mot · GP02Fi292 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi292av m.fl. (kd)Budgetpropositionen 1 Sammanfattning tar i sitt budgetalternativ sikte på att långsiktigt förbättra historiskt dåliga tillväxtförutsättningar. Detta sker genom strukturella reformer och strategiska skattesänkningar på arbete, sparande och företagande. Regeringens politik på dessa områden är otillräcklig. Omfattande satsningar görs inom prioriterade områden som mer och bättre vård, ökad valfrihet för småbarnsfamiljerna, ökat ekonomiskt utrymme för enskilda och familjer genom sänkt inkomstskatt. Näringsklimatet förbättras och vägnätet rustas upp. Polisen och rättssamhället i övrigt ges avsevärt bättre förutsättningar att ta itu med brottsligheten. 1.1 Skatterna sänks och pensionärerna får det bättre föreslår i motionen en inkomstskattereform i fyra delar. Bland annat föreslås ett höjt grundavdrag, vilket även kommer pensionärerna till del. Alla får behålla mer av sin inkomst. Den totala skattesänkningen, jämfört med regeringens förslag, blir för de flesta runt eller ca för . Höjningen av grundavdraget innebär att man kan tjäna innan man behöver betala kommunalskatt, jämfört med dagens . Detta bidrar tillsammans med övriga inkomstskattesänkningar till en förbättrad lönebildning och därmed bättre tillväxtförutsättningar, som bidragsberoendet minskas. Kommunerna kompenseras fullt ut. vill höja pensionstillskottet med för de pensionärer som har lägst pension. Det höjda grundavdraget kommer alla pensionärer till del när det nya pensionssystemet träder i full kraft . Därmed får samtliga pensionärer en skattesänkning med ca . Hela inkomstprövningen av änkepensionerna slopas och omställningspensionen återställs från . 1.2 Fler företag och nya jobb Jordmånen för företag och företagande förbättras bland annat genom sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt skatt på hushållstjänster, avskaffande av dubbelbeskattningen och förmögenhetsskatten. Lönebildning och arbetsmarknad reformeras. 1.3 Värdig vård och bättre skola Kommunsektorn får med politik ett tillskott på mer än med regeringens politik . vill inom kommuner och landsting prioritera mer resurser till bland annat skolan, nya vårdplatser inom äldreomsorg och sjukvård och att vårdköer kortas. Också för anhörigvården anslås nya medel. En ny rehabiliteringsförsäkring införs för att på ett samlat sätt ta itu med den skenande sjukfrånvaron. 1.4 Valfrihet för barnfamiljerna Som ett alternativ till regeringens maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen vill ge ett ökat stöd direkt till alla småbarnsföräldrar. De fyra borgerliga partierna har enats om en familjepolitisk valfrihetsreform som innebär en utveckling av vårdnadsbidraget till ett barnomsorgskonto som ger föräldrarna möjlighet att fritt välja omsorgsform för sina barn. Avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader införs för alla barn . Garantibeloppet i föräldraförsäkringen ökar och till . En särskild skattesänkning per barn införs. 1.5 Vägnätet rustas upp Det långvariga förfallet av väg- och järnvägsnäten bryts genom förslag. Totalt ökar anslagen till infrastruktur med . Underhåll och nybyggnad av vägar och järnvägar får därmed en avsevärd ökning med Kristdemokratisk politik. 1.6 Rättssamhället stärks Polis, åklagare, domstolar och kriminalvård behöver mer resurser för att kunna ge medborgarna trygghet. anslår utöver regeringens förslag. Vidare förstärks skattemyndigheternas möjligheter till uppföljning och bekämpning av skattefusk samt görs satsningar på tullen och . 1.7 Jordbrukets skatteryggsäck lyfts av En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisa konkurrensvillkor för jordbruksnäringen. Hela jordbrukets så kallade skatteryggsäck lyfts av, vilket innebär en skattesänkning på . Dieselskatten för jord- och skogsbruk sänks till per liter och en generell sänkning på miljödiesel föreslås för att ge åkerinäringen bättre konkurrensvillkor. 