mot · GP02T466 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T466av m.fl. (kd)Post, tele och informationsteknik Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Posten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lantbrevbärarnas kassaservice. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av konkurrenssituationen på telemarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatteavdragskonstruktion för bredband.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Internetröstning för utlandssvenskar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att påskynda arbetet med elektroniska signaturer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en nationell IT-samordnare e-envoy. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en statlig policy för programvaruhantering. 1Yrkande 4 hänvisat till SkU. 2Yrkande 5 hänvisat till KU. Post Traditionellt har post varit meddelanden som man rent fysiskt levererat från avsändare till mottagarens postadress. levererar , vid sidan av andra företag på marknaden, meddelandetjänster. skedde detta rent fysiskt, men går meddelandena även via telenätet. 1993 avreglerades den svenska postmarknaden. Genom postlagen säkerställs att alla har rätt till goda postförbindelser. Många tveksamma röster höjdes när , som första land i världen, avreglerade postmarknaden. kan vi konstatera att avregleringen inneburit stora samhällsvinster i form av lägre priser, förbättrad kvalitet och avsevärda effektiviseringsvinster hos . Privata företag runt om i landet, i storstäder och på landsbygden, konkurrerar med Posten. Vid utgången av var antalet företag med tillstånd att bedriva postverksamhet 46. konkurrerar på lokala marknader, andra i större geografiska områden och ytterligare andra inom segment där posten kan sorteras i förväg. är det dock svårt för nya postoperatörer att ta sig in på postmarknaden. har en särställning på den svenska postmarknaden, dels beroende på sin dominans, dels beroende på att bolaget har ålagts att tillhandahålla de s.k. samhällsomfattande tjänsterna på postområdet. Genom sin särställning på marknaden kan förhållandevis lätt kompensera prissänkningar inom ett område med höjningar på andra områden där konkurrensförhållandena är annorlunda och på så sätt undanröja konkurrens. Med rätt förutsättningar bör postmarknaden bli allt mer lik andra avreglerade marknader; produktutbudet ökar och företagen söker nya lösningar för att sänka kostnaderna i syfte att kunna erbjuda kunderna ett lägre pris med bibehållen eller förbättrad kvalitet. En rad specialister träder in på marknaden och konkurrerar med marknadsdominanten. Vi ser endast början av de positiva effekter en avreglering skall innebära. är med av antalet försändelser fortfarande giganten på marknaden. För att marknadsmekanismerna ska fungera tillfredsställande måste auktoritet stå orubbad och Posten AB:s verksamhet renodlas. Det senare är en förutsättning för konkurrensneutralitet på såväl postmarknaden som alla de övriga marknader där agerar. AB:s sida har man övervägt att stänga samtliga postkontor och i stället låta butiker och bensinstationer ta över verksamheten. motsätter sig inte en förändring av systemet utan vi välkomnar en större konkurrens på postmarknaden. På flera håll har det varit ett riktigt beslut att överlåta postservicen till en butik eller dylikt. Detta har i många fall lett till ökad tillgänglighet och förbättrad service. Ökad konkurrens får bara inte bli till en ursäkt för att minska antalet serviceställen. Enligt näringsministern skall postlagen gälla och antalet serviceställen inte minska. Den grundläggande kassaservicen har länge försummats. har regeringen dock föreslagit dubbla anslag jämfört med . Dessa pengar borde ha kommit Posten AB:s kassaservice till del tidigare, men välkomnar detta initiativ. Vi kommer att noga följa utvecklingen av kassaservicen. Förutsättningarna för ett levande samhälle är att alla i hela landet skall ha tillgång till en god grundservicenivå. Målsättningen med regionalpolitik är att hela skall leva och att varje kommun skall vara ett fungerande samhälle där människor kan få sina grundläggande behov av arbete och service tillgodosedda. anser att lantbrevbärarna utgör en viktig institution i samhället. De innebär i många bygder en värdefull social kontakt för äldre, en omistlig servicefaktor för