mot · GO02Fi24 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi24av , Bo (m)med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårproposition1 SammanfattningEn fungerande rättsstat är garanten för en samvaro människor emellanpräglad av humanism och ömsesidig respekt. I dagens svikerrättsstaten sina medborgare. Särskilt oroväckande är utvecklingen ikriminellt belastade ungdomsgrupperingar. I en miljö präglad av stortutanförskap och få utvecklingsmöjligheter attraherar en kriminell tillvaro.Vi moderater ser allvarligt på denna utveckling och framställer i dennamotion en rad verkningsfulla åtgärder, vilka det redan på tilläggsbudget för iår kan fattas beslut om. handlar det om flera parallella förändringar avarbetsmarknadspolitiken, skattepolitiken och familjepolitiken för att skapabättre utvecklingsmöjligheter för alla. behöver också fler poliser föratt leva upp till ambitionen att vara en rättsstat. I motionen föreslår vi bl.a.följande åtgärder avseende polisväsendet.- Anställ 250 nya poliser redan i årPolisbristen är det mest påtagliga problemet inom rättsväsendet. Medregeringens budget dröjer det till 2004 innan polisen får ytterligareresurser. Enligt hade verksamheten kunnat utökas med 250poliser med hjälp av ett extra anslag i tilläggsbudgeten. Viföreslår därför att anvisar nödvändiga resurser till polisväsendetför att tillgängliga poliser skall kunna anställas redan i år.- Anställ ytterligare civil personalArbetet med renodlingen av den uniformerade personalen måsteintensifieras. Parallellt med nyrekryteringar av poliser bör därförkompetent civil personal anställas för att förstärka bl. Såväl kriminalteknisk expertis som personalmed annan bred kompetens bör anställas ochnödvändiga medel göras tillgängliga på tilläggsbudget.- Moderniserad utrustning för effektivare brottsutredningarPolisens utrustning är föråldrad. Nya vapentyper, modernare bilar och enny sambandsutrustning är satsningar som kan inledas redan nu omnödvändiga resurser görs tillgängliga.- Bemanna narkotikarotlarnaNedskärningar på polisens insatser mot narkotikahandeln och ungdoms-missbruket är förödande. Ungdomsmissbruket har ökat markant blandungdomar . Utan stöd av polisens kunskaper ochsärskilda befogenheter kan samhället inte komma tillrätta med detta ökademissbruk. Polisens narkotikarotlar måste därför bemannas och ges ökaderesurser.- Ersättning för övertidsuttagLåt poliser som vill arbeta övertid få göra det. går medborgarnamiste om många värdefulla polisinsatser därför att polischefer inte kanersätta poliserna för övertiden. I väntan på nyutbildade poliser måste depoliser som finns att tillgå användas maximalt.- Förbättrad arbetsmiljö för polisenPoliserna arbetar ofta under tuffast möjliga omständigheter. Utvecklingenmot fler grövre brott påverkar deras arbetsmiljö högst påtagligt. Samhälletmåste ge poliserna bästa tänkbara stöd i form av drägligaarbetsförhållanden, möjligheter till vidareutbildning och kompetentarbetsledning. Insatser för att förbättra polisernas arbetsmiljö kan vidtasredan nu.2 Innehållsförteckning3 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ytterligare utbildningsplatser inompolisutbildningen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av förstärkning av anslag 4:1 med250 utöver regeringsförslaget till tilläggsbudget.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av civil personal till polisen.4 Ett dödligt ungdomsvåldSverige har begynnande tecken på allvarlig gängrelateradvåldsbrottslighet i och omkring våra största städer. Det handlarfortfarande om lösliga gängbildningar i de flesta fall, menvåldsupptrappningen är tydlig.Den 9 december 2000 mördades en 17-årig pojke i av ett gäng pågrund av sina antagna rasistiska uppfattningar. Misshandeln som föregickmordet var utdragen och utförd av flera personer. Mordet används på Internetav främlingsfientliga intressen som grund för upptrappning av främlingshateti . Förövarna är namngivna, förloppet