mot · GP02Fi291 · 2001-10-05 00:00:00 — Vi avsätter därför ytterligare medel till rättsväsendet. De ökade resurserna skall bl. a. användas till fler poliser, ökade resurser för fortbildning och modern utrustning samt åtgärder för att renodla den uniformerade personalens arbetsuppgifter. skärper vi kraven på effektivt resursutnyttjande, resultatuppföljning och modernt ledarskap inom rättsväsendet. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 1 162 290 1 711 289 1 169 513 1 707 638 1 175 270 1 704 548 5:18 0 1 872 000 0 1 872 000 0 1 872 000 5:6 Fredsfrämjande verksamhet 151 711 -151 711 155 362 -155 362 158 452 -158 452 5:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling 9 000 -9 000 9 000 -9 000 9 000 -9 000 Anslaget skall kvarstå under utgiftsområde 5. Ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU fordrar en gedigen kompetens samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela inklusive . Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro i de utomeuropeiska industriländerna. Framväxten av dynamiska ekonomier i , och förhoppningsvis södra ställer även större krav på kontaktytor och kompetens. Vi förstärker därför anslaget till utrikesförvaltningen med . I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassadernas förfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands. Utgiftsområde 6 Totalförsvaret 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 45 810 094 2 402 037 44 925 000 2 397 881 44 884 000 3 347 859 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. 20 338 658 6 332 875 21 450 110 6 305 283 21 853 365 6 812 306 Fredsfrämjande trupp 9 67 125 993 045 1 013 207 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling 21 257 071 -4 300 000 19 230 529 -4 298 328 18 664 207 -3 825 514 6:3 Funktionen Civil ledning 536 317 -162 259 551 148 -162 259 563 428 -162 259 6:4 Försörjning industrivaror 66 682 -11 557 64 732 -11 557 65 948 -11 557 6:5 Befolkningsskydd och räddningstjänst 570 547 -306 115 567 461 -306 115 579 328 -306 115 6:9 Telekommunikation 205 970 -60 716 211 366 -60 716 214 827 -60 716 6:10 Postbefordran 1 239 -1 239 1 271 -1 271 1 292 -1 292 6:11 Transporter 157 994 -705 161 632 -705 164 995 -705 6:12 Energiförsörjning 291 924 -7 407 298 454 -7 470 305 074 -7 47 7:1 507 271 - 47 965 521 624 - 52 026 583 029 - 102 026 skall ha ett starkt försvar. Det är av vikt för vår nationella säkerhet och vår förmåga att bidra till europeisk stabilitet. Försvaret måste ha tillräckliga resurser för att klara sig i en ny säkerhetspolitisk miljö. Vi ökar anslagen med . Försvarsmaktens ekonomimodell är alltför komplicerad och har dålig styrverkan. Anslagsindelningen speglar inte de ansvarsområden som verksamheten genomförs inom. Den årliga driften, dvs. kostnader för förbandsverksamheten (utbildning, beredskap), underhåll och vidmakthållande av den befintliga organisationen bör särskiljas från den framtida utvecklingen, dvs. modernisering, nyutveckling och anskaffning av nya system och förband. Vårt synsätt leder till en naturlig uppdelning av beslut i två delar, ett driftanslag och ett investeringsanslag. Detta tydliggör också ansvar för de långsiktiga besluten om försvarets uppgifter och förmågor. Avvägningen mellan dessa är ett politiskt ansvar liksom anskaffning, uppsättning och avveckling av materiel och militära förband. Anslaget Fredsfrämjande truppinsatser skall utformas som ett beredskapsanslag. Det skall omfatta alla kostnader (förbandsverksamhet, stöd och beredskap samt underhåll och vidmakthållande av alla ingående förband) som uppstår av den verksamhet som påbörjas när den av regeringen beslutade insatsen påbörjas. Anslaget förs till Uo 7 och står till regeringens disposition och utnyttjas således först i samband med att insatsen påbörjas. Sammantaget leder detta fram till annorlunda organisatoriska lydnadslinjer än . Dagens Försvarsmakt delas upp i tre delar som regeringen ges ett tydligare ansvar för de strategiska investeringar som genomförs. