mot · GP02T409 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T409av m.fl. (fp)IT- och telekompolitik 1 Sammanfattning När det gäller IT och telekom har länge varit ett föregångsland som lett teknikutvecklingen på området. Dagens konjunkturnedgång har slagit extra hårt mot dessa branscher. tror dock att IT- och telekomsektorn har alla chanser att komma tillbaka som en stark del av det svenska näringslivet. är kritiskt till den statliga satsningen på marksänd digital-TV. Likaså har vi kritiserat statens handläggande vid utdelandet av licenser för den tredje generationens mobiltelefoner (UMTS). De särskilda bredbandspengar som regeringen anslagit motsätter vi oss. Det är näringslivet som genom teknikutveckling skall gå i bräschen för en IT-utbyggnad, inte staten. vill ha en ständig diskussion och förslag på frågor som rör tilliten till IT när det gäller integritet, säkerhet, kryptering m.m. E-handeln måste förbättras och utvecklas. Yttrandefriheten på nätet måste hävdas med kraft. Personuppgiftslagen (PUL) måste ses över så att yttrandefriheten kan säkras. föreslår att statens hela innehav i bör säljas så snart det är möjligt av konjunkturskäl. Frågan om strålning från mobiltelefoner måste lyftas fram och analyseras. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 23 2 Innehållsförteckning 24 3 Förslag till riksdagsbeslut 25 4 Inledning 26 5 Konsumenten och IT 27 5.1 Förbättrad e-handel 27 5.2 Internetbanker 28 5.3 Momsfri, global e-handel 28 6 Tillit till IT 28 6.1 Integritetsfrågor 28 6.2 Konsument- och användarsäkerhet 29 6.3 Export av produkter som innehåller kryptering 30 6.4 Echelon 30 7 Yttrandefrihet på nätet 30 7.1 Skydd för yttrandefriheten försvann i och med PUL 31 8 Se över beskattningen av personaloptioner 32 9 Infrastruktur 33 10 Släpp etern fri marksänd digital-TV m.m. 35 11 UMTS-licenser 36 12 37 13 Strålning från mobiltelefoner 38 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om e-handel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om momsfri e-handel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT-säkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra en översyn av personuppgiftslagen i syfte att analysera om lagen har fått en mer långtgående begränsning än vad EU-direktivet anger.2 begär att regeringen arbetar för att få fram ett nytt EU-direktiv som bättre uppmärksammar balansen mellan offentlighet och integritet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reglerna för beskattning av personaloptioner.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT-infrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avstå från en fortsatt statlig utbyggnad av marksänd digital-TV.3 tillkännager för regeringen som sin mening behovet av en utredning för att ta fram ett nytt teknikneutralt regelverk för TV-sändning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avvecklande av statens ägarandel i Telia.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mobil strålning.5 1 Yrkandena 2 och 6 hänvisade till SkU. 2 Yrkandena 4, 5 och 9 hänvisade till KU. 3 Yrkande 8 hänvisat till KrU. 4 Yrkande 10 hänvisat till NU. 5 Yrkande 11 hänvisat till MJU. 4 Inledning har upplevt en sorts ny industrialiseringsvåg, där landet stått i framkant med att utveckla ny teknik och nya tekniska produkter. Denna våg har åtminstone tillfälligt ebbat ut, då IT- och telekombranschen har drabbats extra hårt i den just nu pågående allmänna konjunkturnedgången. Telekom är ett av de viktigaste områdena i dagens svenska näringsliv. Den i särklass största anledningen till detta är den liberala telelagstiftningen och bolagiseringen av , som den borgerliga regeringen genomdrev under socialdemokratiska protester 1993. har en hög IT-mognad, även om vi inte får glömma bort att det nu finns ca 144 miljoner européer som använder Internet. En färsk undersökning gjord på visar t.ex. på att har gått om på Internet när det gäller företagande. Vi har många persondatorer per