ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02N326 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N326av och ()Regler för exportkrediter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gemensamma exportkreditregler i EU. Motivering I staden i sydöstra planeras det gigantiska bygget av Ilisu-dammen. Bygget skulle få mycket negativa konsekvenser. Uppskattningsvis 80 000 människor berörs, varav många kurder och assyrier/syrianer. Oskattbara kulturella och historiska värden går till spillo när en stad dränks. Projektet berör i högsta grad andra länder i eftersom företag i och är engagerade. önskar bli medlem i EU. Det planerade dammbygget är ett exempel bland många på hur reglerna för exportkrediter bör ses över. Det är angeläget att EU-länderna arbetar fram en samsyn och gemensamma regler för exportkrediter och där sociala hänsyn liksom hänsyn till miljö och kulturella och historiska värden ges en central roll. Regeringen bör i EU-sammanhang arbeta för detta. () ()
mot · GP02N328 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N328av ()Ökad användning av gasol Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gasolanvändning i . Motivering En ökad användning av gasol ger inte bara miljöeffekter utan leder också till att fler aktörer befinner sig på plan, och detta gynnar konsumenten. Till gasolens fördelar som drivmedel kan nämnas att den har renare förbränning och endast ett litet utsläpp av koldioxid. I en bredare syn på alternativa energikällor borde gasolen ha sin givna roll. Gasol är också lämplig för uppvärmning av bostadshus. Men importeras brännbart avfall till i form av rivningsvirke, krossade pallar, returträ och annat brännbart avfall. Det importeras även malda däck, som då räknas som biobränsle. Detta kan inte vara förenligt med ett miljötänkande. Att vi eldar allt mer avfall som kommer från andra länder har att göra med olika regler för deponi och förbränning. Energiskatterna är inte konsekventa och konkurrenskraften sätts därmed ur spel. Lapptäcket av skatter och avgifter blir kontraproduktivt. Energiskattesystemen inom EU borde samordnas för att möjliggöra konkurrens på samma villkor. Konkurrens på kostnadssidan, men inte minst på miljösidan. Därmed skulle också gasolens fördelar mer komma till sin rätt.
mot · GP02N329 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N329av ()Naturgasutbyggnad för industrin och miljön Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av naturgasförsörjningen och om naturgasens speciella förutsättningar och skatteläge. Den petrokemiska industrins råvaruförsörjning Den kemiska industrin är viktig för landet. Exporten av kemiska produkter motsvarade av den totala exporten. En av kemiindustrins viktigaste grenar är den petrokemiska industrin, som är koncentrerad till . De traditionella råvarorna inom petrokemin är olja och naturgaskondensat. På många håll i världen har den petrokemiska industrin möjlighet att växla mellan dessa råvaror, vilket minskar risken för störningar och prishöjningar. En omställning till användning av naturgaskondensat inom den petrokemiska industrin pågår på många platser där man har tillgång till naturgas. Den svenska petrokemiska industrin saknar dock tillgång till naturgas, eftersom ledningsnätet inte är tillräckligt utbyggt. Därför är man hänvisad till olja som råvara. Detta innebär att petrokemibranschen i har en mer osäker råvarubas och ett större beroende av oljemarknaden jämfört med många konkurrenter. Naturgasens speciella förutsättningar och skatteläge måste bli föremål för en översyn så att goda förutsättningar och trygga villkor kan ge den petrokemiska industrin möjlighet att efterfråga naturgas och därmed stimulera utbyggnaden av naturgasnätet. Då finns också möjligheter att öka den internationella konkurrenskraften för svenska företag. Gotab, 2001 ()