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 15 043 822 -1 342 664 17 544 000 -3 579 687 19 475 000 -4 677 310 8:1 Biståndsverksamhet 13 796 752 -2 511 500 16 288 829 -4 778 094 18 560 194 -5 848 969 8:2 SIDA 485 814 493 641 503 067 9:1 Samarbete med 749 000 50 000 749 000 50 000 399 000 0 5:7 Fredsfrämjande verksamhet 1 118 836 1 148 407 1 171 659 , EU och västvärlden har ett stort ansvar att bidra till att utrota massfattigdomen i . Erfarenheten visar att det är möjligt att gå från massfattigdom till välstånd på en generation. De högt skuldsatta låginkomstländernas skulder bör avskrivas under tydliga villkor. En borgerlig regering kommer omgående att ta initiativ till en gemensam insats från västvärlden som bör kunna genomföras . bistånd skall fokuseras på låginkomstländerna i där problemen är störst. Dessa länder är ofta drabbade av krig och sjukdomar, i synnerhet aids. Fattigdomen är utbredd. Insatser för att alla flickor och pojkar skall få utbildning och grundläggande hälsovård samt en fungerande rättsstat är avgörande för att bryta fattigdomen. Resursöverföringar till statsmakter som hindrar sitt folks utveckling eller som bedriver krig måste upphöra. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 5 238 643 -189 908 5 165 000 -373 474 4 646 000 -127 912 10:1 85 561 -33 000 87 984 -87 984 89 646 -89 646 10:2 Integrationsåtgärder 54 242 -46 000 54 242 -54 242 36 742 -36 742 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 13 908 -13 908 14 248 -14 248 14 524 -14 524 11:1 Utvecklinginsatser i storstadsregionerna 116 000 -116 000 230 000 -230 000 0 0 12:1 490 079 19 000 501 458 19 000 510 909 19 000 12:4 Utlänningsnämden 75 854 0 77 702 0 79 217 0 10:4 Hemutrustningslån 12 451 0 18 631 -6 000 18 631 -6 000 Svensk flyktingmottagning måste svara mot högt ställda humanitära krav. Målet om beslut , om inga särskilda omständigheter talar mot det, måste nås. Regeringen har i budgeten accepterat den resursförstärkning vi föreslog . Vi ifrågasatte syftet med ett inrättande av ett Integrationsverk. Vi har inte haft någon anledning att ompröva vår åsikt. Därför bör läggas ner. I samband med detta bör även anslaget till integrationsåtgärder avvecklas. Integrationsenheten har här lagts ihop med . Dess framtida placering bör dock utredas. De budgetmedel som anslås till vissa invandrartäta bostadsområden i storstäderna detaljreglerar hur pengarna skall användas. Resultatet är oklart. Vi vill pröva andra möjligheter som ökar förutsättningar för att arbete, bättre utbildning och social rörlighet skall innebära en mindre belastning på offentliga medel och mindre centralstyrning. Den avreglering av den svenska arbetsmarknaden och bostadsmarknaden som vi förespråkar skulle öka den sociala och geografiska rörligheten i det svenska samhället och därmed leda till en ökad integrering av invandrade och infödda svenskar. Vi avvisar den kraftiga ökningen av anslaget till hemutrustningslån. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och omsorg 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 31 128 910 -765 220 33 542 400 -2 739 500 35 188 400 -4 199 856 13:1 Sjukvårdsförmåner 2 179 000 100 000 2 523 000 100 000 2 575 000 100 000 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen 17 624 000 -2 700 000 18 550 000 -4 600 000 19 450 000 -5 600 000 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård 310 224 705 000 327 224 590 000 346 224 371 000 13:4 36 653 10 000 37 562 10 000 38 259 10 000 13:5 24 980 0 25 586 0 26 086 0 13:6 460 736 -111 729 470 683 -111 729 480 086 -111 729 13:8 Medicinalstyrelsen 0 111 729 0 111 729 0 111 729 13:9 Stimulansbidrag till psykiatrin 200 000 200 000 0 14:1 Insatser mot aids 58 122 76 000 58 122 76 000 58 122 76 000 14:3 Bidrag till 19 133 0 17 514 0 17 906 0 14:4 122 403 -59 865 125 487 -94 745 127 784 -127 784 14:5 161 034 0 175 416 0 178 645 0 14:6 13 921 0 14 260 0 14 535 0 