mot · GP02A229 · 2001-10-05 00:00:00 — All öppenvård bör konkurrensutsättas för att på det sättet dels öka effektiviteten, dels för att underlätta för privata alternativ att få större utrymme. I de tre storstadsregionerna, där sedan valet sitter i olika majoritetskoalitioner, har arbetet på att förnya vården intensifierats. För att främja tillväxten av privatpraktiserande läkare även är det viktigt att det finns möjlighet för privatpraktiserande läkare med specialistkompetens att överlåta sin praktik till en annan läkare med samma eller likartad specialistkompetens. Denna rätt fanns tidigare men avskaffades av Socialdemokraterna. Vi vill återinföra denna möjlighet för de privata specialistläkarna. Remisstvånget motverkar tillgängligheten för patienterna och fyller heller ingen stor funktion men verkar hindrande för den privata vården. Det finns flera exempel där socialdemokratiskt styrda landsting har använt remisskravet i motverkande syfte för de privata vårdgivarna. Det bör därför avskaffas. Återinför etableringsfrihet för privata allmänläkare, det ökar valfriheten för både läkare, sjuksköterskor och annan vårdpersonal förutom patienterna. Den fria etableringsrätten skall förutom allmänläkare även omfatta sjukgymnaster, geriatriker, barnläkare, gynekologer och barnmorskor. F-skattsedel åt alla! Dagens regelverk om F-skattsedel är ett hinder för sjuksköterskor, dagbarnvårdare, sjukgymnaster osv att starta eget. Det beror på att vid bedömningen av om F-skattsedel skall ges hänsyn tas till hur många uppdragsgivare som finns för tjänsten. finns i detta fall endast två: landstingen och kommunen. Regelverket måste ändras. Öka möjligheterna för friskolor! har länge kämpat för alternativen inom skolan. Den borgerliga regeringen innebar en frihetsrevolution för skol- och utbildningssektorn. Men regeringen har arbetat intensivt för att hindra denna utveckling. Regeringen har i en lagrådsremiss föreslagit att varje kommun skall inrätta en nämnd med kommunrepresentanter som ska fatta beslut om etablering av friskolor. kräver istället en lagstiftning som utformas så att kommunalt godtycke inte tillåts vara avgörande för om en fristående skola ska godkännas, och reglerna för ekonomisk ersättning måste bli så tydliga att skilda tolkningar i kommunerna inte är möjliga. Inför etableringsfrihet i barnomsorgen. Det ger givetvis större vardagsmakt för småbarnsföräldrarna men är avgörande för att släppa loss idéer, skaparkraft och nya organisatoriska lösningar för barnomsorgspersonalen. Den stora satsning som ska ske på pedagogisk förskola måste kombineras med att ge goda möjligheter för förskollärare och annan barnomsorgspersonal att erbjuda förskoleverksamhet i annan regi än kommunens. Bekämpa diskriminering Lönediskriminering, som innebär att kvinnor och män får olika lön för lika eller likvärdigt arbete, måste övervinnas. För att bryta lönediskrimineringen behövs ändamålsenliga metoder såsom lönestatistik och bättre modeller för arbetsvärdering. Genom sådana verktyg kan diskriminerande löneskillnader synliggöras. Den första jämställdhetslagen infördes av en borgerlig regering och har skärpts på flera punkter. Lagen består av tre delar, nämligen regler om aktiva jämställdhetsåtgärder, regler om diskrimineringsförbud samt regler om tillsyn av lagens efterlevnad genom en jämställdhetsombudsman, en jämställdhetsnämnd och bestämmelser om rättegångar. Att föra kampen för ökad jämställdhet genom att föra talan i domstol kan vara ett värdefullt verktyg i enskilda fall, men har inte resulterat i några imponerande resultat för kvinnors lönesituation. I flera fall har JämO förlorat mål i Arbetsdomstolen eftersom domstolen inte ansett att exempelvis barnmorskornas lägre löner i förhållande till medicinteknikernas varit könsdiskriminerande utan haft andra orsaker. har kommit till slutsatsen att jämställdhetslagen bör ses över och att rättegångar i diskrimineringstvister bör handläggas av allmänna domstolar istället för av Arbetsdomstolen (AD). AD