person, hög telefontäthet, hög andel Internetanvändare, etc. Detta är förstås en bra grogrund till fortsatt ekonomisk och teknisk tillväxt. Det finns anledning att tro att branschen har god chans att komma igen i kommande konjunkturuppgångar, då ett kännetecken för denna sektor är att man snabbt tar till sig nya tekniska lösningar på området. IT-sektorns tidigare framgång medförde dock inte att långsiktiga strukturproblem trollades bort. Tvärtom, strategiska ledningsfunktioner i många storföretag flyttades till andra länder. Som talande exempel kan nämnas vars huvudkontor för mobiltelefoni flyttade från till . Andelen företagare i är fortfarande liten jämfört med många andra länder och nyföretagandet sjunker enligt färsk statistik. Antalet förvärvsarbetande i offentlig sektor är stort. Andelen unga människor med teknisk eller naturvetenskaplig utbildning är liten och intresset för dessa utbildningar är fortfarande litet. Att ligger långt framme jämfört med de flesta andra länder är inte någon garanti för att vi kommer att behålla vår ledande position . I åtskilliga andra länder sker nu en snabb utveckling och vi kan räkna med allt hårdare konkurrens . Den nya ekonomin sätter ökad press på att ha konkurrenskraftiga arbetsvillkor, skatter och välfärdssystem jämfört med andra länder. En del människor och företag kommer alltid att flytta ut från och andra flyttar hit. Men frågan är om riskerar att drabbas av en stor s.k. brain drain, dvs. att högutbildad arbetskraft emigrerar då det är ekonomiskt fördelaktigare att jobba i många andra länder. Att utbilda sig i till låga kostnader för att sedan flytta ut till städer och länder med bättre levnadsvillkor kan vara mycket lönsamt. Genom att hindren mot rörlighet för såväl människor, företag som kapital har försvunnit har rörligheten ökat i motsvarande grad. Det räcker inte med att vi råkar ha bra IT-mognad det kan vi inte leva på . En precisering av skattepolitik för ett internationellt konkurrenskraftigt återfinns som helhet i partiets budgetmotion. Den här motionen presenterar liberalernas IT- och telekompolitik på de områden som vi för dagen anser är mycket viktiga för framtid som tillväxtnation på IT- och telekomområdet. 5 Konsumenten och IT Informationstekniken och framför allt Internet innebär nya utmaningar för konsumenterna. Det finns en rad konsumentfrågor av utpräglad IT-karaktär, till exempel s.k. spamming (oönskade e-brev), mejlbombning, upphovsrätten på nätet och regler för e-handel, som ingen offentlig myndighet tar helhetsgrepp på. , , , , och andra myndigheter sköter olika delar. Det finns, anser , ett behov av en speciell servicemyndighet för IT-frågor. Denna skulle i första hand svara på frågor och ge service. En jämförelse kan vara EU-information inför EU-inträdet. En sådan ny myndighet, Nätverket, bör inrättas och ges en sammanhållen och servicebetonad roll gentemot konsumenten av IT, privata användare, organisationer, företag och myndigheter. Nätverkets uppgift bör vara tidsbegränsad och verksamheten bör senare kunna uppgå i regi och där förstärka verkets IT-kompetens. 5.1 Förbättrad e-handel Det har blivit allt vanligare med elektronisk handel över Internet. Rapporter visar ändå att utvecklingen hämmats något och inte fått den utveckling som man väntat. Framför allt har det inte blivit någon riktig succé för privatpersoner. Att privatpersoner aktar sig för att handla över nätet har sannolikt sin förklaring i att människor inte litar på att köpet går rätt till. Ofta fungerar det nämligen inte som det ska. Tre funktioner måste absolut fungera för att ett köp ska fullbordas. Det första är att köpet avtalas och att kunden alltså lyckas med att beställa varan över nätet. Det andra är att köparen får varan levererad. Det tredje är att kunden lyckas genomföra betalningen. Inte ofta fallerar någon av dessa tre saker. För att konsumenten ska kunna känna sig säker på att e-handel fungerar bör (eller ett IT-nätverk enligt ovan) få i uppdrag att se över företagens e-handelsfunktioner, stimulera till en bättre näthandelsetik och, om möjligt, utarbeta ett certifieringssystem för e-handelsföretag. 