1.8 Studiestödet förbättras Studiebidraget höjs till för studerande i åldern . Studiemedlen förbättras och fribeloppet avskaffas. 1.9 Biståndet ökar Biståndet ökar med sikte på 1-procentsnivån. med , med och med . Därmed uppnås en nivå för biståndsramen på av BNI. 1.10 Fastighetsskatten fryses och sänks Regeringens budget förutsätter, trots förslag om sänkta skattesatser, en höjning av fastighetsskatten som inklusive påföljande förmögenhetsskatt kommer att drabba många som bor i attraktiva områden, oavsett inkomstnivå. sänker boendeskatterna genom en varaktig återgång till, och frysning av, taxeringsvärdena nivå. Sammantaget sänks fastighetsskatteuttaget på flerfamiljshus (hyreshus och bostadsrätter) och egnahem (villor) med . 1.11 statsfinanser och minskad statsskuld budgetalternativ innehåller fullt ut finansierade utgiftsreformer och skattesänkningar. Budgeten bygger på omprioriteringar inom och mellan olika utgiftsområden och mellan inkomst- och utgiftssidan i statsbudgeten. Både inkomster och utgifter är lägre än i regeringens alternativ. Därmed minskar statsfinansernas konjunkturkänslighet. I tabell 1.1 sammanfattas några av de viktigaste budgetmässiga förändringarna i alternativ jämfört med regeringens. Totalt sett innebär budgetalternativ en något stramare finanspolitik än vad regeringen föreslår. Dessutom kommer statsskulden att minska i stället för att som med regeringens budgetpolitik öka. Utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet föreslås fastställas till 798, 825 respektive åren 20022004. Det är 11, 19 respektive lägre än det regeringen föreslår. Statsskuldsutvecklingen på total nivå med förslag framgår av tabell 1.2. budgetalternativ innehåller utgiftsminskningar som brutto uppgår till 31, 46 respektive åren 20022004. Exempel på utgiftsminskningar och omprioriteringar är nej till regeringens maxtaxereform, en andra karensdag i sjukförsäkringen, ny beräkningsgrund för SGI i sjuk- och föräldraförsäkringen, ökad egenfinansiering i arbetslöshetsförsäkringen, nej till en del av den kraftiga ökningen av anslagen till , effektiviseringar och besparingar på myndigheter, en något långsammare och realistisk utbyggnadstakt av antalet högskoleplatser, avskaffande av flyttningsbidrag, inga ytterligare lokala investeringsprogram samt inget svenskt företagsstöd inom Östersjömiljarden. Nya satsningar i form av utgiftsökningar uppgår (brutto) till 19, 22 respektive åren 20022004. Exempel på dessa satsningar redovisas i avsnitt 8.3 till 8.7. Samtliga anslagsförändringar redovisas i de motioner som väckts med anledning av varje enskilt utgiftsområde i statsbudgeten. Dessa sammanfattas också i avsnitt 11.1 i denna motion. Tabell 1.1 Sammanfattning av budgetpolitik Förändringar i förhållande till regeringens budgetalternativ Miljarder kronor 2002 2003 2004 Minskade utgifter, netto (inklusive RGK:s netto) 14,7 24,3 31,9 varav utgiftsminskningar (brutto) 31,4 46,1 57,2 varav satsningar (brutto) 19,0 22,0 25,4 Återställt överföringsbelopp till hushållen 4,4 7,7 Skatteförändringar, netto -14,6 -28,3 -39,2 Förändring i statens finansiella sparande +0,1 +0,3 +0,4 Utförsäljningsinkomster 40,0 60,0 60,0 Lånebehov (förändring) = statsskuldförändring -40,1 -60,3 -60,4 Anm.: Av sista raden framgår att statsskulden totalt sett blir lägre än i regeringens alternativ . Tabell 1.2 Statsbudgetens inkomst- och utgiftsförändringar och statsskuldsutvecklingen med budgetförslag för 20022004 2001 2002 2003 2004 Minskade utgifter, netto 12,3 24,1 31,8 Återställt överföringsbelopp till hushållen 4,4 7,7 Skatte- och inkomstförändringar, netto exklusive utförsäljningsinkomster -14,6 -28,3 -39,2 Utförsäljningsinkomster 40,0 60,0 60,0 nettoutlåning1 -2,4 -0,2 -0,1 Statsskuldsförändring -40,1 -60,4 -60,4 Regeringens beräknade statsskuld 2 1124,7 1142,4 1147,1 1159,2 Andel av BNP, regeringen Statsskuld enligt budgetalternativ 1124,7 1102,3 1046,5 995,9 Andel av BNP, 1 Varav nettoeffekt av ändrade studiemedel 0.4, -0.2, -0.1samt infrastrukturpengar 2 mdr kr under utgiftstaket på UO22 . 