mot · GP02Fi292 · 2001-10-05 00:00:00 — I ett sådant scenario förutspås tillväxten bli 2002. 5.2.2 utgångsläge Helt oavsett hur utvecklingen efter terrorattackerna kommer att bli är det helt säkert att 2001 blir det sämsta året , då tillväxten var (se diagram). De goda åren är definitivt över. Regeringen har försuttit ett historiskt tillfälle att genomföra strukturella förändringar för att förbättra den svenska ekonomins funktionssätt på lång sikt. Det kommer att dröja innan en liknande tillväxt uppstår i den svenska ekonomin. på länge börjar nu antalet öppet arbetslösa öka. Antalet varsel ökade markant . Under månaden varslades 7 500 personer om uppsägning, att jämföra med 3 500 och 1 800 . Det är framför allt de stora exportföretagen och deras underleverantörer som planerar personalinskränkningar. Särskilt drabbade var elektronikindustrin med 1 800 varsel och uppdragsverksamheten (inkl. IT) med 1 100 varsel. Så många som 1 300 av den senaste månadens varsel beror på hot om företagsnedläggning. 5.2.3 Hur går svensk industri? Enligt undersökningar gjorda av kan konjunkturen vara på väg att bottna . Orderingången har minskat ytterligare . Men de flesta tillverkningsindustrierna uppger att produktionsvolymen nu kommer att ligga framöver. Några delbranscher uppger en något ökad aktivitet. De prissänkningar som många branscher tvingats till verkar nu vara över. Konsumtionsvaruindustrin är fortfarande mycket stark. av god tillväxt uppvisar nu byggbranschen tecken på avkylning. uppgav vartannat byggföretag att brist på personal var det största hindret för ökad aktivitet. uppger endast vart fjärde byggföretag samma sak. inom sällanköpsvaruhandeln uppger nu av vikande försäljningssiffror att lagren inte är för stora. Branschen är ändå relativt pessimistisk . Bilförsäljningen har minskat oavbrutet . Att människor sällan investerar i kapitalvaror kan vara en indikation på att någon vändning i svensk ekonomi inte ligger direkt runt hörnet. 5.2.4 Inflationen och löneutvecklingen Enligt förväntas konsumentprisindex öka . Prognoserna har skrivits ner marginellt sedan terrorattackerna i . efter attackerna förde flera centralbanker i västvärlden en mycket expansiv penningpolitik för att understödja finansmarknaderna. Det kan ha gjort att den lägre inflation som normalt skulle ha uppstått uteblev. Om löneglidning har det inte skrivits mycket . Enligt de prognoser som gjordes så kommer tillväxten att överstiga den potentiella tillväxten . Efter händelserna i är framtiden däremot betydligt mer svårbedömd. Under den andra delen av har lyckats föra en lågräntepolitik, vilket har varit till hjälp för företagandet. Vid några få tillfällen har man även höjt räntan för att hejda inflationen. Som lägst var räntan under 19981999. sammanföll den reala lönetillväxten och den nominella nästan fullständigt. beslutade man att sänka reporäntan med 50 punkter till efter terrorattackerna i för att stimulera ekonomin. Det var ett beslut i linje med vad andra centralbanker gjort. Bedömare tror att kommer att sänka reporäntan ytterligare /våren. Storleken på nästa sänkning avgörs av vilket säkerhetspolitiskt scenario som kommer att utspelas. Om det s.k. jordbävningsscenariot inträffar tror bedömare att nöjer sig med en ytterligare sänkning på 25 punkter. Skulle ett mer krigsliknande scenario bli verklighet kommer att sänka reporäntan med åtminstone ytterligare 50 punkter. Likaså tror man att kommer att höja räntan återigen under andra delen av 2002. 