är partssammansatt och facket och arbetsgivarna, som har ett stort ansvar för den rådande lönesituationen, har ett gemensamt intresse att försvara de avtal som resulterat i den nuvarande lönestrukturen. Undersökningar från bl.a. visar att kvinnor och män som utför samma arbete på samma arbetsplats kan ha stora löneskillnader, som inte kan motiveras med juridiskt hållbara sakliga argument. Nyutexaminerade kvinnor inom de juridiska och ekonomiska områdena har t.ex. lägre ingångslöner än deras manliga jämnåriga kollegor. har detta missförhållande uppmärksammats även inom . En del av förklaringarna bakom kvinnors lägre löner kan i bland vara faktorer som sakligt sett berättigar löneskillnader. Om en person till exempel väljer att gå ner i arbetstid och arbeta deltid är det ett berättigat skäl till att ge denne lägre lön och kanske också att gå förbi denna när högre tjänster ska tillsättas. Men denna lägre lön drabbar också kvinnor som jobbar heltid, och som varken har varit föräldralediga eller ens kommer att vara det. I dessa fall av löneskillnader handlar det om ren diskriminering och då kan jämställdhetslagen vara ett verktyg för att komma till rätta med diskriminering mot enskilda kvinnor. Det faktum att kvinnor, i högre grad än män, väljer att arbeta mindre än heltid är ofta ett uttryck för att traditionella könsroller till stor del lever kvar. Eftersom löneskillnaderna i dessa fall bygger på att kvinnor arbetar deltid etc kan löneskillnaderna sakligt förklaras. För att komma till rätta med denna problematik handlar det om att gå på djupet med orsakerna till deltidsarbetet. Den ena sidan är det faktum att i första hand den offentliga sektorn organiserat arbetet utifrån tankemönstret att personalen ska vara sådan att den har huvudansvar för hem och barn och att förvärvsarbetet måste anpassas efter detta. Deltidstjänster och låg grad av inflytande över och ansvar för arbetets utförande är därför norm. Detta i sin tur utnyttjas på ett otillbörligt sätt, främst inom vården och äldreomsorgen, för att låta personalen anpassa sig till arbetsgivarens behov av deras arbetstimmar. Detta är en fråga som vänstermajoriteten i uppmärksammar och vill åtgärda, men uppenbart ideologiskt förblindade ser de inte att det är deras egna partikamrater i kommuner och landsting som är ansvariga. Kommuner och landsting, såväl som staten, måste bli avsevärt anständigare som arbetsgivare. Det främsta sättet att tvinga fram detta är uppenbart att deras verksamheter utsätts för konkurrens. Den andra sidan av deltidsarbetet är det enkla faktum att fortfarande har kvinnan i normalfallet huvudansvaret för hem och barn vid sidan av förvärvsarbete. För många kvinnor är det omöjligt att kombinera detta ansvar med ett heltidsarbete. Detta handlar sannerligen inte bara om småbarnsmånaderna där kvinnor ammar utan om kvinnor i alla åldrar, med barn i alla åldrar. Det är beklagligt att erfarenhet från föräldraledighet inte värderas utan straffar sig i lönekuvertet. Och det är ännu mer anmärkningsvärt att alla kvinnor, i alla åldrar, oavsett om de har barn eller inte, bestraffas med lägre lön enbart för att de har den kollektiva tillhörigheten att de är kvinnor och därmed har den kollektiva förmågan att föda barn. Av den anledningen är det angeläget att frågor om pappaledighet, ökad valfrihet och möjlighet att köpa hushållstjänster till rimliga priser sätts högt på den politiska dagordningen för att kunna utjämna mäns och kvinnors förutsättningar på arbetsmarknaden. Den dagen mammor och pappor delar mera lika på föräldraledigheten och på det därefter flera decennier långa vardagsansvaret för barn kommer med all sannolikhet lönestatistiken att se annorlunda ut. Därför var pappamånaden en viktig signal till landets arbetsgivare: både kvinnor och män har rätt att stanna hemma hos sina barn. Ökad egenmakt i arbetslivet Arbetstiderna Stressen i arbetslivet har generellt sett ökat. Vi vet att stressen tenderar att slå hårdast mot kvinnor. Enligt en rapport från