mot · GP02N331 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N331av m.fl. (s)Industriella utvecklingscentrum Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om stöd till IUC för i . Motivering Industriella utvecklingscentrum (IUC) är värdefulla instrument i näringspolitiken. Det var därför ett både principiellt viktigt och långsiktigt betydelsefullt beslut när regeringen för sedan tog initiativ till att stödja IUC i . Därmed fick det första IUC inriktat på upplevelseindustri ett statligt stöd. IUC samverkar i nästverk med andra mer informella IUC inom upplevelsesektorn. Det gäller bland annat IUC i , men också IUC i , kommun. IUC-bildningen i är inriktad mot måltidssektorn i vid mening. börjar nu utvecklas som cluster för måltidsnäringen. hade genom blivit ett nationellt begrepp för kvalitet och upplevelse vad gäller måltider. Sedan restauranghögskolan startade i Måltidens hus är orten ett varumärke för kvalitet och utveckling på måltidsområdet. har blivit etableringsort för flera livsmedelsföretag och även andra företag med anknytning till måltidsbegreppet har startats. Här kan IUC komma att spela en viktig roll. Både kommunen och företag på orten har knutits till den nybildade i . sker stödet till IUC i genom det nätverkssamarbete som utvecklats med . För att verksamheten, som till sin karaktär är unik i , ska kunna utvecklas långsiktigt behöver den, , få en fristående och mer formell ställning som internationellt utvecklingscentrum. Vi utgår ifrån att regeringen vidtar de åtgärder som behövs för att den positiva utvecklingen i , skall fortsätta. () () () ()
mot · GP02N334 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N334av och ()Svensk handel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvecklingen inom svensk handel. Motivering Svensk handel sysselsätter mer en halv miljon personer. har det skett en strukturomvandling inom detaljhandeln. Koncentration och stordrift är centrala frågor. Allt större del av handeln sker i regioner med befolkningsökning. En tydlig trend är de stora butikernas expansion. Inom dagligvaruhandeln har marknadsandelarna för lågprisvaruhus och stormarknader, ofta etablerade i externa lägen, vuxit kraftigt. En följd har blivit att tillväxten för traditionella varuhus har dämpats. Försäljningen av sällanköpsvaror, som ju innefattar ett mycket stort antal varor, uppvisar samma mönster. Där har försäljningen koncentrerats till större företagsgrupper, ofta med butiker i externa köpcentrum. En annan intressant utveckling är att handeln också blir en del av det som kallas upplevelseindustri. Några av de frågor man har anledning att ställa mot den här bakgrunden är följande. Hur påverkas storstäderna och deras utbud och service? Vad händer i småstäder och på landsbygden? Vilken betydelse har servicenivån? Vad betyder det för den enskilde konsumenten att inte ha en fackhandel i sitt närområde? Kanske handlar man då allt annat vid samma tillfälle och ändrar sina köpvanor efterhand? finns det ett nationellt åtgärdsprogram för landsbygdshandeln. Det är bra. Men det räcker inte att bara uppmärksamma handeln ur ett glesbygdsperspektiv. Den berör oss alla som konsumenter oavsett var vi bor. Som här har redovisats finns problem med tillgänglighet och utbud också i till exempel storstädernas förortsområden. Det behövs därför en bredare belysning av handelns problem och framtida utveckling utifrån konsumenteras krav och önskemål. Detta bör ge regeringen till känna. () ()
mot · GP02N335 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N335av ()Regional utveckling på Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör erhålla extra medel till regionala utvecklingsinsatser. Motivering har drabbats av ett antal omfattande avvecklingar och uppsägningar på arbetsmarknaden. lades sockerfabrik med 90 anställda ned, genom försvarsomställningen försvann ca 400 arbetstillfällen. Dessutom har flera mindre företag inom livsmedelsindustrin såsom senapsfabriken och kycklingslakteriet lagts ned. står nu inför ytterligare mycket omfattande nedläggningar. i särklass största industri, , har minskat antalet anställda från drygt 1 100 till 475 personer. Det senaste varslet på 475 anställda är det största i historia. Till det kan läggas Arlas beslut att lägga ned mejeriet i med ett fyrtiotal anställda och produktionsnedläggning som berör ca 25 st. Detta innebär att totalt drygt tusen arbetstillfällen har försvunnit eller kommer att försvinna från den redan mycket begränsade gotländska arbetsmarknaden. Antalet sysselsatta är omkring 27 000, vilket sålunda medför att av antalet sysselsättningstillfällen försvinner inom . Genom ett aktivt och medvetet arbete från näringsliv och de offentliga instanserna har strukturomvandlingen kunnat bemästras. Med det senaste halvårets abnorma antal varsel och uppsägningar hotar att föra in i en nedåtgående spiral med arbetslöshet, avflyttning och minskat skatteunderlag som följd. Därför är det nödvändigt med ett statligt tilläggsanslag för regionala utvecklingsinsatser till för att kunna sätta in åtgärder för att förhindra denna utveckling.
