontroll i och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om samordning av gränskontroll mellan polis och tull i och . Motivering Genom har personkontrollen vid resa till och från tredje land utökats. Detta är bra och helt i linje med önskan om att få kontroll över grova brottslingar, människosmuggling och kvinnohandel. Det innebär också att man får större möjligheter att kontrollera illegal införsel av varor, som till exempel narkotika från tredje land. Det är emellertid så att personkontrollen genomförs av gränspolisen och varukontrollen av tullen. RRV har genomfört en granskning av bl.a. denna samverkan vid gränskontrollen och funnit att det finns outnyttjade möjligheter till samarbete mellan de olika myndigheterna. De föreslår att en organisatorisk samordning av gränskontroll mellan polis och tull görs på försök vid en stor flygplats och ett stort färjeläge (och ) i syfte att få underlag att överväga har gränskontrollen skall organiseras (RRV 2001:1). Min uppfattning är att initiativ i denna fråga måste tas . Detta borde ge större effekt för att kunna komma åt illegal hantering av narkotiska preparat och kriminella personer än att verka för förbud av en legal produkt som Rohypnol. Ett projekt bör startas där en organisatorisk samordning av gränskontroller mellan polis och tull görs vid och i enlighet med direktiven i RRV 2001:1.
mot · GP02Ju251 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju251av m.fl. (m, kd, c, fp)Nationella och elektroniska Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om nationella och elektroniska och den nordiska passfriheten. Motivering Med inträde i skall en persons resa från till annat Schengenland betraktas som inrikesresa, d.v.s. passfrihet råder. Dock måste en resenär vid exempelvis hotellbokningar vara beredd att styrka sin identitet och sitt svenska medborgarskap som bevis på att han/hon åtnjuter den rättigheten. Dessutom måste man vid eventuella personkontroller kunna styrka denna rättighet. Den enda svenska handling som är godkänd för detta är passet. Det paradoxala har inträffat att trots passfrihet måste passet medföras i händelse av dessa kontroller. Det har även förekommit passkontroller för svenska medborgare i och andra nordiska länder, trots att den nordiska konventionen om passfriheten har funnits och fungerat utan vare sig krav på pass eller annan ID-handling för nordisk medborgare, som reser över gränsen till annat nordiskt land. Detta upphävande av den unika nordiska passfriheten är oacceptabelt. tillverkas redan av bland andra post och banker, där förutom identitet även medborgarskap framgår. Dessa anses säkrare än pass ur förfalskningssynpunkt. De är inte godkända av myndighet som ID-handling, varför dessa inte accepteras i andra Schengenländer. En utveckling som också pågår och som är viktig för en öppen infrastruktur är behovet av en elektronisk ID-handling, som via IT kan möjliggöra elektronisk signering och elektronisk identifiering. Behovet är uppenbart och utreds i det s.k. , som syftar till att förenkla ärendehanteringen i en för statliga förvaltningar gemensam certifikathantering och fungerande infrastruktur för elektronisk signering och identifiering. Detta underlättar för de statliga myndigheterna men även för medborgarna vid kontakterna. Den lag som gäller lag om kvalificerade elektroniska signaturer (2000:832) är en svensk kodifiering av EU:s direktiv. Denna måste förändras så att möjlighet ges för berörda statliga myndigheter att använda s.k. mjuka certifikat för elektronisk identifiering och signering. Det är angeläget att dessa legitimationshandlingar förverkligas omgående utan onödiga dröjsmål och att ett där dessa funktioner, d.v.s. ett visuellt nationellt kombinerat med ett elektroniskt, utvecklas. Det är dock viktigt att medborgarna själva kan få välja om man endast vill ha endera funktionen eller båda på sitt kort. I avvaktan på att ett dylikt blir verklighet föreslår vi att ger regeringen till känna: att den nordiska passfriheten, i enlighet med gällande nordisk konvention, skall gälla utan inskränkningar med hänsyn till , att de som redan nu utfärdas av post och banker får myndighetsstatus som nationella genom tilllägget This type of Identity Card contains personal data and information on Nationality authorised by the Swedish Government as valid according to the , att statliga myndigheter genom lagändring ges möjlighet att använda s.k mjuka certifikat för elektronisk identifiering och signering. () Per () () () ()