mot · GO02Fi38 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi38av Kenneryd, ()med anledning av skr. 2000/01:102 Utvecklingen inom den kommunala sektornFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning för att förstärka kommunernas skattebas.2. begär hos regeringen förslag till ändring av regeringsformensyftande till att förstärka det kommunala självstyret i enlighet med vadsom anförs i motionen.3. begär av regeringen en utredning av effekterna på denkommunala ekonomin av maxtaxa inom barnomsorg och äldreboende.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om överläggningar med om enkvalitetssatsning i skolan.MotiveringTillväxt och ökad sysselsättning är avgörande för att denkommunala ekonomin ska utvecklas positivt. Det är bara dendel av tillväxten som beror på att sysselsättningen, i arbetadetimmar, ökar som skapar ett växande utrymme förkommunal verksamhet. Då ökar kommunernasskatteinkomster utan att kostnaderna ökar i motsvarandegrad. Detta förhållande mellan tillväxt, arbetade timmar ochutrymme för kommunala verksamheter är viktigt att ha medsig i en diskussion om generell arbetstidsförkortning.De senaste årens tillväxt har i allt för liten grad byggt på densysselsättningsökning som behövs för att förbättra den kommunala ekonomin.Detta förhållande är en viktig förklaring till att förbättringarna i dekommunala verksamheterna varit små trots att den svenska ekonomin i stortuppvisat en mycket positiv utveckling de senaste tre fyra åren.Preliminära siffror visar att sex av tio kommuner klarade minst ettnollresultat 2000, medan endast ett av tre landsting gör det. Den viktigasteåtgärd som kan göras för att förbättra den kommunala ekonomin är därför attöka sysselsättningen.En annan viktig faktor till kommunsektorns ekonomiska problem ärkommunernas beroende av statsbidrag. Ungefär två tredjedelar avverksamheten finansieras med egna skattemedel och ytterligare cirka sexprocent finansieras med avgiftsintäkter. Statsbidragen finansierar denåterstående fjärdedelen av verksamheten. När ekonomin växer är det dockbara de kommunala skatteintäkterna som växer. För att förändra statsbidragenkrävs det politiska beslut. När huvuddelen av kommunernas kostnader växer itakt med löneökningarna i samhället räcker därmed statsbidragen till alltmindre verksamhet.Lösningen är inte att öka statsbidragen och därmed göra kommunerna änmer beroende av rikspolitiska beslut. anser det viktigare att görakommunerna mindre beroende av statsbidrag genom att stärka kommunernasegen skattebas. förslag att slopa grundavdraget och ersätta detmed en statlig skatterabatt bidrar på ett tydligt sätt till att ökakommunsektorns egenfinansiering. Detta är positivt i och med att kommuneroch landsting blir mer självständiga. De får behålla en större del av sittskatteunderlag istället för att förlita sig på att bli kompenserade avstatsbidrag.En annan intressant effekt av att grundavdraget avskaffas är att detta ger enstörre procentuell höjning av skatteunderlaget i låginkomstkommuner än ihöginkomstkommuner, vilket skulle lindra de krav som ställs på denkommunala skatteutjämningen.Centerpartiets förslag om en skatterabatt ligger väl i linje med vadkommunförbundets skattebasberedning föreslog. Regeringen bör gå vidareoch låta utreda formerna för en ytterligare förstärkt skattebas i landetskommuner för att öka egenfinansieringen och därmed kommuners ochlandstings möjligheter att tillgodogöra sig vinsterna av tillväxt och ökadsysselsättning. Detta bör ges regeringen till känna.Skatteutjämning ochkommunalt självstyreVid sidan av att stärka kommunsektorns egenfinansiering är ett välfungerande skatteutjämningssystem och en långtgående kommunalsjälvstyrelse två av de viktigaste förutsättningarna som behövs för att kunnaskapa en god utveckling för kommunala verksamheter i hela landet.En viktig förutsättning för tillväxt och livskraft i hela landet är ettutjämningssystem som, med utgångspunkt från den enskilda människan,skapar likvärdiga förutsättningar för alla kommuner att bedriva kommunalverksamhet.Utjämningen skall omfatta alla kommuner på likvärdiga grunder. Systemetska inte kompensera för skillnader i servicenivå, kvalitet, avgiftssättning ocheffektivitet, utan ska baseras på mätbara, och för kommunerna opåverkbarafaktorer, som mäter strukturella