mot · GP02N337 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N337av m.fl. (s)Minerallagen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring i minerallagen. Motivering trädde en ny minerallag i kraft. Därefter har vissa ändringar gjorts av lagen. är rikt på mineraltillgångar. Vi har en lång och framgångsrik tradition inom gruvnäringen. En avancerad teknisk kompetens har utvecklats. Det är ett självklart mål att ska fortsätta att vara en framgångsrik nation på det här området. Det måste därför finnas goda villkor för de företag, både svenska och utländska, som arbetar med prospektering och gruvbrytning. Givetvis måste prospekteringen och utvinningen ske med stor hänsyn till natur- och kulturhistoriska värden. Likaså måste markägares och andra berördas synpunkter beaktas. När man ska ta ställning till om prospektering och gruvbrytning ska tillåtas måste det bli en avvägning mellan olika intressen.Väger allmänintresset över till exempel markägares intressen? Alltså samma svåra avvägningar som föregår till exempel beslut om nya väg- eller järnvägssträckningar. Gruvnäringen är så viktig för att det aldrig kan bli tal om att till exempel markägare eller kommuner ska ges vetorätt. Däremot är det uppenbart att nuvarande lag inte tar tillräcklig hänsyn till markägares och andra enskildas krav på inflytande. Det finns flera exempel på hur planer på prospektering och eventuell gruvdrift har väckt stark oro hos de boende i området. De upplever att de är i ett underläge gentemot gruvintressena. Ett exempel från län är de planer som har funnits på prospektering för diamantbrytning i Rocknebytrakten. Den utredning som har gjorts om den nu gällande minerallagen konstaterar att markägarens ställning är svag och bör stärkas. Det fortsatta arbetet på en reviderad lag måste ha den inriktningen. Det kan bland annat ske genom att kommunernas inflytande stärks. De bör ges rätt att yttra sig vid alla ansökningar om prospekteringstillstånd. Större hänsyn ska tas till deras synpunkter. En annan viktig punkt vid översynen är att noga analysera om tillräcklig hänsyn tas i nuvarande lag till exempelvis natur- och kulturhistoriska värden. Ytterligare en är gruvföretagens ansvar för att återställa exploaterade områden. () () ()
mot · GP02N339 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N339av m.fl. (mp, v, c, fp)Forskningsprogram om syntesgasproduktion Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vikten av att initiera ett nationellt FoU-program för produktion av syntesgas ur biomassa och olika typer av restprodukter. Motivering En nyckelteknik som visar tecken på att ha stor framtidspotential är produktion av syntesgas. Detta är en energirik blandning av vätgas och kolmonoxid. Syntesgas produceras i reaktorer genom sönderdelning av råvaran tills en stor del av energiinnehållet övergått i en gas med dessa två komponenter. Processen har hög verkningsgrad. Som råvara kan i princip alla typer av material användas som innehåller kol och energi, d v s alla typer av biomassa, restprodukter från industri som t ex svartlut (försöksanläggning byggs i ) samt olika typer av avfall. Processen innebär att olika typer av organiska miljögifter bryts ned och förstörs. Tungmetaller kan lätt tas om hand i reningssteg. Syntesgasproduktion är en basteknik i framställningen av framtida bränslen och drivmedel som metanol, DME (dimetyleter) och vätgas. Många typer av industrikemikalier framställs ur just syntesgas, och den är en avgörande basråvara i kemisk industri. Syntesgasen kan även användas som bränngas för framställning av el och värme. har goda förutsättningar i form av stora arealer, gott om biomassa samt tung industri främst inom skog och massa med mycket restprodukter. I det sammanhanget är det intressant med en basteknik för att effektivt omvandla dessa råvaror till syntesgas, som i sin tur kan användas för vidareförädling till drivmedel och kemiska produkter. Dessa ersätter fossila produkter, vilket reducerar nettoutsläppen av koldioxid. Teknik för syntesgasproduktion existerar , men den är inte färdigutvecklad för biomassa och andra förnyelsebara råvaror. En nationell satsning på forskning och utveckling kring denna basteknik skulle därför öppna helt nya dörrar för en omställning till ett hållbarare samhälle. Dels behöver tekniken utvecklas och anpassas, dels behöver kompetens byggas upp hos högskolor och industri. () () () ()
mot · GP02N340 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N340av ()Forskning om konkurrensfrågor Förslag till riksdagsbeslut beslutar stärka arbetet för ökad konkurrens genom ett ökat stöd för forskning om konkurrensfrågor i enlighet med vad i motionen anförs. Motivering I regeringsförklaringen står bl.a. följande: Effektivare konkurrensregler utformas från konsumentens perspektiv. Bättre fungerande marknader ger lägre priser, bättre kvalitet och ett ökat utbud av varor och tjänster. För att detta skall bli effektivt krävs ökade kunskaper om konkurrensens mekanismer. Vi har en väl fungerande konkurrensmyndighet, som gjort ingripanden när den fria konkurrensen varit åsidosatt. För att ytterligare stärka denna myndighet krävs en ökning av den blygsamma forskningen på konkurrensområdet.