2 Enligt hittillsvarande definition, efter beräkningsteknisk överföring 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 1 1.1 Skatterna sänks och pensionärerna får det bättre 1 1.2 Fler företag och nya jobb 2 1.3 Värdig vård och bättre skola 2 1.4 Valfrihet för barnfamiljerna 2 1.5 Vägnätet rustas upp 2 1.6 Rättssamhället stärks 2 1.7 Jordbrukets skatteryggsäck lyfts av 3 1.8 Studiestödet förbättras 3 1.9 Biståndet ökar 3 1.10 Fastighetsskatten fryses och sänks 3 1.11 statsfinanser och minskad statsskuld 3 2 Innehållsförteckning 6 3 Förslag till riksdagsbeslut 9 4 Regeringens budgetproposition 9 4.1 Osäkra antaganden om den ekonomiska utvecklingen 9 4.2 Snabb utgiftsökning trots vikande konjunktur 10 4.3 Regeringen förmår inte hantera internationaliseringen av ekonomin 11 4.4 Högt skattetryck drabbar 12 4.5 Lönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt måste förbättras 13 4.6 Kostnader för hög arbetslöshet och sjukfrånvaro växer 15 4.7 Högre statsskuld och långsiktig obalans i statsfinanserna 16 4.8 Ett sextonde misslyckande 18 4.9 Förmynderi och sned fördelningspolitik 19 4.10 Brister i välfärden 19 4.11 Regeringen försitter chansen 20 4.12 Tillväxtskeptiska samarbetspartier 21 4.13 Ingen stimulans av vita hushållstjänster 23 5 Den ekonomiska utvecklingen 23 5.1 Den internationella konjunkturutvecklingen 23 5.1.1 Läget i mest osäkert 24 5.1.2 Utvecklingen inom EU-området 25 5.1.3 dras fortfarande med problem 26 5.2 Den svenska konjunkturutvecklingen 27 5.2.1 Konflikt hotar även 27 5.2.2 utgångsläge 27 5.2.3 Hur går svensk industri? 29 5.2.4 Inflationen och löneutvecklingen 29 5.2.5 Är kronan undervärderad? 30 5.3 Prognoserna 30 5.4 Den nya ekonomin 31 5.4.1 Tas den nya ekonomins möjligheter tillvara i ? 31 6 alternativ 33 6.1 Grundläggande utgångspunkter 33 6.1.1 En social och ekologisk marknadsekonomi ger långsiktiga tillväxtförutsättningar 33 6.1.2 Företagarklimat för välstånd och nya jobb 34 6.1.3 Höjd utbildningsnivå avgörande för långsiktig tillväxt 35 6.1.4 Ökad sysselsättning tryggar välfärden 37 6.1.5 Bryt bidragsberoendet individer och familjer måste få bestämma mer själva 38 6.1.6 En minskad statsskuld ger frihet åt kommande generationer 39 6.1.7 En bättre fördelningspolitik skapar möjligheter för fler 40 6.2 Den ekonomiska politiken 41 6.2.1 Övergripande mål för den ekonomiska politiken 42 6.2.2 statsfinanser 42 6.2.3 Bättre villkor för arbete och företagande 43 6.2.4 Reformerad lönebildning och arbetsmarknad 48 6.2.5 Ökad konkurrens 50 6.3 bör delta i EMU-samarbetet fullt ut 52 6.3.1 Stärk samarbetet mellan folk 52 6.3.2 Varför ett monetärt samarbete? 53 6.3.3 Globaliseringens utmaningar 54 6.3.4 ERM2 54 6.3.5 Folkomröstning 55 7 Budgetpolitikens inriktning 55 7.1 Överskottsmål 55 7.1.1 Regeringens överskottsmål innebär ökad statsskuld 56 7.1.2 Nuvarande överskottsmål behöver kompletteras 59 7.1.3 statsfinanser och långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi 60 7.2 Utgiftstaken 60 7.3 Statens lånebehov och statsskuld 61 8 Prioriterade områden 61 8.1 Tillväxtpolitik för nya jobb 62 8.1.1 Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen 63 8.1.2 Effekterna av en omlagd egendoms- och kapitalbeskattning 65 8.2 En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön 67 8.2.1 Inkomstskattesänkningarnas samlade effekt på individnivå 71 8.2.2 Fastighetsskattesänkningens effekt för hushållen 72 8.3 En reformerad familjepolitik 72 8.3.1 Effekter på hushållsnivå av skatte- och familjepolitik 75 8.4 Bättre pensioner 80 8.5 Vården, omsorgen och skolan 81 8.6 Ett återupprättat rättsväsende 82 8.7 Upprustad infrastruktur 85 9 Kommunsektorn 86 9.1 Regleringar enligt finansieringsprincipen 86 10 Statens inkomster 87 11 Statens utgifter och utgiftstak 88 11.1 Genomgång av utgiftsområden för år 20022004 88 11.2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 120 11.3 Budgeteringsmarginalen 120 11.4 Utgiftstak för staten 121 11.5 Utgiftstak för den offentliga sektorn 121 3 Förslag till riksdagsbeslut godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordar (avsnitt 6.