småföretagare och de är allmänt en viktig länk i den kedja som gör det möjligt för att devisen: Hela ska leva bli verklighet. Vi kan inte se att visat att servicen kan bibehållas för allmänheten om lantbrevbärarna frångår sin kassaservice. Därför avvisar vi en sådan utveckling. Tele- och informationsteknik IT-politik utvecklades i motionen 1999/2000:T24 med anledningen av regeringens IT-proposition 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla. I denna motion begränsar vi oss till några områden inom IT-utvecklingen som vi särskilt vill uppmärksamma regeringen på. Telepolitiken En avreglerad telefonimarknad har betytt oerhört mycket för utveckling . Både näringslivet, konsumenterna och själv har tjänat på Telias bolagisering, konkurrensutsättning och etableringen av flera mobiltelefonioperatörer i . Många teleoperatörer har gett sig in på marknaden och konkurrerar med om telekunder. Tyvärr är konkurrensen bristfällig gällande fastnätstelefonin. gäller EU-förordningen om lika tillträde till accessnätet, men i och med höga avgifter för operatörer som vill ha tillträde till nätet finns risken att konkurrensen inte fungerar på tillfredsställande sätt. () har till uppgift att bevaka denna typ av frågor. Konkurrensen måste också öka vad gäller förval av operatör samt när kunden vill byta operatör. Ett enkelt sätt att underlätta byte av teleoperatör vore att ringa upp ett nummer, knappa in telefonioperatörens kod samt en personlig kod och så kopplas man över. kräver att regeringen genomför en översyn av konkurrenssituationen på telemarknaden. Infrastrukturen Regeringens bredbandspolitik har havererat. Kommunerna har inte ens haft råd att ansöka om statligt bidrag till bredband. Skatteavdragen för hushållen är fel utformade så tillvida att egeninsatsen är alldeles för hög. Regeringen har själv hävdat att utbyggnaden av IT-infrastrukturen i första hand skall ske i marknadens regi. Likväl avsätter regeringen stora summor av statliga medel för att det ska byggas regionala transportnät i landet. Enligt vår uppfattning kunde marknaden kommit i gång med detta tidigare om företagen fått klara signaler om vilken konkurrenspolitik som gällt i och vilken roll staten skulle spela. har staten tagit på sig ett onödigt stort ansvar för utbyggnaden som gör att marknaden till viss del avstår från investeringar. Den nedgång som skett inom den globala telekommunikationsmarknaden bidrar till att ytterligare försena utbyggnaden av bredband. Regeringen borde nu stimulera efterfrågan genom att erbjuda myndighetstjänster på Internet. Vi utvecklar detta senare i motionen. Den digitala klyftan I ett samhälle där en snabb teknikutveckling sker uppstår snart en s.k. digital klyfta. Den digitala klyftan finns i mellan dem som har och använder dator och dem som inte har eller använder dator. Klass, kön, familjetyp och ålder har stor betydelse för tillgången till, och utnyttjandet av, dator. Nästan var fjärde person anger ekonomiska skäl till varför man inte har dator. För att minska den digitala klyftan bör människor som vill ha en dator men inte anser sig ha råd t.ex. få göra ett skatteavdrag. I delstaten , i , finns det möjligheter för familjer med en inkomst som inte överstiger en viss summa att hjälpa sina barn med dator och programvara genom ett speciellt skatteavdrag. Avdrag kan även göras för viss utbildning, sommarläger och instruktionsböcker. Även andra typer av skatteavdrag finns i för att minska den digitala klyftan. Detta bör regeringen överväga i sin skatteavdragskonstruktion. IT och demokrati IT kan användas för att stärka civilsamhället och för att främja deltagardemokratin. har informationstekniken främst använts till att öka informationen från politiska institutioners sida men ännu inte så mycket för att öka deltagandet från medborgarnas sida. Den nya informationstekniken har en enorm potential när det gäller att vidga medborgarnas möjligheter att delta i och påverka problemformuleringar och diskussioner före beslut i folkvalda församlingar. Informationstekniken erbjuder nya möjligheter att utkräva ansvar från och utöva medborgerlig kontroll över statsmakt och valda företrädare för folket i den representativa demokratin. Offentlighetsprincipen borde kunna tillämpas så att handlingar som enligt lagstiftningens principer är att betrakta som allmänt tillgängliga också görs tillgängliga