mot · GP02N341 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N341av ()Nätavgifter för vindkraftsanläggningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bestämmelsen om avgiftsbefrielse för småskalig vindkraftproduktion ses över med inriktning att skapa rättvisa regler för fördelningen av nätkostnaderna mellan producerande och konsumerande kunder. Motivering Vindkraften expanderar i bland annat som en följd av att vindkraftverken inte är med och tar sin andel av kostnaderna för det elnät som verken är anslutna till. Kostnaderna bärs av nätbolagen och i förlängningen av övriga nätkunder inom de områden där vindkraften byggs ut, i första hand glesbygden. För områden med mycket vindkraft och med relativt en liten befolkning blir det särskilt betungande för övriga nätkunder. I ellagen finns en bestämmelse om småskalig produktion som anger att de vindkraftverk som har en lägre märkeffekt än 1,5 MW inte behöver betala någon nättariff. Det innebär att kostnaderna i stället får tas av nätbolagen och i förlängningen av övriga nätkunder. Gränsen för småskalighet gäller även om vindkraftverken byggs i parker, som kan omfatta 2030 verk, vilket blir allt vanligare. Flertalet verk som byggs har en effekt mindre än 1,5 MW och eftersom vindkraften i huvudsak expanderar i glesbygd, betyder det att det är nätkunderna i dessa områden som på detta sätt subventionerar vindkraften. Det är helt klart att man måste hitta andra finansieringsformer för den fortsatta utvecklingen av vindkraften. På finns 148 vindkraftverk och av dessa är den helt övervägande delen småskaliga anläggningar, och därmed befriade från nättariff. Vindkraften på har en sammanlagd effekt på 76 MW, av toppeffekt på 160 MW. Vindkraftverken producerar el då vindförhållandena är lämpliga, vilket gäller under av året. Vindkraftens andel av den gotländska elenergiförbrukningen blir därför . Vindkraftverken betalar en anslutningsavgift när de ansluts till nätet, men därefter betalas endast en liten avgift för mätning och således ingenting för drift, underhåll och reinvesteringar i elnätet. Enligt beräkningar som gjorts av Energiverk, som är nätägare på , skulle nätavgiften för de konsumerande kunderna på ön kunna sänkas med mellan om vindkraftverken betalade sin andel av kostnaderna för att utnyttja elnätet. Eftersom utbyggnaden av vindkraften på tycks fortsätta i oförminskad takt är det angeläget att denna orättvisa som drabbar de boende på försvinner.
mot · GP02N342 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N342av ()Turistnäringens villkor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om turistnäringens villkor. Motivering Turismen är en näring med betydande tillväxtmöjligheter. Dess andel av BNP är , räknat med den nya standard som godkänts av FN , och antalet sysselsatta kan beräknas till drygt 140 000. En fördubbling av all turism skulle motsvara cirka 100 000 nya arbetstillfällen, och möjligheterna för branschen att växa är betydande. Vi har turismens råvaror i riklig mängd, nämligen natur, kultur, evenemang och allehanda aktiviteter. Det som fattas är bättre villkor för turismen som näring. Nedan följer en uppräkning av åtgärder som skullle gynna turistindustrin. Till att börja med kan konstateras att turistindustrin är personalintensiv. Det innebär att branschen blir mycket känslig för förändrade lönekostnader. Höga kostnader för personal medför färre anställda och kan kostnaderna sänkas innebär det nyanställningar. Beskattningen av arbete i är mycket hög i förhållande till andra länder inom EU. För att klara konkurrensen måste skatten på arbete sänkas. Därvidlag skiljer sig turistnäringen på intet sätt från annat företagande. Sänkta skatter på arbete innebär nya arbetstillfällen. Förutom sänkt skatt på arbete måste också reglerna på arbetsmarknaden anpassas till turismens karaktär. Momsen för transport- och hotelltjänster måste sänkas till åtminstone europeisk nivå. För serveringstjänster tillämpar många länder inom EU lägre momssatser än standardnivån . Som jämförelse kan nämnas att inte har någon moms på transport- och hotelltjänster. Det kommunala engagemanget på turismens område kan innebära svårigheter för turistföretagen eftersom konkurrensen inte sker på lika villkor. Det hämmar utvecklingen av befintliga