5.2.5 Är kronan undervärderad? Den svenska kronan har ett historiskt lågt värde. När kapitalrörelser sker globalt är kronan sårbar varje gång. Innan sänker räntan måste man överväga risken av en ytterligare depreciering av den redan så svaga kronan. har inte låtit sig hindras ifrån att sänka räntan. Men ett tydligt räntegap existerar alltjämt mellan och andra större länder. Den svaga kronan har under 20002001 visat sig bli ett hot mot inflationsmål. Importvaror som framförallt bensin har blivit betydligt dyrare på grund av den svenska kronans svaghet och därmed pressat upp konsumentprisindex. Bedömare upprepar envist att kronan är undervärderad. Säkerligen finns en viss undervärdering i den svenska kronkursen. Men de omfattande offentliga finanserna i gör att kronan anses vara mycket sårbar. Kronkursens fall förklaras av en sammansättning av två faktorer. Dels får stora pensionsfonder numera placera svenska folkets pensionsinbetalningar i utländska tillgångar, vilket leder till ett utflöde av kapital. Denna företeelse kommer säkerligen att jämnas ut efter tag. Den andra förklaringen till kronans fall är att alltjämt dras med allvarliga strukturella brister i form av framförallt höga skatter som gör att investeringar i inte anses vara tillräckligt lönsamma. 5.3 Prognoserna Normalt sett innehåller konjunkturprognoserna en bedömning av ekonomins utveckling och . har emellertid prognosmakarnas tidshorisonter blivit allt längre. Det är inte ovanligt att bedömningar görs även av utvecklingen de kommande tre till fyra åren. Denna utveckling beror bl.a. på att tidsperspektivet i den ekonomiska politiken förlängts. T.ex. har tidsperspektivet i finans- och budgetpolitiken förlängts till följd av den nya budgetprocessen. Utgiftstaken fastställs framåt och det övergripande målet om ett överskott i de offentliga finanserna på av BNP gäller över en konjunkturcykel. Till följd av inflationsmålet har i penningpolitiken ett tidsperspektiv på runt . Det innebär t.ex. att för att kunna bedöma räntepolitikens utveckling bör man också ha en uppfattning om inflationens och ekonomins utveckling och 2004. Naturligt nog har dock de bedömningar som görs för mer karaktären av scenario och kalkyler än regelrätta prognoser. räknar med att BNP stiger , vilket också är i närheten av flera bankers prognoser. 5.4 Den nya ekonomin Det är nog för tidigt att slå fast huruvida tagit steget in i vad som brukar kallas den nya ekonomin. Denna nya ekonomi förväntas leda till att bl a en hårdnande konkurrens skall generera en hög tillväxt utan att inflationen tar fart. Det nya är att ekonomins funktionssätt förbättras genom ökad användning av informationsteknik IT. Utbud och efterfrågan matchas bättre genom ökad IT-användning. Via Internet hittar köpare och säljare varandra lättare, billigare och snabbare. Elektronisk handel förbilligar också den offentliga sektorns inköp och upphandling. Tillverkare hittar den billigaste underleverantören direkt via sin dator. Beställningar kan göras direkt via nätet. Behovet av dyra lager minskar. Kapitalbindningen minskar och kapitalet kan arbeta mer fritt i företag som blir mer slimmade och effektiva . Produktiviteten ökar och företagen kan t o m sänka priserna. En annan effekt av den nya ekonomin är att tekniken sänker tröskeln för att starta företag. Distributionskostnader och kontaktkostnader för kunder och leverantörer minskar. Att köpa bil eller andra kapitalvaror underlättas av att kunderna får överblick över utbud och priser. Avtal om köp och finansiering kan träffas direkt via Internet. Geografiska avstånd och nationsgränser spelar knappast någon roll när köpare och säljare ska mötas. Skyddade eller dåligt utvecklade marknader utvecklas under trycket av den globaliserade konkurrensen. Flera tidigare monopolmarknader har avreglerats. I kombination med IT-teknikens nya möjligheter är det nu möjligt för konsumenter i hela landet att välja teleoperatör, elleverantör, researrangör eller långivare med lägsta pris direkt via nätet. Alla dessa faktorer medverkar till en ökande prispress. Fler och fler marknader blir nu tillgängliga via Internet och utsätts därmed för en ökande prispress i en nedåtgående spiral. En allt vanligare företeelse är pågående auktioner av sällanköpsvaror på nätet. Företagen får allt svårare att höja priserna. Inflationen hålls tillbaka. Utvecklingen