TCO, De styrda och De fria Den tudelade tjänstesektorn, visar det sig att deltidsarbetande upplever sig vara mer styrda än heltidsarbetande. Uppdelning i de fria och de styrda tar sin utgångspunkt i hur mycket inflytande tjänstemännen upplever sig ha över sin arbetssituation. Rapporten visar också att de som befinner sig långt ned i hierarkierna är mer styrda än de med högre befattningar och att de styrda känner sig mer stressade och pressade än de tjänstemän som tillhör den grupp som har möjlighet att påverka sin egen arbetssituation. Kvinnorna är starkt överrepresenterade i gruppen de styrda, medan det finns fler män i gruppen de fria. Fördelarna med ett större inflytande över arbetet är inte bara en vinst för kvinnorna själva, utan en vinst för samhället i stort, då detta leder till en ökad tillfredsställelse över arbetet, bättre hälsa och mindre upplevd negativ stress. För oss liberaler är en viktig strategi för att stävja den negativa stressen att stärka de enskilda arbetstagarnas ställning på arbetsmarknaden. Vi anser därför att den enskildes makt över arbetstiden måste stärkas. Detta är mycket viktigt för att kunna hantera över- och underbelastning utan att drabbas av negativ stress. Många föräldrar befinner sig i en situation där tidsekvationen inte går ihop. Men i de allra flesta fall är det kvinnorna som tar konsekvensen av detta och går ner i arbetstid för att kunna hämta barnen på dagis eller skjutsa till olika fritidsaktiviteter. Problemställningen är som så ofta dubbel, kvinnan med ansvaret för hemmafronten skulle behöva en mer flexibel arbetssituation men har i stället den mera stelbenta arbetsorganisationen och de fasta arbetstiderna medan män oftare har ett större inflytande över arbetssituationen men mindre behov av det. Kvinnor löser ekvationen med deltidsarbete. Männen, som ofta tjänar bättre än kvinnorna, fortsätter att jobba heltid och övertid. Med mer flexibla arbetstider och större möjlighet till egen arbetsplanering skulle de kvinnor som önskar kunna öka sin arbetstid. Även med delat ansvar kvarstår ju behovet att kunna styra sin egen tid. Vi är övertygade om att en lagstiftning där de anställda och de förhandlande parterna tvingas till en generell arbetstidsförkortning inte är en lösning på problemet. Det skulle snarare förstora det. Att minska arbetstiden för alla ökar inte valfriheten för den enskilda individen. Det ökar inte möjligheten för var och en att styra sitt liv. Det skulle snarare minska möjligheterna, särskilt för dem som redan nu finns i styrda verksamheter. minskar välståndet vid en arbetstidsförkortning och därmed möjligheten att finansiera vård och skola. Detta drabbar intill den dag fullständig jämställdhet uppnåtts kvinnor hårdare än män. Vi liberaler kräver i stället en ny arbetstidslag med syfte att underlätta förhandlingar om förkortad och mer flexibel arbetstid. är det viktigt att lagstiftningen utformas på ett sätt så att de anställda som vill arbeta mer ges möjlighet till det. Kvinnors entreprenörskap startas nästan vart tredje företag av en kvinna. Av samtliga nystartade företag inom tjänstenäringarna startades av kvinnor. Motsvarande siffra inom industrinäringarna var . Företagandet har minskat , vilket är mycket allvarligt. Fler företagare och fler blomstrande småföretag är den bästa försäkringen i osäkra ekonomiska tider. En huvudorsak till att inte fler kvinnor finns representerade i statistiken är den monopolsituation som råder inom vård, utbildning och omsorg och som innebär att det i praktiken råder näringsförbud för många kvinnor. För oss liberaler är det självklart att det måste bli lättare för de kvinnor som vill att starta företag och driva företag. har inte råd att vara utan den kompetens som kvinnor besitter. Företagarklimatet måste radikalt förbättras, och regelverket måste förenklas för att stimulera ökat företagande i . (Se förslagen i företagarmotion.) Kvinnors chefsbefattningar har fått internationell kritik när det gäller antalet kvinnliga chefer i