5.2 Internetbanker Allt fler privatpersoner använder sig av Internetbanker eftersom det är ett snabbt och effektivt sätt att sköta sina bankärenden på. Säkerhetsnivån på banktjänster måste vara hög och bankerna lägger därför ner stora resurser på att skydda sin egen utrustning från intrång. Den totala säkerheten för tjänsten bank på Internet beror dock även på datasäkerheten i kundernas egna datorer. Dessa datorer är som regel inte särskilt väl skyddade, vare sig mot dataintrång i allmänhet eller mot virus. Det vore önskvärt om Internetbankerna kunde åläggas att informera sina kunder om vilka risker som finns samt föreslå åtgärder som kunderna kan genomföra för att minska sitt personliga risktagande. 5.3 Momsfri, global e-handel Handel över Internet skapar nya möjligheter för konsumenten. Genom Internet blir den gemensamma marknaden i EU tillgänglig för människor oavsett var det bor. För att konsumenten verkligen ska kunna dra nytta av de möjligheter som e-handeln ger upphov till krävs att denna fungerar smidigt på den globala marknaden. E-handeln kan därför inte försvåras genom skatter och krångliga regler. Med dagens regler ska EU-företag som säljer musik, dataspel, mjukvaror och andra tjänster som distribueras elektroniskt beskattas inom unionen om de köps av konsumenter inom unionen, medan företag från länder som inte är EU-medlemmar inte beskattas alls. Detta är en snedvridning av konkurrensen som självklart måste rättas till. Att beskatta elektroniska tjänster inom EU när de konsumeras inom unionen är dock inte rätt väg att gå. Medlemsländerna måste i stället ges möjlighet att införa noll-moms på e-handel. Denna noll-moms bör gälla tills dess att a) en rejäl genomgång gjorts av momsreglerna för icke-elektroniska varor och tjänster och b) en överenskommelse inom eller annat internationellt forum slutits om en gemensam syn på beskattning av e-handel. 6 Tillit till IT De senaste årens utveckling har inneburit att alltmer information lagras på och förmedlas av datorer. I stort har detta varit positivt, men det är viktigt att uppmärksamma att det även finns risker. 6.1 Integritetsfrågor Mycket av den information som lagras på eller förmedlas av datorer är av sådan art att stor skada skulle vållas om informationen kom på drift. Känslig information måste hanteras på ett sådant sätt att riskerna för intrång i personlig och affärsmässig integritet blir så små som möjligt. Samhället har ett mycket stort ansvar för den information som lagras av myndigheter, stat och kommun samt offentligt ägda företag. Medborgare har rätt att kräva att offentliga instanser hanterar integritetskänslig information på ett sådant sätt att riskerna för personlig och affärsmässig integritet minimeras. Det bör därför ställas säkerhetskrav på samhälleliga institutioner, så att de hanterar känslig information med tillbörlig försiktighet. liberalerna föreslår att det ska ställas krav på revision av IT-säkerheten på alla myndigheter som hanterar information som är känslig för enskilda, företag, organisationer eller för samhället i stort. IT-säkerhetsrevisionen bör utföras av experter som är fristående från de myndigheter som granskas. 6.2 Konsument- och användarsäkerhet Den elektroniska handeln växer i omfång och betydelse och mycket positivt kommer av detta. I den IT-proposition som regeringen presenterade (prop. 1999/2000:86) nämns bl.a. rationaliseringsvinster för myndigheter och företag samt att kontakten mellan medborgare, företag och myndigheter underlättas. Regeringen ansåg vidare att man såg det som ett viktigt steg att se till att användningen av ny säkerhetsteknik stimuleras för att få ökad utbredning och därmed även öka tilliten till systemen. Regeringen tog också initiativ till en bredare samverkan mellan olika aktörer på marknaden i syfte