utförligt beskrivet och denpåföljd som utdömdes för några av förövarna, samhällstjänst och vård inomsocialtjänsten i tre fall och böter och vård inom i tre andrafall,hånas som innehållslösa.Den 26 januari mördades en elev på gymnasium påskoltoaletten av ett pistolskott genom halsen. Gärningsmannen var en 19-årignarkotikapåverkad pojke, tidigare dömd för grov brottslighet vid ett antaltillfällen. Bakgrunden till mordet var en ouppklarad narkotikaaffär. Bådegärningsmannen och hans medhjälpare hade varit föremål för en radbrottsförebyggande insatser från de sociala myndigheterna.Den 5 april dödades en 17-årig pojke i en uppgörelse mellan två gängi . Han avled efter att ha misshandlats med påkslag, sparkar och ettknivstick i ryggen. Flera representanter för offentliga myndigheter medverksamhet i uttryckte i anslutning till mordet åsikter om att detinträffade var väntat och att de förväntar sig att det kommer att inträffa igen.Vi är i början av en utveckling som snart hotar att göra brott till en ständigdel av vår verklighet. Unga människor får sätta livet till i gängrelateradeuppgörelser. Vi har ett ansvar för att öppet redovisa det som sker och attförsöka förstå de bakomliggande faktorerna. Några inslag återkommer ofta.Det handlar om unga människor som växer upp i miljonprogrammetsbetongförorter. Ofta är narkotika inblandad. Ungdomar, vars föräldrarinvandrat till , är tydligt överrepresenterade.Moderaterna ser detta som ytterligare ett uttryck för ett sönderfallandevälfärdssamhälle. I formas ett nytt klassamhälle där bristen på egnamöjligheter för många ungdomar ersätts av kriminella karriärer.5 Utanför möjligheternas Sverige5.1 Utanför välfärdsstatens murarVarför fastnar vissa ungdomar i grov kriminalitet? Erbjuds inte alla delika möjligheter som regeringen hävdar? Många ställs åt sidan och harinte de möjligheter som de flesta får. Det leder inte automatiskt tillkriminalitet, men det förklarar en del av de fall när det gör det.Välfärdsstaten är generös med bidrag till den som landat innanförvälfärdsstatens murar. Många av välfärdssystemen är uppbyggda för att skjutatill bidrag till den som har eller åtminstone har haft en deklarerad inkomst ochsom bor i en egen bostad. De som försörjer sig på svartarbete och som intehar en fast förankring på bostadsmarknaden lämnas däremot ofta utanförvälfärdsstatens murar.I de områden där många av de ungdomar som utgör kärnan ochrekryteringsbasen för den växande gängkriminaliteten bor och vistas ärutanförskapet påtagligt. De svenska socialförsäkringarna finns inte till fördem. Mycket av samhällsdebatten som förs kring våra olika bidragssystemförs ovanför deras huvuden.5.2 Utanför rättsstatens trygghetsgarantiMånga upplever att rättsstaten fungerar dåligt. Brottsligheten bekämpasinte, poliserna finns inte tillgängliga och påföljderna är för veka. Närrättsstaten sviker sin uppgift skapar det oro i hela landet och blottläggerlaglösheten, mest i de områden där kriminella är särskilt aktiva. I flerastorstadsförorter upplever medborgarna att ungdomsgäng tar över. Dehanterar droghandel, stölder och ekonomisk långivning undermaffialiknande former. upplevs en skrämmande närhet till våld,hot och organiserad brottslighet.Många försöker leva sina liv ärligt och inom lagens råmärken. De fårbetala det högsta priset för den dåligt fungerande rättsstaten. När polis intebekämpar brott, får medborgarna kämpa mot brottsligheten själva.För många med en bakgrund från andra länder är dessutom bilden avpolisen en annan än för många som växt upp i . Polis förknippas medförtryck och övervåld. När närpoliser blivit fjärrpoliser och polisen barakommer på akuta utryckningar förstärks denna uppfattning.5.3 Utanför den reguljära arbetsmarknadenI många problemtyngda familjer har arbetslöshet och utanförskap gått iarv. Barn lär sig tidigt att deras föräldrar inte kan stå på egna ben ochklara av familjens försörjning. Det tycks aldrig bli tillräckligt