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om den ekonomiska politiken och behovet av strukturförändringar (avsnitt 6.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om övergripande mål för den ekonomiska politiken (avsnitt 6.2.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om EMU-samarbetet (avsnitt 6.3). begär att regeringen lägger fram förslag till ett kompletterande budgetmål om balans i statens finansiella sparande över en konjunkturcykel samt en långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.1.2, 7.1.3). godkänner de prioriterade områden för budgetpolitiken som anges i motionen som riktlinje för regeringens kommande budgetarbete (avsnitt 8.18.7). fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till , till och till . godkänner de beräknade förändringarna av statsbudgetens inkomster för (tabell 8.1, 8.2.1 och 10.1). beslutar om fördelning av utgifter för på utgiftsområden i enlighet med vad som föreslås i motionen (tabell 11.1). godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som föreslås i motionen (tabell 11.1). godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för budgetåren 20022004 (tabell 11.2). 4 Regeringens budgetproposition 4.1 Osäkra antaganden om den ekonomiska utvecklingen Sedan regeringen lade fram vårpropositionen har dramatiska händelser påverkat den internationella såväl som den svenska konjunkturutvecklingen. Redan före terrorattackerna mot och Pentagon i hade den svenska tillväxten kraftigt bromsat in. Utvecklingen efter dessa händelser och kommande åtgärder i kampen mot terrorismen kan få dramatiska effekter på världsekonomin. En sådan utveckling har regeringen inte alls hunnit beakta vid utarbetandet av budgetpropositionen . Regeringen har därutöver gjort bedömningen att de svenska offentliga finanserna innehåller goda marginaler inför nedgången i ekonomin och har inga aktuella sparplaner inför en utveckling med väsentligt sämre utfall än den som redovisas i propositionen. Mycket talar dock för att kostnaderna i regeringens generösa valbudget hotar bryta igenom de av fastställda utgiftstaken. 4.2 Snabb utgiftsökning trots vikande konjunktur Det som tidigare såg ut att bli en period av god svensk tillväxt i nivå med omvärlden kommer med regeringens bedömningar, redan före , att återigen ge en ofördelaktig plats i tillväxtligan. Tillväxttakten blir sämre den kommande treårsperioden än i såväl och EU som världen i helhet. Detta som vi nu ser en snabb tillväxt av statens utgifter. växer statens utgifter med . Regeringen föreslår dessutom nya ofinansierade utgifter i tilläggsbudgeten på , vilket bryter mot budgetlagens intentioner. Tyvärr innehåller inte heller föreliggande budgetproposition de konkreta förslag som långsiktigt skulle kunna säkra en hög tillväxt i den svenska ekonomin och därmed fundamentet för en utvecklad välfärd för alla. Globaliseringen tycks knappast existera för regeringen och dess stödpartier. Globaliseringens eventuella existens utreds, i stället för att hanteras. Hela industrivärlden har upplevt en stark högkonjunktur. Med eftersläpningen i uppbördssystemet är det inte konstigt att pengarna även för det kommande budgetåret strömmar in i den svenska statskassan med världens högsta skatter på världens bredaste skattebaser och med världens effektivaste skattemyndigheter. De höga skatteinkomsterna som beräknas härstammar från realisationsvinster på fastigheter och värdepapper . Problemet är dessutom att regeringen blundar för globaliseringens framtidsutmaningar och för vådan av att har de mest konjunkturkänsliga statsfinanserna i västvärlden. Man vidtar bara minsta möjliga åtgärder. Därmed missade regeringen chansen att i en god konjunktur göra något tydligt för att skall bli framgångsrikt i globaliseringens tuffa kamp. Den nu snabbt vikande konjunkturen förvärrar en dåligt fungerande