näringslivet. Om fler kvinnor fick chansen att starta och driva företag skulle förebilderna bli fler och fler kvinnor skulle kunna rekryteras till högre positioner inom näringslivet. Det kommer naturligtvis att ta tills det får ordentligt genomslag, men desto viktigare är det att stimulera så att fler kvinnor kan bli småföretagare. Inom en rad traditionella kvinnliga yrken i den offentliga sektorn, till exempel inom vården, finns det många kvinnliga chefer på mellannivå. Valet av terminologi kan i vissa fall vara förledande och bidra till att inte uppvärdera det kvinnliga ledarskapet. Hemtjänstassistent är exempelvis en chefsbefattning inom som skulle kunna bytas ut mot ordet hemtjänstchef. Det finns faktiskt kvinnliga mellanchefer att rekrytera till högre befattningar. Kvinnor måste synliggöras och uppmärksamma när högre tjänstebefattningar diskuteras. Detta bör ingå i en plan för att höja löner i den offentliga sektorn. Ett jämställt skattesystem Dagens skattesystem är uppbyggt med mannen som norm. Sambeskattningen i förmögenhetsbeskattningen är ett exempel. Det principiella argumentet för att avskaffa den föråldrade sambeskattningen gäller . Argumentet är att vi alla har rätt att betraktas som individer, och detta måste ur ett liberalt hänseende även gälla skattskyldigheten. Rättigheter och skyldigheter gentemot samhället måste enligt vårt synsätt vara individuella. Det finns långa listor med exempel på detta men vi tar här upp några specifika exempel. Reglerna för utfärdande av F-skattsedel är som de är utformade alldeles för krångliga och utgör ett hinder för de kvinnor som vill bli småföretagare i tjänstesektorn. Vårt förslag är att alla som vill bör få F-skattsedel. Fler jobb skulle skapas i den privata tjänstesektorn om det höga skattetrycket sänktes. Sänkta arbetsgivaravgifter skulle sänka kostnaderna för anställningar i den sektor där merparten av de nya jobben finns och i de verksamheter där kvinnor besitter stor erfarenhet och kompetens. För många småbarnsföräldrar, i synnerhet kvinnor, är hämtning och lämning på dagis eller hos dagmamma en del av resan till och från arbetet. När restidsvinst och behov av bil bedöms får detta stopp inte räknas in. Det gör att många småbarnsföräldrar, de som kanske är mest i behov av bilen till och från sitt arbete, inte blir berättigade till reseavdrag. Enligt vår mening är detta en otidsenlig syn på vad som är en arbetsresa, och bör ändras. Vi liberaler vill vidare se sänkt skatt på arbete, minskade skattekilar och marginaleffekter samt förbättrade möjligheter för barnfamiljer att forma sin vardag som det passar dem själva bäst. Liberal familjepolitik Du ska bestämma Mycket av dagens familjepolitik och barnomsorgspolitik förvägrar faktiskt kvinnor den makt över sin vardag, som för så många män är en självklarhet. De socialistiska feministerna pläderar för att politikerna ska ha makten och möjligheterna att bestämma över de resurser som kvinnor och män behöver för att kombinera jobb och barn. Från högerhåll framförs förslag som är inspirerade av tanken om att kvinnan vill vara hemma, eller reformer som i praktiken skulle leda till att endast den som har lägst lön, vilket oftast är kvinnan, har råd att vara hemma. Den liberala ambitionen är istället att det är kvinnorna själva som ska bestämma. förespråkar en skattefinansiering av barnomsorg och äldrevård. Det är en grundläggande förutsättning för att kvinnor ska kunna finnas med på arbetsmarknaden på någorlunda likvärdiga villkor, och det är en nödvändig förutsättning för att servicen ska utges efter behov, ej betalningsförmåga. Men en skattefinansiering av omsorgen behöver inte betyda att kommuner och landsting med automatik måste vara de som producerar och politiker de som styr över hur resurserna exakt används. Vi liberaler ser framför allt tre viktiga områden gällande familjepolitiken. För det första barnomsorgspeng; en peng som kan användas till att finansiera den barnomsorg man själv önskar. För det andra; ett generellt