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder 86 554 -43 000 86 554 -53 000 86 554 -63 000 14:8 Alkohol och narkotika politiska åtgärder 302 500 -65 000 192 500 45 000 177 500 60 000 14:9 410 -410 420 -420 428 -428 14:11 Lokalt folkhälsoarbete 0 29 000 0 29 000 0 29 000 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 80 394 1 000 80 394 1 000 80 394 1 000 16:5 Bidrag till handikapporganisationer 157 248 2 000 157 248 2 000 157 248 2 000 16:6 Bidrag till vis elektronisk utrustning 21 777 -21 777 22 457 -22 457 23 112 -23 112 16:7 Bilstöd 164 000 -164 000 164 000 -164 000 164 000 -164 000 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning 7 606 000 1 000 000 8 759 000 1 000 000 9 437 000 1 000 000 16:10 15 945 -15 945 16 335 -16 335 16 644 -16 644 16:11 Bostadsstöd till funktionshindrade 0 100 000 0 100 000 0 100 000 16:12 Hjälpmedelsgaranti 0 185 777 0 186 457 0 187 112 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken (Pensionärsorg.) 25 446 0 35 446 0 35 446 0 18:2 671 765 -104 000 698 491 -128 000 711 797 -141 000 Vi anser att regeringens aviserade satsningar på en förbättrad tandvårdsförsäkring är otillräckliga och vill förstärka tandvårdsförsäkringen med och 2003 ytterligare . Vi har länge hävdat patientens självklara rätt att välja vårdgivare och rätten till vård . Med en nationell vårdgaranti minskas patienters lidande och reducerar de samhällsekonomiska kostnader de långa väntetiderna medför. På är det nödvändigt att införa en obligatorisk, gemensamt finansierad, hälsoförsäkring som innebär att pengarna följer patienten och därmed tillfaller den vårdgivare patienten väljer. Detta är lösningar som tillsammans med en större mångfald av vårdgivare skapar förutsättningar för en bättre sjukvård med högre kvalitet och effektivitet. Vi vill därför behålla nuvarande Dagmarpengar inom detta utgiftsområde. De är bland annat avsedda för att öka tillgängligheten. När sjukvården, som är fallet, inte lyckas ge människor vård uppstår köer. För att få bort dessa kommer det initialt att krävas extra resurser. Vi ger därför ytterligare ett tillskott om sammanlagt för att klara vårdgarantin. Däremot avvisar vi det direkta bidraget till de landsting som inte klarat av att korta sina vårdköer. Som ett led i introduktionen av en obligatorisk hälsoförsäkring vill vi ge försäkringskassorna möjlighet och medel att upphandla vård åt patienter som är sjukskrivna i väntan på vård. För detta ändamål tillför vi ytterligare . Denna åtgärd stöder kampen mot långtidssjukskrivningar och förtidspensioneringar. Ökat stöd direkt till sjukvården, tkr 2002 2003 2004 Överskjutande bidrag till hälso- och sjukvård uo9 750 000 650 000 450 000 Särskilt anslag för sjukvård 1 000 000 2 000 000 4 000 000 Nej till regeringens bidrag till landsting för ökad tillgänglighet -1 250 000 -1 250 000 -1 250 000 Summa 500 000 1 400 000 3 200 000 Vi vill förstärka tillsynen inom sjukvården genom att en oberoende tillsynsmyndighet skapas. Vi vill avveckla apoteksmonopolet, öka tillgängligheten till läkemedel och öka användningen av generiska läkemedel. Kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen tas över av staten, och en frivillig läkemedelsförsäkring införs. För dem som väljer att stå utanför försäkringen finns ett likviditetsskydd. Tillsammans med övriga åtgärder vi föreslår kan den nuvarande kostnadsexplosionen för läkemedel därmed stoppas. Vi återställer försämringarna i stödet till de funktionshindrade genom en avsevärd ökning av assistansstödet. Vi föreslår dessutom ett bostadsstöd och ett utökat stöd till rekreationsanläggningar för funktionshindrade. Slutligen föreslår vi i avvaktan på mera permanenta förbättringar ett särskilt stimulansbidrag till kommunerna för att dessa mera aktivt skall arbeta med psykiskt funktionshindrade. Vi vill tillföra ytterligare medel till anslaget för bidrag till handikapporganisationer. Dessa extra medel skall riktas särskilt till mindre