godaförhållanden på arbetsmarknaden för att alla de som kommit till Sverigefrån andra länder skall kunna få göra en insats.I de större städerna råder akut arbetskraftsbrist till snart sagt allatyper av arbetsuppgifter. Det saknas bilmekaniker, barnskötare,tågkonduktörer och butiksbiträden, men något utrymme för det stora antalinvandrare som inte har arbete finns inte.En tydligare signal om att inte behövas kan inte det svenska samhälletsända till dessa familjer, de arbetslösa och deras barn. Många har dessutomlånga utbildningar från sina hemländer som inte får användas. Får de någrajobberbjudanden handlar det antingen om en etnisk arbetsmarknad, därvänner och bekanta från det gamla hemlandet kan erbjuda ett arbete, ellerockså utlämnas man till de uppgifter som svenskarna själva inte vill utföra, dåofta också mot svart betalning.Det har bl. a. hävdats att det finns mellan 15 000 och 20 000, nästanuteslutande, invandrarkvinnor som utför svarta städtjänster i svenska hem.Samtidigt förs en offentlig debatt där denna typ av arbetsuppgifternedsättande kallas pigjobb och förklaras icke önskvärda. De skall inte införasi , säger socialdemokratiska makthavare till alla dem som redan itysthet gör jobbet.5.4 Det kriminella erbjudandetAlla får inte vara med och ges inte samma möjligheter iSocialdemokraternas . I flera av storstädernasmiljonprogramsområden upplever medborgarna att det regeringentalar om inte är deras . I denna utanförskapsmiljö frodasantidemokratiska och kriminella uppfattningar.Till skillnad från allt som upplevs som stängt finns ett erbjudande somstår öppet för alla och som inte diskriminerar någon. En kriminell karriär gersnabba pengar, skapar respekt för den egna personen och leder i mycket fåfall till några kännbara efterföljder.Det finns en skev uppfattning om att många människor som växer upp itorftiga uppväxtmiljöer automatiskt är passiva människor i behov av stortstöd. Det finns naturligtvis exempel också på detta. Det som dock mer präglarmånga av ungdomsgängen är den kravfulla, hårda inre miljön. Under närmastmilitäriska former organiseras och skapas lydnadsförhållanden. Många visarprov på ledaregenskaper och betydande uppfinningsrikedom, allt dock använtför att utföra kriminella handlingar. De gör karriär på det enda vis somerbjuds.6 Narkotikan en avgörande faktorNarkotika finns där dagens unga finns. Den är billig och de flesta ungahar i realiteten enklare att få tag i narkotika än i alkohol. Det har dessutomskett en förskjutning i synen på användandet av narkotika. Många ungasom använder narkotika anser sig inte knarka. De injicerar inte ochkänner inte något tvångsmässigt beroende. De blandar olikadroger på ett sätt som inte skett förut. Det görs oftast först bara underhelgerna, med en känsla av att de kan kontrollera drogintaget. Närpersonlighetsförändringar börjar visa sig, fysiken bli sämre och beroendetmer framträdande är det oftast för sent att komma ur missbruket.Till skillnad från den överblickbarhet som den systembolagsförsåldaalkoholens tydliga angivelse av mängd och alkoholhalt ger, vet intenarkotikabrukarna vad han eller hon gör med kroppen. De vet inte hur starknarkotikan är och de vet inte effekterna av att blanda olika preparat. I vissafall ger intaget en lyckoruskänsla, ibland skapar det kraftigt illamående och ien del fall omvandlar det brukarna till mänskliga monster.I flera av de fall som uppmärksammats har förövarna varitnarkotikapåverkade. Det gällde vid dödsskjutningarna kring Stureplan på1990-talet och senast vid mordet i för att nämna ett par. Detförskjuter lätt gränserna för vad som inträffar, och finns sedan vapen med ibilden blir lätt konsekvenserna förödande.För att bryta våldsupptrappningen måste åtgärder för att bekämpanarkotikans utbredning ingå som en bärande del. Den lagstiftning som finnsdär även eget bruk av narkotika är kriminaliserat med fängelse inskrivet istraffskalan är en bra och offensiv lagstiftning. För att