i har under präglats av ovan nämnda kombination av teknisk utveckling och ökad produktivitet. Tillväxten har i huvudsak genererats genom nyutveckling och innovationer snarare än i traditionell produktivitetsutveckling. Man räknar med att av tillväxten kommer från innovationer och nyutveckling, främst inom IT-sektorn där nya teknologier och nya tjänster svarar för en betydande del. 5.4.1 Tas den nya ekonomins möjligheter tillvara i ? ligger bra till för att kunna behålla och utveckla en ledande roll i den nya teknik som är en förutsättning för den nya ekonomin. Men det krävs ett nytänkande som den nuvarande regeringen inte ens är i närheten av. Det är inte den gamla ekonomins regelverk som i alla delar passar bäst för den nya. Många nödvändiga förändringar måste beslutas av regering och riksdag. Hoten utgörs bl a av arbetsmarknadens bristande funktionssätt, dåligt fungerande lönebildning, ett alltför bistert allmänt företagarklimat och överbeskattning av arbete, företagande och sparande. Också utbildningssystemet spelar en mycket betydelsefull roll för ett lands möjligheter att hävda sig. Det är därför oroande att andelen högskole- och universitetsutbildade är lägre än i 40-talistgenerationen. måste tillhöra de mest framstående länderna i världen när det gäller kvalificerad utbildning för att tillhöra de mest framstående när det gäller välfärd och välstånd. har en framträdande position som IT-nation. Detta mycket tack vare tidiga och kvalificerade satsningar inom bl a universitetens och försvarsindustrins ramar vars resultat kunnat utnyttjas kommersiellt. är ett av världens mest teknikintensiva områden räknat i mobiltelefon, persondator och Internet per invånare. Framtiden i form av tillgång till t.ex. mobilt Internet är här redan verklighet. Paradoxalt nog kan skattepolitiken oavsiktligt men aktivt ha bidragit till denna utveckling. har länge varit, och är fortfarande, ett utpräglat högskatteland. Men i mobiltelefonens barndom avstod från att förmånsbeskatta just mobiltelefoner. Detta bidrog till att dessa snabbt blev starkt åtråvärda som fringe benefits hos löntagare som dignade under marginalskatter på som högst . Här lades grunden för ett stort mobiltelefonbestånd som legat i världstopp. På motsvarande sätt har beslutet att inte heller förmånsbeskatta företagens anställda för lån eller hyra av persondatorer i hemmet fört upp i topp när det gäller PC-användning i vanliga hushåll. av de svenska hushållen har tillgång till PC hemma. De skatteintäkter som staten gått miste om genom att inte förmånsbeskatta användningen av arbetsgivarens mobiltelefoner och datorer har varit marginella. Men de har bidragit till att sprida banbrytande teknik med stora dynamiska effekter för folkhushållet. Arbetsmarknaden och skattestrukturen i skiljer sig en hel del från , som ju har nått längst när det gäller att ta tillvara de möjligheter som den nya tekniken och ekonomin för med sig. Regeringen måste inse att konkurrerar med en omvärld som inte är långt efter oss när det gäller teknikutveckling och teknikanvändning. Vi kan mycket snabbt tappa det lilla försprång vi nu har på vissa områden. Det som krävs är snabba institutionella och strukturella reformer om skall kunna utnyttja sitt försprång när det gäller teknikanvändning i den nya ekonomin. Med rätt politik har fortfarande alla möjligheter att bli vinnare i den tilltagande globaliseringen. 