att få till stånd en samsyn om hur man kan stimulera och utveckla infrastrukturen för elektroniska signaturer. delar regeringens mening, men vill tillägga att det sannolikt kommer att behövas flera olika (och delvis överlappande) infrastrukturer för elektroniska signaturer. Ur identifieringshänseende finns det flera typer av kontakter mellan medborgare och myndigheter: sådana tillfällen då medborgarens identitet är ointressant (exempelvis vid nedladdning av broschyrer), tillfällen då identiteten är relevant (exempelvis vid inlämning av självdeklaration) samt tillfällen då identiteten inte får efterforskas (exempelvis vid begäran om utlämning av offentlig handling). För en säljande part är kundens identitet ofta ointressant. Exempel: någon köper en CD-skiva. Ur handlarens synvinkel är det mindre intressant vem kunden är, huvudsaken är att varan betalats på ett hederligt sätt. På samma sätt som i kontakt med myndigheter finns det tillfällen då medborgare/kunder har goda skäl att vilja vara anonyma gentemot den säljande parten. Det finns dock typer av transaktioner som kräver entydig identifiering, exempelvis avtalsslutanden och anbudsförfaranden. 6.3 Export av produkter som innehåller kryptering Kryptering är en nödvändig del av de flesta datasäkerhetstillämpningar och bör därför finnas tillgänglig på alla nivåer i samhället. försöker aktivt verka för att påskynda utvecklingen mot fri handel med kryptoprodukter inom i första hand EU. ställer sig bakom denna linje. bör dock även arbeta för att avveckla de generella exportrestriktioner på krypteringsprodukter som finns i Wassenaararrangemanget. Wassenaararrangemangets restriktioner på export av krypteringsprodukter drabbar framför allt medborgare i länder med klen demokratisk tradition. De enda länder som ej bör få tillgång till krypteringsteknik är de länder som står på FN:s embargolista. 6.4 Echelon av spekulation förefaller det nu som om vi kan konstatera att det globala avlyssningssystemet Echelon, dvs. samarbetet för avlyssning mellan i första hand , , , och , verkligen existerar. De uppgifter som framkommit efter det att tillfälliga utskott angående avlyssningssystemet Echelon noggrant gått igenom frågan ger starka bevis för att så är fallet. Systemet skall framför allt ha använts/används för industrispionage. Om detta vittnar tjänstemän inom så väl den amerikanska som den brittiska administrationen. Men enligt vissa indicier har övervakningssystemet inte enbart använts för industrispionage, utan även för avlyssning av enskilda individer eller organisationer. Echelon har kapacitet att avlyssna kommunikation som e-post, fax och telefon mellan enskilda. Enligt den brittiska journalisten skall Echelon ha använts för att avlyssna Amnesty och Röda korset. Om detta är sant är det oerhört allvarligt. I detta fall måste EU kunna agera, precis som tidigare nämnts, liksom nationella parlament och regeringar. I en demokratisk rättsstat måste alltid skyddet för den enskilde komma först. Frågan om kryptering är viktig i detta sammanhang. Kryptering är det enda verkningsfulla skyddet mot avlyssning. Krypteringstekniken ligger dock ännu i sin linda och det finns flera exporthinder för civila krypteringssystem. Det omfattande informationsutbyte som sker i aktualiserar dock frågan om gemensamma standarder och regler för kryptering. I denna fråga måste EU:s institutioner kunna agera gemensamt. 