handikapporganisationer som arbetar oberoende av de stora samarbetsorganen inom handikapprörelsen. Vi föreslår att en hjälpmedelsgaranti införs, inledningsvis omfattande de resurser som finns anvisade under bilstöd till handikappade och texttelefoner. Vi satsar större resurser på arbetet med hiv/aids. Det statliga engagemanget på folkhälsoområdet bör minskas till förmån för regionalt och lokalt hälsoarbete för vilket vi inrättar ett tillfälligt stimulansbidrag. bör läggas ner . Vi anser att ytterligare medel måste tillskjutas för att det oberoende arbetet med information och upplysning om alkohol skall få tillräckligt genomslag. Vi vill stärka utvärdering av medicinska behandlingsmetoder genom att öka anslaget till SBU. Den slutna ungdomsvården överförs från till kriminalvården. Överföringen innebär att en del av anslaget överförs till kriminalvården. Detta medför i praktiken en förstärkning av Statens institutionsstyrelses övriga verksamhet. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp förändring 2003 förändring 2004 förändring 108 357 018 -12 168 000 116 929 000 -20 -28 330 000 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. 45 805 022 -10 068 000 48 415 948 -14 531 000 50 977 602 -19 730 000 19:2 Förtidspensioner 47 838 490 -2 300 000 54 024 186 -4 900 000 56 515 804 -7 700 000 19:4 Arbetsskade-ersättningar 7 607 476 -800 000 7 212 491 -1 600 000 7 325 345 -1 900 000 19:8 Försäkringskassorna 5 189 175 1 000 000 5 335 862 1 000 000 5 425 394 1 000 000 Utgifterna för sjukförsäkringen har ökat . De ökade sjukskrivningarna avspeglar en växande ohälsa och har en allvarlig social baksida. Tillåts sjukskrivningarna att växa inom ramen för de nuvarande reglerna i sjukförsäkrings- och rehabiliteringslagstiftningen minskar det den enskildes möjligheter att leva ett fritt liv. De åtgärder vi föreslår syftar till att vända trenden för ohälsan i arbetslivet. För det första måste sjukskrivningar handhas på ett medicinskt genomtänkt sätt. bestäms behovet och längden av sjukskrivning ofta av patientens önskemål, inte av medicinska överväganden. Utbildning i försäkringsmedicin skall underlätta för läkare att använda sjukskrivningen så att den är mer motiverad både ur medicinsk och kostnadssynpunkt. Till exempel sätts en sjukskrivning till veckändan, i stället för mitt med en gradvis återgång till arbetet. Oklara symtom döljer ofta kombinationer av fysiska och psykiska problem. Här krävs fördjupad samverkan mellan , företagsläkaren och arbetsledningen, inte enbart sjukskrivning. Om den totala sjukskrivningen i snitt minskar med /sjuktillfälle minskar kostnaderna med 3,6 respektive . Kostnaderna för att utbilda alla AT- och ST-läkare drar väsentligt mindre kostnader . För det andra får en genomtänkt användning av sjukskrivningen positiva effekter för de långtidssjuka och deras rehabilitering. Färre sjukärenden ger tid för bättre prioritering inom rehabiliteringen så att fler personer kan återgå tidigare till arbetslivet. Antalet långtidssjukskrivna minskar och också antalet förtidspensionärer. För det tredje anslår vi ytterligare till försäkringskassorna för att höja verksamhetens kvalitet och därmed så snabbt som möjligt komma till rätta med de kö- och flaskhalsproblem som den ökande sjukskrivningen skapat. Genom att överföra trafikolyckorna till den obligatoriska trafikskadeförsäkringen avlastas sjukförsäkringen. För det fjärde bör försäkringskassorna ha både större självständighet och ett tydligt ekonomiskt/finansiellt ansvar för sin rehabiliteringsverksamhet. Försäkringskassorna skall bland annat kunna köpa specialistvård utanför landstingssektorn för att minska väntetider. För det femte inför vi en nationell vårdgaranti som ett första steg på vägen mot en allmän hälsoförsäkring. Som ett steg i introduktionen av denna tillförs som skall gå direkt till sjukvårdens verksamheter. Medlen skall kunna användas av den enskilde patienten för att tillförsäkra henne eller honom