arbetsmarknad med begynnande flaskhalsproblem. Regeringens strategi har varit att sätta tilltro till att om bara statsfinanserna är i balans och konjunkturen fortsätter att vara god, leder detta automatiskt till ökad sysselsättning. Ett antal oberoende internationella organisationer som , och har tvärt om gång på gång pekat på behovet av konkreta strukturella reformer och strategiska skattesänkningar för att förbättra den svenska ekonomins utvecklingskraft. När nu konjunkturen snabbt viker står regeringen helt utan en strategisk plan för att långsiktigt lyfta tillväxtförutsättningarna från dagens ca 2 till åtminstone . Kvar är bara en valrörelsebudget där pengar delas ut till i stort sett alla grupper i samhället. 4.3 Regeringen förmår inte hantera internationaliseringen av ekonomin Vi lever i en internationaliserad tillvaro. Människor, kapital och företag rör sig snabbt och enkelt över nationsgränser och placerar sig där jordmånen för tillväxt är god. Denna situation ställer stora krav på . Erbjuder vi en jordmån som gör att nya företag startas och att vi finns med på listan över tänkbara länder när etableringar planeras, när nu den tidigare heta IT-branschen är inne i en konsolideringsfas? Är skatterna för företagen sådana att det går att konkurrera med omvärlden? Är personskatterna så utformade att de attraherar snarare än motverkar att människor med expertkunskaper väljer att flytta till ? Har vi i en sådan stabilitet när det gäller spelreglerna för företagen att framstår som ett bra land att etablera sig i? Tyvärr är svaren på frågorna nedslående. Nedslående med tanke på den fortsatt höga arbetslösheten och på möjligheterna att långsiktigt finansiera angelägna åtaganden när det gäller t ex vården och omsorgen. Det är allvarligt när nu företag, kunskap och kapital fortsätter att flytta ut. ägs av amerikanska , av amerikanska GM, ägs till stor del av tyska , är engelskt, Nordbanken och Stora är registrerade i . har ägarförhållandena i 15 största verkstadsföretag förändrats dramatiskt. Det utländska ägandet har fyrdubblats i de svenska storföretagen. Majoriteten av de utländska ägarna är okända till namnet och ägandet är spritt på många små innehav. Utvecklingen har inneburit att även många svenska storföretag är mer utländska än svenska när faktorer som andel anställda i utlandet, andel av fakturering i utlandet, andelen utländska ägare, etc vägs samman. I och med PPM-valet och AP-fondernas nya placeringsregler har ett antal miljarder kronor lämnat landet till utländska fondplaceringar. Dessa portföljjusteringar är en av orsakerna till att kronan försvagats mot de stora valutorna . Dessutom har utländska investerare sålt svenska värdepappersinnehav i ökande utsträckning. Det allvarliga är att alla dessa aktörer oberoende av varandra gör bedömningen att investeringar långsiktigt lönar sig bättre i andra länder än . Fenomen som dessa visar med all tydlighet en globaliserad världs villkor vad gäller investeringar, sparande och företagande. De statliga AP-fondernas styrelser och svenska folket inser detta, men tyvärr inte den regering som leder landet. Statsministerns tal om att återreglera AP-fondernas placeringsregler är som att sätta plåster på cancersvulster. 4.4 Högt skattetryck drabbar Det svenska näringslivet övertas nu successivt av utländska ägare som svenskarnas direktägande minskar kraftigt. Dubbelbeskattningen på risksparande driver företagen och jobben ut ur landet. Detta är uppenbarligen ingenting som allvarligt bekymrar regeringen. Regeringen noterar däremot mycket riktigt att en del av de svenska hushållen nu lagligt kan ta med sig en större ranson av vin hem från utlandet. Vinskatten sänks följaktligen från . Men regeringen oroar sig uppenbarligen inte till skillnad från bl a för att svenska hushåll har av sitt sparkapital obeskattat placerat utomlands. Vår snart unika förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ut ur landet, utom för de allra rikaste som fått amnesti för sina