7 Yttrandefrihet på nätet fick en ny personuppgiftslag, PUL, som ersätter den gamla datalagen. Datalagen gäller parallellt med PUL för de webbsidor som kom till innan PUL trädde i kraft, fram till . PUL förbjuder att namn och andra personuppgifter offentliggörs på Internet, såvida inte berörda personer gett sitt otvetydiga samtycke. Personuppgiftslagen gör undantag för namnuppgifter som uteslutande publiceras för litterära, konstnärliga och journalistiska ändamål. Liknande lagstiftning införs i samtliga EU-länder och bygger på EG:s datadirektiv. Men inget annat EU-land i har tolkat direktivet så strikt som . anser att datoriserad och annan behandling av personuppgifter bör jämställas. Datorer används numera i så vidsträckt omfattning att ett förbud att meddela åsikter och tankar med hjälp av datorer i praktiken blir nära nog jämställt med ett totalt förbud att meddela åsikter och tankar. Det är därför inte rimligt att yttrandefriheten skall inskränkas mer när datorer används. Tvärtom anser att datorer, speciellt genom Internet, har medfört en vidgad möjlighet för fler människor att utnyttja sin yttrandefrihet. Detta anser vi är något som bör skyddas och inte hindras genom speciallagstiftning för Internet. Så långt möjligt skall man sträva efter att samma regler gäller för yttrandefriheten på Internet som i andra medier. 7.1 Skydd för yttrandefriheten försvann i och med PUL Det har skett hundratals anmälningar om brott mot PUL och praxis börjar växa fram. Datainspektionen har gjort en tolkning av vad journalistik är för något, en tolkning som i princip innebär att det fria ordet på nätet blir förbehållet journalister som skriver för etablerade medier och som har som sitt enda syfte att verka som just medium. I övrigt råder ingen yttrandefrihet alls med Datainspektionens tolkning. Någon närmare definition av vad som avses med journalistiska ändamål finns inte i PUL, heter det i beslutet. Utgångspunkten måste enligt Datainspektionens mening vara att undantaget avser vedertagen journalistik som bedrivs i den ordning som ställs upp i tryckfrihetsförordningen. har PUL mjukats upp. Det är nu tillåtet att publicera harmlösa personuppgifter på nätet. brott ska heller inte bestraffas. Personuppgifter får också spridas till tredje land som har en adekvat nivå till skydd för personuppgifter. (Det senare ter sig dock som en mycket inadekvat reglering då nätet är globalt och kan nås från hela världen.) Vi i har redan från början haft stora invändningar mot personuppgiftslagen och reserverade oss i kammaren vid lagens tillkomst. Vi förespråkade att de bestämmelser som avser samtycke vid namns nämnande borde avskaffas. Redan vid riksdagsbehandlingen krävde att regeringen skulle få i uppdrag att ta initiativ till att det inom EU inleddes ett arbete med att ta fram ett nytt direktiv som har sin utgångspunkt i en missbruksmodell, dvs. principen som ska råda är att allt är tillåtet, utom det som är förbjudet, och inte tvärtom som i dagens PUL. ville också ge regeringen i uppdrag att ta initiativ till en ändring av direktivet, så att inga tveksamheter skulle kvarstå när det gäller direktivets förenlighet med vår svenska offentlighetsprincip. Tyvärr delades inte vår uppfattning då av en riksdagsmajoritet. Vi vidhöll denna uppfattning som sedan vann stöd . Än så länge har inte något nytt användbart direktiv kommit. bör uppdra åt regeringen att omgående inom EU ta initiativ till att ett arbete på ett direktiv, som bättre uppmärksammar behovet av balans mellan offentlighet och integritet, kommer till stånd. Enligt vår uppfattning skall det inte vara någon skillnad på behandlingen av yttranden på Internet och yttranden i andra medier. Det är uppenbart att personuppgiftslag är betydligt skarpare än vad det nuvarande EG-direktivet föreskriver. har framhållit detta sedan lagens tillkomst. har den ansvarige meddelat att enligt honom gjort en alldeles för strikt tolkning av EG:s datadirektiv, detta med anledning av att en fråga ställts från Europaparlamentariker under en frågestund i . Enligt vår uppfattning måste regeringen skyndsamt göra en översyn av personuppgiftslagen (PUL) i syfte att noga analysera om lagen har fått en mer långtgående begränsning än vad direktivet anger. I detta arbete bör andra länders genomförande av direktivet noga studeras. bör också hårdare hävda sin uppfattning när det gäller grundlagsskyddad yttrande- och informationsfrihet gentemot EU. är ju skyldigt att implementera direktiv som kommer från EU. Men det här direktivet berör fundamentala frågor, där svensk grundlag står emot Europarätten. 