den skall fylla sittsyftemåste den efterlevas. Det kräver polisiära resurser för att närvara iungdomsmiljöer och aktivt störa narkotikamissbruket.7 En misslyckad integrationspolitikI våra fängelser och i de ungdomsgäng där den kriminella livsstilenrekryterar nya utövare är förövare med invandrarbakgrund kraftigtöverrepresenterade. Ett av många exempel på detta är densammanställning som det brottsförebyggande projektet i Sollentunakommun gjorde med anledning av en snabbupptrappning av personrån som skapade problem i kommunen.I sammanfattningen beskrivs gärningsmännen som ,samtliga pojkar, har utländsk bakgrund men är själva födda iSverige. Brottsoffren är pojkar i åldern . Den utvärderade perioden gällde en femmånadersperiod iSollentuna, då 89 brott anmäldes, de flesta personrån med stöld avmobiltelefon, kläder och andra tillhörigheter. I 29 av fallen ledde brotten tillåtal. Många vågade emellertid inte anmäla rånen, som i verkligheten var ännufler.Varje gång ett rån utförs av en person eller grupp med överrepresentationav invandrarungdomar och där offren är svenskar bidrar det till de historiersom sprids på svenska skolor och på Internet. Det skapar en effektivrekryteringsgrund för främlingsfientliga grupperingar. Det offentliga Sverigestaktik avseende detta har varit att angripa det som enbart ett ideologisktproblem.Artister, politiker och andra framträdande personligheter har ställt sig uppoch fördömt främlingsfientlighet utifrån det självklara perspektivet att allamänniskor är lika mycket värda. Det riskerar att leda till att det som utgörgrogrunden för problemen passeras okommenterat, nämligen återkommandebrottslighet som skapar djupa kulturella klyftor i och som bara kanbekämpas med att lagföra de brott som utförts. Det skulle bidra till att geandra chanser till utveckling för de ungdomar med invandrarbakgrund som inte ser andra utvecklingsmöjligheter än det som den kriminellaverksamheten erbjuder.8 En mätbar våldsupptrappningDe flesta svenskar bor i områden där grova brott är förhållandevissällsynta, områden där man tryggt kan promenera hem utan att ängsligtsnegla över axeln för att se vem som går bakom. De är också områden därföräldrar slipper oron för att barnen skall utsättas för brott på vägen hemfrån bio eller dansklubbar inne i stan.Många är helt enkelt vana vid ett som är tryggt och förskonat frånde grövsta former av kriminalitet som vi sett prov på i andra länder.Regeringen underblåser gärna bilden av som ett exceptionellt tryggtland.Den bilden stämmer inte för en stor grupp av människor i det nyaklassamhället. har hunnit ikapp och gått ommånga andra länder i brottsstatistiken.Sedan 1993 har brottsligheten minskat dramatiskt i exempelvis USA.Våldtäkterna har minskat , rån med 35 och misshandel med 18procent. Den samlade allvarliga brottsligheten är den lägsta . Antaletbrottsoffer har aldrig varit lägre sedan mätningar inleddes 1973.Sverige har gått åt rakt motsatt håll. Det grovavåldet har både blivit grövre och vanligare. har antaletmisshandelsbrott ökat med . blev närmare 17000 fler svenskar misshandlade jämfört med , 33 000 fler jämfört med1980 och nästan 40 000 fler jämfört med . Antalet anmälda rån har gåttupp med . Bara under förra åretbegicks 8 915 rån i , vilket är 3 000 fler än 1990. De flesta utgörs avpersonrån, men den största ökningen stod bankrån för som ökade med 29procent.Våldsupptrappningen i visade sig också i den senaste jämförandebrottsofferundersökningen där brottsnivåerna i ett 15-tal länder jämförsregelbundet. tillhör nu den föga smickrande världstoppen vad gällerantalet brottsoffer. drabbas var fjärde svensk av brott.Risken att utsättas för våld är nu högre i än i , och Sverigehamnar dessutom över genomsnittet vad gäller rån och bilinbrott. Generellt ärdet bara och som har en högre brottslighet än Sverige.Det grova våldet har ökat snabbt, men drabbar fortfarande enförhållandevis liten del av befolkningen. Många har därför ännu