aktiemiljarder. Den här trenden kommer enligt RSV att snabbt kunna få allvarliga välfärdseffekter. Men regeringens ideologiska skygglappar skymmer sikten. Dubbelbeskattningen av just svenska företagsinvesteringar leder till att en utländsk köpare kan betala dubbelt så mycket som en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. Med en sådan politik är det ju mycket osäkert hur många svenska företag som kommer att vara i svensk ägo. Inte mindre än 46 större företag har flyttat . Regeringen bedriver en verklighetsfrämmande politik som inte har råd med. Det höga svenska skattetrycket bidrar till att hämma långsiktiga tillväxtförutsättningar, vilket framgår av diagram 4.2. Sammanfattningsvis ägnar regeringen föga politisk kraft åt företagsklimatet och de strukturella problem som gjort att halkat långt ner i välståndslista. Regeringen verkar sakna såväl ideologi som strategi för att gå till roten med de djupgående strukturproblem som drivit från toppen till botten av välståndsligan. 4.5 Lönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt måste förbättras Mot bakgrund av lönebildningens helt centrala roll för fortsatt god välfärdsutveckling är det häpnadsväckande att regeringen underlåter att ens diskutera de konkreta reformförslag som framförs av självständiga, välrenommerade internationella organisationer som EU, och där betalar höga medlemsavgifter och har egen, omfattande diplomatisk representation. Sannolikt söker regeringen genom sin passivitet undvika att splittra den egna rörelsen och riskera samarbetet med och . Priset är att en hög arbetslöshet består, liksom grundproblemet bakom arbetslösheten: de långsiktiga strukturella problemen i svensk ekonomi. Fortsatt passivitet från regeringens sida riskerar att leda till att en kombination av löneinflation och flaskhalsproblem på arbetsmarknaden ytterligare bromsar den ekonomiska utvecklingen och skapar ökad arbetslöshet. De förändringar i ramarna för lönebildningen som antagit är långt ifrån de nödvändiga regelförändringar som skulle kunna bidra till en långsiktigt god lönebildning. har den svenska lönebildningen inte fungerat tillfredsställande. Lönerna i har ökat snabbare än i våra viktigaste konkurrentländer. har detta dolts genom ständigt återkommande devalveringar. är den vägen stängd och låginflationspolitiken etablerad. Därför måste också lönebildningen fungera bättre och leda till avtal i samklang med konkurrentländerna om vi ska få ned arbetslösheten. Enligt väntas de svenska lönekostnaderna i genomsnitt att öka . Detta kan låta måttligt, men det innebär att vi tappar i konkurrenskraft mot våra viktiga konkurrentländer. Om regeringen genomfört bättre spelregler på arbetsmarknaden och ett företagarklimat i världsklass hade man kunnat nå sitt sysselsättningsmål. Men skylls misslyckandet med sysselsättning och tillväxt på den amerikanska konjunkturen. Detta är långt ifrån hela sanningen. När den internationella konjunkturen är stark och det går bra för svensk ekonomi, då är det den som tar åt sig äran. Men när det nu går sämre har samma regering definitivt lämnat kommandobryggan. Regeringen har inte tagit hoten om konjunkturnedgång på allvar. Verkligheten har dessvärre gett , , och rätt i kritiken om bristen på en målmedveten tillväxtinriktad politik: drabbas hårdare än andra länder av konjunkturnedgången. kan man tala om fyra tillväxtfällor på den svenska arbetsmarknaden. Den första tillväxtfällan är den i internationell jämförelse låga andelen anställda inom den privata sektorn. Detta leder till en låg dynamik på arbetsmarknaden som det undergräver möjligheten till nya sysselsättningstillfällen. Den andra tillväxtfällan är den låga rörligheten på arbetsmarknaden som resulterar i flaskhalseffekter. Orsaken till detta är bl a de höga skattekilarna samt den sammanpressade lönestrukturen, exempelvis har många offentligt anställda akademiker lägre livslöner än personer inom den privata sektorn som har gymnasieutbildning som högsta utbildningsnivå.