8 Se över beskattningen av personaloptioner En personaloption är en rättighet som riktar sig enbart till anställda inom ett företag. Optionen som utgått för tjänsten beskattas i inkomstslaget tjänst. Rättigheten går ut på att den anställde får rätten att köpa aktier till ett i förväg bestämt pris. En option är ett värdepapper som ger ägaren rätt att köpa eller sälja aktier eller obligationer till ett visst pris. Innehavaren beskattas i samband med att optionen säljs och då utgår reavinstskatt. Beskattningen sker i inkomstslaget kapital. Om innehavaren utnyttjar optionen till att köpa exempelvis aktier beskattas den däremot inte. Skatten tas ut då aktierna säljs. Personaloptioner kännetecknas av att de är förenade med förfoganderättsinskränkningar, t.ex. att de inte får överlåtas eller pantsättas och att de kan utnyttjas först . Om den anställde slutar sin anställning förfaller vanligtvis personaloptionen. Beskattningen av personaloptioner har ändrats. Före beskattades personaloptioner vid det första tillfälle som optionen kunde utnyttjas. Detta har sedan ändrats så att beskattning sker först när optionen utnyttjas. Anledningen var bl.a. att det, när personaloptionen utnyttjas, finns en bättre skatteförmåga och det går lättare att räkna ut beskattningsvärdet. Intresset för att införa optionsprogram har ökat markant i , framför allt i personalintensiva teknikföretag. Möjligheten att knyta duktiga medarbetare till företagen med hjälp av personaloptioner är viktigt. Detta är särskilt viktigt i då allt färre företag kan visa på stora fasta värden i form av anläggningstillgångar, utan i stället har sina samlade tillgångar i medarbetarnas kompetens och kreativitet. Genom de förfoganderättsinskränkningar som gäller för personaloptioner kan de anställda knytas hårdare till fortsatt tjänst i arbetet än för vanliga optioner med status som värdepapper. En sämre effekt av den nya lagstiftningen är att även uttag av socialavgifter sker vid utnyttjandetidpunkten. Ett uttag av socialavgifter som grundas på en okänd framtida värdestegring innebär ett stort mått av osäkerhet för företagen. Särskilt drabbas mindre företag som befinner sig i ett expansivt skede. Det är just i sådana företag, t.ex. personalintensiva kunskapsföretag inom IT-branschen, som optionsprogram är till stor nytta. Risken för höga sociala avgifter avskräcker företagsledningar i de mindre, nyare företagen från att införa optionsprogram. Ett stort problem med socialavgifterna är förstås, precis som med andra skatter, att de är höga och utgör en mycket stor del av kostnaderna, särskilt i kunskapsintensiva företag. Men många menar att det kan finnas en poäng i att betalningstidpunkten för inbetalningar av just socialavgifterna återgår till att gälla redan när optionerna kan användas och inte när de väl utnyttjas, eftersom företaget då vet när avgifterna ska betalas och det är lättare att räkna ut kostnaden. Det bör övervägas om betalningstidpunkten ska flyttas eller kanske att sociala avgifter på personaloptioner inte ska utgå alls. Reglerna för beskattning av personaloptioner måste ses över med beaktande av andra länders förmånligare beskattningsregler. 9 Infrastruktur Regeringens politik för att få en infrastruktur av bredband i landet går i huvudsak ut på att vissa kommuner i glesbygd ska kunna få särskilt stöd till bredbandsutbyggnad samt att det statliga kraftledningsbolaget åläggs att bygga ut ett stomnät med bredbandskabel över hela landet. motsatte sig regeringens infrastrukturprogram som presenterades i regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). Det är angeläget att ett stomnät kommer till stånd och vi ser gärna att det sker en expansion av god datakommunikation över hela landet. ifrågasätter däremot en alltför detaljstyrd statlig planering. Det finns en paradoxal risk att utvecklingen på infrastrukturområdet går både fortare och långsammare än vad man tänker sig.