barnstöd i kontanter, vi kallar det barnkonto, som inte blir större eller mindre beroende av hur man väljer att utnyttja det. För det tredje: en mer flexibel föräldraförsäkring som kan användas även till att till exempel betala någon annan för barntillsynen. Höj ersättningsnivån i mamma- och pappamånaden Ett barn har rätt till sina båda föräldrar. Mamma- och pappamånaden har i detta sammanhang varit och är fortfarande ett viktigt instrument. Enligt siffror användes av antalet utbetalda föräldrapenningsdagar av män, jämfört kvinnor. Av dem som tog ut föräldrapenningsdagar var män jämfört kvinnor. Det är, som siffrorna visar, en stark obalans i uttaget av föräldraförsäkringen. är det viktigt att påpeka att fler pappor tar ut föräldraledighet än före införandet av mamma- och pappamånad. För oss liberaler är det oerhört viktigt att fler män tar större ansvar för sina barn. Könsrollerna måste brytas underifrån och med praktisk handling. Vi måste ge människor instrument att själva kunna bestämma. Vem som stannar hemma med barnen är också ett ekonomiskt beslut. Löneskillnaderna mellan män och kvinnor leder till att det oftast blir kvinnan som stannar hemma en större del av tiden. Detta leder i sin tur till att kvinnolönerna dras ner. Detta mönster måste brytas. liberalerna vill därför återinföra höjd ersättningsnivå till i mamma- och pappamånaden. För att vanliga kvinnor och män utan stora egna inkomster ska kunna få makt och möjlighet att själva bestämma mer, krävs det att skattefinansieringen som går till barnomsorgen medföljer till den barnomsorg föräldrarna vill ha. Det kan till exempel vara ett föräldrakooperativt daghem eller barntillsyn i stället för , om man har andra arbetstider. Från socialistiskt håll har detta mött motstånd. Den socialistiska utgångspunkten är att det ska vara politikerna som har makten över resurserna, och inte de enskilda individerna. I dagens samhälle är det endast de riktigt välbeställda som har råd med andra tjänster än den kommunala barnomsorgen. Mer tid för barnen handlar för socialistiska feminister enbart om förkortad arbetstid, aldrig om möjligheten att köpa till exempel hushållstjänster eller om snabbare resor till och från arbetet. Skattereduktion för hushållsnära tjänster anser att skattereduktion för hushållsnära tjänster är en viktig reform för att kvinnor och män ska kunna kombinera jobb med ansvar för barn och familj. Familjepolitiken måste syfta till att ge makt och inflytande till föräldrarna. Många dubbelarbetande kvinnor och män slår nästan knut på sig själva för att få tillvaron att fungera. För andra, framför allt lågutbildade, är arbetslösheten ett gissel. En väl fungerande offentlig och privat service av god kvalitet är en nyckel för att människor ska få vardagen att fungera lite smidigare. Därför måste kvaliteten i skolan, vården och omsorgen stärkas. Men vi behöver också öppna den vita hushållsnära sektorn. Möjligheten att köpa privata tjänster vitt och hederligt måste bli större. Många dubbelarbetande familjer och äldre skulle kunna minska sin stress om en del av hemarbetet kunde växlas mot fritid. Att kunna anlita företag som utför städning eller matlagning likväl som kemtvätt, skolagning eller bilreparationer är en viktig del av en fungerande tjänstesektor och bidrar till att familjer kan få tid till annat än att producera tjänsterna själva. Lägre skatt på hushållsnära tjänster skulle ge lägre priser och dessutom leda till fler riktiga jobb i dessa sektorer. Ett argument för att göra hushållsnära tjänster vita är att de som arbetar inom dagens svarta tjänstesektor inte har någon trygghet på sitt arbete och inga pensioner den dag de går i pension. Av den anledningen är det mycket angeläget att öppna den vita tjänstesektorn. Dessutom ger en större privat servicesektor möjlighet för fler människor att starta och driva företag. En jämställd skola Fundamenten för ett jämställt samhälle grundläggs . Av den anledningen spelar skolan en viktig roll för att betona flickors