inte känt avkonsekvenserna, och svenskarna känner sig fortfarande förhållandevis trygga.Men för de mest utsatta är brottsligheten en påträngande delav en otrygg tillvaro. Nyrekryteringen till unga kriminella nätverk är stor.Den organiserade brottsligheten växer i omfattning och visar tecken påuppdelning i olika etniska grupperingar.Regeringen har ansvaret för den här utvecklingen. I en rad länder harbrottsligheten minskat, eller åtminstone inte ökat. Receptet har varit flerpoliser inte färre, som här, och förutsägbara och kännbara påföljder förbrottslingar, inte fler brottslingar dömda till påföljder som verkställs utanföranstalt.Socialdemokraternas kriminalpolitik har gjortSverige våldsammare, mer otryggt och dessutom mer slutet. Den laglydigamajoriteten av medborgare vågar inte gå ut och nätter dåbrottslingar och ungdomsgäng tar över många gator och torg.För att bryta denna utveckling krävs en kriminalpolitik som tarkriminaliteten på allvar. Det måste vara en politik som mer är inriktad på attförsöka gripa brottslingarna och utkräva ett ansvar av dem, i stället för dagensordning där den laglydiga majoriteten får bära de tyngsta konsekvenserna.9 En ansvarsfull kriminalpolitik9.1 UtgångspunkterDet är fullt möjligt att stoppa den pågående våldsstegringen i Sverige.Men det krävs att samhällsinsatserna för brottsbekämpning koncentrerastill de områden som har en direkt kontakt med de verksammabrottslingarna. Genom ett starkt rättsväsende går det att minska antaletmänniskor som skadas och kränks på grund av brottslingars gärningar.Inget skadar medborgarnas förtroende för rättsstaten så mycket somuppfattningen att brottslingar kommer undan utan påföljd, att brott lönar sig.Socialdemokraternas besparingar på polisen och andra rättsvårdandemyndigheter har skadat detta förtroende. Regeringenskriminalpolitik har på flera områden inneburit att man lämnat över ansvaretför brottsbekämpningen och samhällsskyddet till medborgarna själva. Privatasärkerhetsaktörer har tagit över mycket av det som var naturligauppgifter för polisen.Det har gjort att många medborgare inte längre känner att rättsstatenerbjuder skydd mot brottsligheten. Varje brottsanmälan som skrivs av utanutredning undergräver förtroendet ytterligare.Medborgarna har rätt att ställa krav på det svenska rättsväsendet. Etteffektivt och välfungerande rättsväsende måste klara av:- att förhindra brott och återfall i brott- att rättssäkert och effektivt utreda och klara upp allmänhetensbrottsanmälningar- att utdöma påföljder som för medborgarna framstår som rimliga ochrättvisa- att säkerställa att dessa påföljder verkställs under säkra och humanaförhållanden.9.2 Långsiktiga förändringar av rättsväsendetAtt hindra en fortsatt våldsstegring förutsätter åtgärder både . En ny familjepolitik, en politik för nya jobb och enskattepolitik som erbjuder möjligheter för alla har stor betydelse för atthindra att kriminella kulturer och beteenden växer fram. Sådana åtgärderär av grundläggande betydelse, men får effekt först så småningom.En politik som ger fler människor möjlighet att av egen kraft skaffakunskaper, arbete och bostad är även en politik som gör att fler väljer bortbrottsligheten. Arbete och studier skall löna sig och premieras. När välstudier, arbete och fungerande familjer blir den säkraste vägen till en bättretillvaro framstår inte längre det kriminella erbjudandet som lika lockande.Det kriminella erbjudandet måste göras oattraktivt. Att begå brott skallinte löna sig. Många framtida brottslingar visar redan som barn upp tydligatecken till asocialt beteende och hänsynslöshet. Skolan och socialtjänstenmåste därför redan tidigt möta dessa beteenden med tydliga markeringar.Ungdomar som är gamla nog att dömas av domstol skall bliföremål för insatser från kriminalvårdens sida. Konsekvenserna av att begåbrott bör präglas av förutsägbarhet och skall dessutom fylla ettallmänpreventivt syfte. Strafftänkandet har tyvärr gått