på nätet. För att stimulera till ökat valdeltagande bör försöksverksamhet med Internetbaserad röstning genomföras för gruppen utlandssvenskar vid nästa val. Det är en grupp medborgare som ofta har stora praktiska bekymmer att avlägga sin röst. Om det fanns en möjlighet att rösta även via Internet skulle förmodligen valdeltagandet öka. Problem som måste lösas är dels legitimeringen, dels skyddet från otillbörlig påverkan i samband med själva valhandlingen. Detta bör uppmärksammas av regeringen. IT och myndigheter 24-timmarsmyndigheten Den statliga förvaltningen bör vara ett föredöme som aktiv användare av informationsteknik i den egna verksamheten och i samverkan med företag och medborgare samt utvecklas till s.k. 24-timmarsmyndigheter. Vi vill understryka vikten av att myndigheterna aktivt arbetar med att öppna sina system för medborgarna så att många rutinärenden kan av utan större insatser från personalen. Det är dock viktigt att också peka på att IT-användningen måste utvecklas under ordnade former. En enkät från Styrelsen för psykologiskt försvar visar tecken på stora skillnader mellan myndigheters IT-användning och en risk för att känslig information blir åtkomlig utan avsikt. Utredningen varnar också för en utveckling där tekniken av besparingsskäl blivit den viktigaste kommunikationslänken med allmänheten. Elektroniska signaturer och elektroniska (EID) har som första land fastställt en standard för elektronisk identifiering. Standarden bygger på användning av asymmetrisk kryptering och särskilda certifikat för att utföra stark identifiering, generera digitala signaturer och ta fram engångsnycklar för nätkryptering. Genom att lägga dessa funktioner på ett s.k. smart kort, vars yta är ett SIS-godkänt identitetskort, får man ett mångsidigt och användbart verktyg som möjliggör säker IT-användning i alla miljöer. Denna standard har väckt stor uppmärksamhet internationellt. En del problem återstår att lösa vad gäller hanteringen av certifikat, begreppet underskrift i lagstiftningen m.m. Regeringen bör påskynda arbetet med att implementera användandet av elektroniska signaturer i . Installera en e-envoy premiärminister installerade en s.k. e-envoy. Det är ett slags nationell IT-samordnare med uppgift att se till att landets medborgare och näringsliv kan dra maximal nytta av kunskapsekonomin. Tre mål har satts upp: Att har bäst miljö i världen för elektronisk handel . Att se till att alla som vill har tillgång till Internet . Att alla myndighetstjänster finns tillgängliga elektroniskt . IT-samordnaren rapporterar direkt till premiärministern tillsammans med ansvarig IT-minister. Den engelska regeringen har också pekat ut ansvariga ministrar för e-strategy, e-commerce and competitiveness och e-government. Det senaste konkreta resultatet från the e-envoy office är en portal UK Government Gateway som låter olika myndighetssystem kommunicera så att tjänster på nätet blir tillgängliga för medborgare och företagare. I har Statskontoret en samordnande uppgift vad gäller IT-frågor hos myndigheter. är regeringens tankesmedja och rådgivare på IT-området. Ingen av dessa kan fylla de behov som e-envoy kan göra. Det krävs ett tydligt uppdrag direkt från regeringen med mandat och resurser att hjälpa myndigheterna att öppna upp sina system för medborgarna elektroniskt. Vi vill uppmana regeringen att inrätta en nationell IT-samordnare med ambitioner att förverkliga den vision som vi har skisserat här. Ta fram nya e-tjänster till medborgarna och stärk demokratin genom att använda informationsteknikens fördelar. Öka tilliten och tillgängligheten till IT och ge chans att vara en ledande IT-nation . Upphovsrätt I utvecklas många programvaror. För att stimulera affärsutvecklingen, men också för att upprätthålla moralen, är det viktigt att s.k. piratkopiering av programvara bekämpas. Staten är en stor konsument av programvara på en nationell marknad. I en rapport från Statskontoret (2000:11) visas att staten har problem med sin programvaruhantering. 65 av 278 myndigheter har undersökts. av myndigheterna kunde garantera att man enbart använder laglig programvara. En femtedel inventerar aldrig sitt programvaruinnehav. För att stävja detta måste en policy för programvaruhantering upprättas. Regeringen har ett övergripande ansvar att detta sker . () Skånberg (kd) () () () () () () () () ()