och pojkars lika rätt till att bli jämställt behandlade. För att skolan ska lyckas med detta mycket viktiga arbete måste skolan i sig bli mer jämställd, och organiseringen av undervisningen och valet av pedagogiska metoder måste göras med hänsyn till de olika krav som flickor och pojkar ställer. Som ett viktigt första steg måste denna kunskap förmedlas till de blivande lärarna. Det kan till exempel innebära att skolan i vissa fall arbetar med tillfälligt enkönade undervisningsgrupper med tydliga syften att stärka flickors respektive pojkars olika behov. Det handlar inte om att skapa specifika flick- och pojkskolor, utan om att använda beprövade pedagogiska metoder för att exempelvis utveckla flickornas intresse för naturvetenskapliga ämnen. Ett exempel där jämställdhetsarbetet inte nått så långt är inom idrotten. Offentliga idrottsanslag ska fördelas könsneutralt. I all undervisning måste lärarens målsättning vara att utgå från såväl flickors som pojkars vardag, verklighet och olika uttryckssätt. Det betyder att de exempel som används, de övningar och tillämpningar som görs ska kunna relateras till flickors och pojkars värld. Stoppa mobbning och sexuella trakasserier Sexuella trakasserier är också mobbning och måste stoppas. Arbetet för att stoppa mobbning måste bli kraftfullare. I mobbningsmotion föreslås bl.a. att de som mobbar skall kunna tvingas byta skola för att på så sätt splittra mobbargäng och skydda utsatta offer för allvarlig mobbning. tar lagstiftningen inte lika allvarligt på sexuella trakasserier av elever som av vuxna. I jämställdhetslagen har en strängare lagstiftning införts mot sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Det är viktigt att elevers situation när det gäller sexuella trakasserier uppmärksammas på samma sätt som arbetstagarens. föreslår därför att en lag införs mot sexuella trakasserier även för elever, med förebild i jämställdhetslagen. Det är självfallet skolans uppgift att reagera mot det grova språkbruket i skolan. Det får aldrig vara accepterat att flickor kallas för hora eller andra könsord. Här har alla vuxna ett ansvar att reagera. Jämställdhet från början till studenten För att vi ska kunna skapa ett mer jämställt samhälle är det viktigt att attityder och värderingar diskuteras och grundläggs . Enligt en presenterad doktorsavhandling skriven av , forskare och prefekt på , lever 50-talets stereotypa könsroller kvar hos många sjuåringar. Flickor ska vara snälla och underordnade medan pojkar ska vara framåt och vinnande. Enligt studien tycks flickorna se dessa uppfattningar som något naturligt. Av den anledningen är det viktigt att barn i förskolan och möter vuxna som praktiskt kan visa vad jämställdhet handlar om. Det handlar om alltifrån att undervisningsmaterialet genomsyras av jämställda värderingar till att lärarna delar sin tid och uppmärksamhet solidariskt mellan flickor och pojkar. Ett jämställt samhälle där flickor och pojkar tillåts utvecklas individuellt och växa upp till självständiga kvinnor och män utan att ha blivit styrda och påverkade av diskriminerande och omedvetna attityder är vårt mål. Män som drömmer om att arbeta med barn eller gamla ska respekteras för sina val. Kvinnor som vill arbeta som militärer eller poliser ska respekteras för sina val. Insatser måste göras på olika plan, och vi har alla ett gemensamt ansvar för vilka värderingar vi ger våra barn. Vi vet att pojkars och flickors identitet utvecklas på olika sätt. När till exempel flickor når gymnasiet premieras inte längre deras duktighet, som förknippas med tysthet och snällhet. Där premieras mer av framåtanda och att ta för sig. För att flickorna ska bli bättre på att våga ta ordet och i stora grupper våga uttrycka sin åsikt, behöver lärarna redan i bli tydliga på att lära flickorna att ta plats. Då skulle mycket vara vunnet för framtiden. Jämställdhet måste genomsyra allt arbete i skolan, i klassrummen, i relationen mellan elever och lärare samt i skolans ledning och i skolans styrdokument.