den vård hon eller han behöver. Radikalt minskade väntetider kommer genom detta att ytterligare minska sjukfrånvaron. Slutligen motsätter vi oss en förändring av bevisreglerna i arbetsskadeförsäkringen. Erfarenheterna av en sådan regelförändring är dåliga. Vi föreslår i stället att arbetsskadeförsäkringen bryts ut ur statsbudgeten och att avgifterna anpassas till de risker olika företag skapar. bör arbetssjukdomarna som ingår i arbetsskadeförsäkringen överföras till sjukpenningförsäkringen och ett obligatorium för arbetsgivare att försäkra arbetsolyckorna på försäkringsmarknaden. Att minska antalet sjukskrivningsdagar är en av de viktigaste sociala åtgärder som bör prägla de kommande årens politik. Det leder till minskade statliga utgifter men framför allt till minskat personligt lidande och till friskare människor. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 33 534 500 180 000 51 855 000 -120 000 51 334 000 -120 000 20:1 Ålderspensioner 9 579 000 300 000 26 344 000 0 25 481 000 0 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna 13 525 000 500 000 14 761 000 500 000 15 111 000 500 000 20:3 Bostadstillägg till pensionärer 10 211 000 -620 000 10 596 000 -620 000 10 322 000 -620 000 Vi motsatte oss förändring av förmånsreglerna inom efterlevnadspensionen och vidhåller vår kritik. Vi vill att inkomstprövningen av folkpensionsdelen i efterlevnadspensionen skall upphöra. Genom de stora höjningar av grundavdraget vi föreslår kommer pensionärer att få betala avsevärt lägre skatt. Vi anser att den del av folkpensionen som innehölls av staten genom att pensionerna beräknades på enbart av basbeloppet skall betalas tillbaka. Vi föreslår därför att folkpensionerna, för dem som var pensionärer , beräknas på två extra procent av basbeloppet . Regeringen föreslår en höjning av taket i bostadstillägget för pensionärer (). Utformningen av bostadstillägget har verkat kostnadsdrivande på framför allt kommunernas hyressättning. Mot denna bakgrund säger vi nej till höjningen av taket i BTP. Vi använder i stället en del av medlen för att förbättra levnadsvillkoren för de allra sämst ställda pensionärerna genom att höja den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget för pensionärer () . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 49 841 000 700 000 52 289 000 +290 000 53 816 000 -50 000 21:1 Allmänna barnbidrag 20 994 000 0 20 890 000 0 20 760 000 0 21:2 Föräldraförsäkringen 19 617 000 -2 420 000 22 153 000 -2 730 000 23 503 000 -3 070 000 21:3 Underhållsstöd 2 441 000 -400 000 2 448 000 -500 000 2 448 000 -500 000 21:4 Bidrag till internationella adoptioner 40 000 8 000 40 000 8 000 40 000 8 000 21:6 Vårdnadsbidrag för funktionshindrade barn 21 080 000 12 000 2 288 000 12 000 2 478 000 12 000 21:8 Barnomsorgspeng 0 3 500 000 0 3 500 000 0 3 500 000 Vi vill öka möjligheten för föräldrar att mer fritt disponera de skattepengar som används för att stödja barnfamiljerna på olika sätt och föreslår därför tillsammans med , att ett särskilt barnomsorgskonto inrättas för barn i förskoleåldern . Barnomsorgskontot skall vara per barn med en begränsning av uttaget på maximalt . I övrigt får pengarna användas helt enligt föräldrarnas önskemål. Vi föreslår även, tillsammans med de övriga borgerliga partierna, att en avdragsrätt på per barn och år i den kommunala beskattningen införs för styrkta barnomsorgskostnader. Vi avslår därför regeringens förslag om att införa en extra månad i föräldraförsäkringen. Därtill vill vi inte återinföra kontaktdagarna i skolan eftersom det är en pekpinne för föräldrarnas disposition av ledighet. Mot bakgrund av att barnomsorgskontot skall kunna utnyttjas föreslår vi att föräldraförsäkringen begränsas från och med januari 2002.Vårt skatteförslag med kraftigt höjt grundavdrag, extra grundavdrag för varje barn och förvärvsavdrag på inkomsten minskar behovet av höga ersättningar i föräldraförsäkringen. Bidraget för kostnader för internationella adoptioner utgjorde av de verkliga kostnaderna när det infördes men har urholkats. föreslår regeringen att det höjs från till per barn, dvs. Vi vill höja bidraget för internationella adoptioner till maximalt . Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 58 915 236 - 4 984 678 58 600 000 -16 051 432 58 153 000 -18 432 890 22:1 förvaltningskostnader 4 517 058 -225 853 4 630 935 -463 094 4 722 294 -4 722 294 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning 36 023 000 - 1 075 000 36 063 000 - 4 300 000 35 958 000 -4 300 000 Högre egenfinansiering 01 sista kvartal 02, 03 -2 450 000 -9 800 000 -9 800 000 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning etc 4 682 582 -1 170 000 4 310 318 -1 422 405 3 808 775 -1 904 388 22:7 ISAU 20 596 4 404 21 106 3 894 21 503 3 497 22:8 Bidrag till grundbelopp för icke anslutna 61 000 -61 000 62 598 -62 598 63 623 -63 623 22:10 Bidrag till Stiftelsen 7 229 -7 229 7 229 -7 229 7 229 -7 229 22:12 Ny arbetsmarknads- myndighet 0 0 0 2 361 147 Vi föreslår införande av en allmän arbetslöshetsförsäkring. Den skall administreras av staten. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring. Det måste finnas ett bättre samband mellan inbetalning och ersättning än , vilket sker genom att ersätta dagens fasta avgifter med en försäkringspremie vars storlek relateras till månadslönen. Premien skall utgå på sådana inkomster som är ersättningsberättigade. Premien skall vara avdragsgill vid inkomstbeskattningen. Det överskott som finns i dagens a-kassor tas in till den nya försäkringen. Vi vill införa en individuell och effektiv arbetsförmedling. Förmedling av arbeten som kan skötas bättre eller lika bra av andra aktörer än staten skall ges möjlighet i fri konkurrens att göra detta. Lokala arbetsförmedlingar kan avknoppas från dagens AMS. Rekryteringsföretagen kan hjälpa nya grupper av arbetssökande. Specialistförmedlingar kan växa fram. Bemanningsföretagen kan vidga sina verksamhetsfält. Arbetsförmedling skall vara kostnadsfri för den som är arbetslös. Flera av de traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna liksom den nyinrättade aktivitetsgarantin bör slopas till förmån för mer individuellt inriktade insatser. Dessa individuella åtgärder kan och måste få variera beroende på individens bakgrund, behov och motivation. Utbildning av olika slag kommer att utgöra den dominerande insatsen. Vi vill inrätta en ny effektiv myndighet som ersätter AMS som är alldeles för ineffektivt. Den nya statliga arbetsmarknadsmyndigheten blir regeringens expertmyndighet i arbetsmarknadsfrågor. Den skall ansvara för att godtagbara förmedlingstjänster erbjuds över hela landet, administrera schabloniserade arbetsmarknadspolitiska stöd som flyttbidrag och starta-eget-bidrag samt bedriva den yttersta myndighetsutövning som fordras för att fördela de medel som anslås över statsbudgeten för övriga insatser. Utgiftsområde 14 Arbetsliv 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 1 047 542 - 108 093 1 073 000 - 256 622 1 092 000 - 356 359 23:1 566 611 - 28 330 580 349 - 110 226 591 624 - 136 216 23:2 310 085 -15 504 317 863 -66 751 323 599 -139 148 23:3 Särskilda utbildningsinsatser 46 0000 -23 000 46 000 -36 000 46 000 -36 000 23:4 AD 19 032 -19 -19 493 19 878 -19 878 23:7 Homo 4 394 -4 394 4 503 -4 503 4 587 -4 587 23:8 46 074 -23 -23 593 48 125 -24 062 23:10 Ombudsman mot diskriminering 0 32 193 0 32 193 0 32 193 24:1 20 886 -20 886 21 396 -21 396 21 808 -21 808 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder 12 206 -6 103 13 706 - 6 853 13 706 - 6 853 Vi föreslår en delvis annan myndighetsstruktur än regeringen under utgiftsområde 14. De två ombudsmannamyndigheterna (JämO och HomO) föreslås läggas samman med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering och till en myndighet. uppdrag begränsas och anslagna medel reduceras. I övrigt reduceras successivt arbetsmarknadsmyndigheternas förvaltningskostnader.