förlorat i dagenspåföljdssystem för unga. Ett sådant tänkande står inte i någotmotsatsförhållande till att den dömde även får ett eventuellt vårdbehovtillgodosett. Kriminalvården har stor kompetens när det gäller insatser för attpåverka och stödja intagna att bryta med ett kriminellt beteende.Socialtjänsternas sätt att hantera dessa uppgifter visar upp storabrister, och bland ungdomarna sprider sig uppfattningen att vård inomsocialtjänsten är detsamma som att inget händer.En stor del av brottsligheten orsakas av redan etablerade brottslingar somgång på gång återfaller i brott. De utgör ett hot mot andramedborgare och deras upprepade brottslighet måste mötas medfrihetsberövande påföljder som stegras i takt med antalet återfall. Många avdessa personer begår sina brott inom nya brottsliga organisationer ochnätverk. Skall samhället få kontroll över dessa organisationer måste straffhotrealiseras och verkställas under former som omöjliggör att ytterligare brottkan planeras och organiseras från anstalterna.Men viktigare än straffens längd är kanske att risken att åka fast ökar. Detkräver att färre brott skrivs av och att fler slutar med lagföring vid domstol.Det i sin tur förutsätter att poliserna är tillräckligt många för att snabbtkunnavara på plats när allmänheten ringer och en utredningsverksamhet som klararupp flertalet av de brott som anmäls.Socialdemokraterna har, efter att först ha lagt ner all polisutbildning ilandet, nu återigen startat polisskolor på tre platser i landet. Dessa insatserräcker dock inte till för att skapa en tillräckligt slagkraftig poliskår.Moderatasamlingspartiet anser att antalet poliser i bör öka till cirka 19 000.Med regeringens utbildningsinsatser kan antalet poliser i bästa fall uppgå till16 800 . Det behövs alltså ytterligare förstärkningar vad gällerantaletutbildningsplatser om polisen inom en rimlig framtid skall klara av sinauppgifter.9.3 En långsiktig förstärkning av polisväsendetDet är enligt vår mening nödvändigt att långsiktigt bygga ut polisväsendetför att trygga medborgarnas säkerhet. Polisens verksamhetsnivåmotsvarar varken statsmaktens eller medborgarnas förväntningar.Polisen är ålagd en rad uppgifter som den inte har resurser att lösa.Ambitionsnivåerna och resursnivåerna är inte i balans i regeringensvårproposition. I annat sammanhang anslår vi därför nödvändiga resurserför en utbyggnad av polisväsendet.Antalet poliser uppgår till knappa 16 000, vilket åtminstone är 3 000för få för att uppfylla statsmaktens verksamhetsmål. Regeringens angivnabudgetförslag innebär att polisen inte ges några ytterligare resurser under2002 och 2003. Polisen tvingas alltså även fortsättningsvis att under denärmaste åren driva en verksamhet som inte uppfyller statsmaktensmålsättningar.10 Ett program för trygghet nuKriminalpolitikens inriktning i det långa perspektivet har avgörandebetydelse för brottsutvecklingen i , men mycket kan åstadkommasmed omedelbara åtgärder för att bättre möta medborgarnas krav pårättsväsendet. Under en lång rad av år har servicen till medborgarna pågrund av resursbrist försämrats avsevärt. I det korta perspektivet krävsdärför omedelbara åtgärder för att höja verkningsgraden ochmedborgarservicen hos de rättsvårdande institutionerna.Vi presenterar i det följande ett antal åtgärder som kan finansieras påtilläggsbudget och ge snabb effekt.10.1 250 poliser redan i årRegeringen ger i vårpropositionen polisen extra resurser först , vilketgör att de förstärkningar som så väl behövs nu fördröjs ytterligare. För denärmaste åren föreslår regeringen till och med minskade anslagsramar förpolisväsendet, utöver de resurser som nödvändigtvis måste anslås för atttäcka uppkomna underskott. Att dra ner på utgiftsramarna fram till 2003och sedan först skjuta till ytterligare resurser i budgetperiodens sista år fårkonsekvenser. I det korta perspektivet innebär det att det inte blir möjligtatt anställa de 250 poliser som finns tillgängliga .