kostnadsskillnader. anser att detär viktigt att försvara de grundläggande principerna i skatteutjämningssy-stemet. Oönskade effekter, exempelvis Pomperipossa, som följer av systemetsnuvarande tekniska konstruktion får inte tillåtas att rubba grundvalarna förutjämningssystemet. De förändringar som behöver vidtas skall grundas påvunna erfarenheter och behandlas i en parlamentariskt sammansattutvärdering/beredning.Ett starkt kommunalt självstyre är viktigt framförallt av demokratiska skäloch för att människor ska ha möjlighet att genom eget engagemang påverkalokalsamhällets utformning. Det finns emellertid också ekonomiska aspekterpå det lokala och regionala självstyret, inte minst därför att man genom attanpassa ambitionsnivåer och utforma lösningar efter lokala förhållanden.Genom att tillåta en mångfald av lösningar i kommuner kan nya sätt atthantera gemensamma angelägenheter växa fram och människorsinnovationskraft tas tillvara.En viktig del av den kommunala självstyrelsen är att kommunerna självaska kunna prioritera i verksamheten efter de behov och förutsättningar somfinns i kommunen. har regeringen mer och mer återgått tilldetaljreglerande specialdestineringar i statsbidragssystemet. Exempel på dettaär regeringens s k skolsatsning och ersättningen till kommuner som införmaxtaxa i barnomsorgen.Regeringen drar sig inte heller för att försöka genomförasocialdemokratisk politik i alla kommuner genom toppstyrning frånRegeringskansliet. Utifrån regeringens konflikt med i en nationell politik som syftar till att lokalt valda majoriteter runtomi landet ska avlövas befogenheter och reduceras till lydiga utförare av enpolitik bestämd i . I denna anda har regeringen t.ex. drivit igenomen stopplag för försäljning av allmännyttans bostäder och förbud motakutsjukhus på entreprenad.Socialdemokratiska ministrar har dessutom gjort oroväckande uttalandenom att man tänker fortsätta på den inslagna vägen med specialdestineradepengar och ingrepp i det lokala självstyret. En sådan politik kommer atturholka människors tro på den lokala demokratin och slå undan fötterna förmänniskors engagemang i den lokala politiken. Den kommer dessutom attmedföra att kommuner och landsting får allt svårare att besluta överprioriteringar och göra insatser där de behövs bäst. Centralstyrningen ärdärmed också ett hot mot den ekonomiska utvecklingen i landet.Centerpartiet har upprepade gånger påtalat det orimliga i en utveckling därstaten allt mer styr den kommunala och landstingskommunala verksamhetengenom centrala direktiv. De förslag regeringen lagt till och deuttalanden som gjorts av statsråd understryker vikten av att värna detkommunala självstyret. Regeringen bör därför återkomma med förslag tilländring av regeringsformen för att stärka det grundlagsfästa kommunalasjälvstyret.I sammanhanget finns också skäl att lyfta de indirekta effekter som uppstårgenom regeringens politik. I enlighet med finansieringsprincipen säger sigregeringen kompensera kommuner för maxtaxan inom barnomsorgen ochkommer säkert att göra likadant vad avser den föreslagna maxtaxan inomäldreomsorgen. Däremot innefattar denna kompensation inte effekten av enökad efterfrågan på barnomsorg och äldreboende. Därmed riskerar mångakommuner att av politiska skäl acceptera en maxtaxa som, likt en gökunge,kommer att urholka den kommunala ekonomin och tvinga framomfördelningar i den kommunala ekonomin som de lokalt förtroendevaldainte råder över. Innan maxtaxa i barnomsorg eller äldreboende genomförs bördärför regeringen låta utreda effekterna på den kommunala ekonomin av enökad efterfrågan. Detta bör ges regeringen till känna.Kvalitetsutveckling iskolanI motionen med anledning av regeringens vårbudget (2000/01:Fi19) harCenterpartiet presenterat ett alternativ till regeringens specialdestineraderesurser till skolan genom att öka de generella statsbidragen och inrätta ettkvalitetsinstitut där bl.a. bör vara huvudman. För attförverkliga detta måste staten eftersträva en överenskommelse medkommunerna om kvalitetsutveckling i skolan, där bl.a. inrättandet av ettkvalitetsinstitut ingår. Regeringen bör därför inleda överläggningar medKommunförbundet om hur en sådan satsning bör utformas med Centerpartietsförslag som grund. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 2 maj 2001Rolf Kenneryd (c)()()()()