och nya företag, och för småföretagaren kan det vara svårt att hävda sina intressen gentemot kommuner om tvist skulle uppstå. Kommunerna skall inte engagera sig i aktiviteter som bättre kan drivas av privata företagare. Turismen är en servicenäring. Regler och förordningar måste anpassas på ett sådant sätt att det möjliggör, inte stjälper, turistisk verksamhet. Antalet inblandade myndigheter är stort, vilket förstås riskerar att orsaka onödigt byråkratiskt krångel när olika tillstånd skall sökas. Avslutningsvis kan konstateras att turistnäringen har en klar regionalpolitisk profil. Den är spridd över hela landet och möjligheterna att skapa en turistprodukt finns varhelst det finns en turistentreprenör. Vinterturismen i norr och sommarturismen i söder kompletterar varandra. Just den här möjligheten att hela landet kan exploatera sina turistiska tillgångar gör den ytterligare värd att satsa på. Gotab, 2001 ()
mot · GP02N344 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N344av och ()Granskning av samtliga statliga bolag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en granskning av samtliga statliga bolag. Motivering Det råder åtskilliga oklarheter vad gäller statens egna bolag, helägda såväl som bolag där staten har ett minoritetsintresse. Därför bör en utredning tillsättas för att granska samtliga bolag utifrån bl.a. följande frågeställningar: Varför drivs verksamheten i bolagsform? Vad motiverar att staten äger aktierna? Är statens inflytande i bolaget rätt organiserat? Har medborgarna tillräcklig insyn? Finns det ett riksdagsbeslut om bolagets existens? Kan bolaget avvecklas? Kan bolaget säljas? Drivs verksamheten i konkurrens med privata företag? Vi anser inte att har grepp om verksamheten och inte heller att departementet har en konsekvent linje i det man gör beträffande de statliga bolagen. Det ligger en stor fördel i att en utredning ser över samtliga bolag, bl.a. erhåller samtliga bolag samma bedömningsgrunder när de granskas. () ()
mot · GP02N345 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N345av och ()Statistiklämnandet för småföretagare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklingar för småföretagare vad gäller lämnandet av statistik. som importerar är tvingade att lämna statistikuppgifter, så kallad intrastat. Denna statistik är mycket detaljerad. Som företagare måste man kunna specificera i princip alla detaljer, t.ex. vilket material olika varor är gjorda av. Faktum är att kravet på statistiken är så detaljerat att många tvingas göra egna förenklingar i beskrivningen av sina produkter för att klara av uppgiftslämnandet. Statistiken blir därför inte så korrekt som det var tänkt. Det är i praktiken inte möjligt att specificera produkter i den grad som krävs . För att förenkla denna administrativa syssla måste antalet klassificeringar minska. Vi föreslår en förändring av den s.k. intrastaten till mer generella huvudgrupper, detta måste vara tillräckligt för all sorts statistik som kan behövas. Detta skulle bidra till ett av huvudmålen för företagspolitiken, att förenkla för företagen och göra uppgiftslämnandet relevant. () ()
mot · GP02N349 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N349av och ()Turismens betydelse Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utökad satsning på turismen i . Motivering Turismen och reseindustrin är en starkt expanderande näring. växte det internationella resandet med och det ekonomiska värdet av detta med . Erfarenhetsmässigt så vet vi att människor gärna lägger ökad köpkraft på just resor. Resor är för de allra flesta det som sätter guldkant på tillvaron. Enligt min mening, och många andras, så har vi i stora förutsättningar att fortsätta utveckla turistnäringen. Utöver de traditionella förutsättningarna, som exempelvis vår natur, så har det tillkommit ett antal områden, exempelvis mat, musik och design som bidrar till att locka turister till vårt land. Det gäller då för oss att använda dessa varumärken på ett aktivt sätt. Både från näringen och staten. Enligt min mening så gynnar en satsning alla parter och skall inte enbart betraktas som en utgift. För statens del så ger varje införd krona från utlandet mer än i skatt vilket gör samhället till den största vinnaren utöver alla andra pluseffekter. () ()