6 alternativ 6.1 Grundläggande utgångspunkter 6.1.1 En social och ekologisk marknadsekonomi ger långsiktiga tillväxtförutsättningar förespråkar en social och ekologisk marknadsekonomi. Den historiska erfarenheten visar att marknadsekonomin är den bästa metoden för att skapa välfärd och ge utrymme för människors frihetslängtan och skaparkraft. Erfarenheterna efter kommunismens sammanbrott visar också att ett samhälle utan enskilt ägande förlorar en avgörande drivkraft för ett gott förvaltande. Marknadsekonomin är därför den mest effektiva och den mest demokratiska formen för att hushålla med begränsade resurser. Marknadsekonomin behöver ordning och regler för att kunna fungera effektivt. Denna ordning har inte alstrats spontant utan bygger på det kristna och delar av det klassiska kulturarvet. etik betonar rätt och fel, karaktär, hederlighet, duglighet och arbetsetik. Modern institutionell ekonomisk teori visar också att en sund och väl fungerande marknadsekonomi förutsätter institutioner som lagar, förordningar, normer och sociala konventioner. En ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner såsom förutsägbart rättssystem, personligt ansvarstagande, god affärsetik och hederlighet i uppträdande människor emellan utmärks av låg osäkerhet. Det kostar merarbete, tid och pengar för att kompensera och reducera osäkerhet. Låg osäkerhet främjar därför en hög tillväxt. Ekonomisk brottslighet är bland annat av detta skäl oerhört skadlig för samhällsekonomin. Om marknadsekonomin ska bidra till en god välfärd för alla måste den kombineras med en socialt ansvarsfull politik, som ger alla människor likartade förutsättningar och ser till att det sociala skyddsnätet fungerar i olika skeden av livet. Välfärdspolitiken ska vara generell i det avseendet att den ska ge en grundläggande trygghet för alla. Skatte- och bidragssystemen måste utformas så att människors egen kraft och engagemang uppmuntras, och att bidragsberoende motverkas. Inom ramen för marknadsekonomin vill vi förena frihet och solidaritet. Grundläggande är frihet under ansvar. Enskilda initiativ och personligt ansvarstagande ska uppmuntras. Statens uppgift är att säkra social trygghet för alla. Det sker genom skattesystemet, lagarna och den offentliga verksamheten. Ett exempel på detta är en gemensamt och solidariskt finansierad social service som alla medborgare har rätt till, men också stor frihet för individen att välja vem som ska tillhandahålla denna service. Det samhällsekonomiska målet ska vara att skapa en till alla delar god livsmiljö för människorna. Men ekonomisk utveckling får inte mätas genom ett snävt tillväxtbegrepp. Ekonomisk utveckling innebär i stället tillväxt av den totala nationalförmögenheten. I nationalförmögenheten räknas miljö- och naturresurser in, de mänskliga resurserna, produktionskapitalet samt en nations finansiella tillgångar. En tillväxt av nationalförmögenheten innebär en materiell välfärdsökning endast om hänsyn tas till miljöeffekter och påverkan på människans hälsa och förmåga. Den ekonomiska politiken ska främja en uthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Endast med detta synsätt kan ett gott förvaltarskap förverkligas och verklig välfärd utvecklas. En oreglerad marknadsekonomi riskerar att leda till miljöförstöring. Det beror på att vissa naturresurser kan utnyttjas gratis, eller till ringa kostnad, trots att de representerar stora värden. Ekonomiska styrmedel och stöd ska användas för att skapa ekonomiska motiv att agera miljövänligt för såväl konsumenter som producenter. Ett nära samarbete med näringslivet är en viktig del i detta arbete. För att skapa en god livsmiljö krävs också att handelspolitiken och miljöpolitiken utformas så att de stöder varandra. En förutsättning för att förverkliga den sociala och ekologiska målsättningen är sunda offentliga finanser och goda tillväxtförutsättningar. Ett gott samhälle byggs således utifrån en marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av sociala och ekologiska hänsyn. 6.1.2 Företagarklimat för välstånd och nya jobb De flesta politiska partier är överens om att de nya jobben i huvudsak måste skapas i den privata sektorn. Utrymmet för produktivitets- och effektivitetsförbättringar i framför allt de stora företagen innebär att man i dessa företag kan öka produktionen och minska antalet anställda. Förväntningarna på nya arbetstillfällen ställs i första hand på de mindre företagen. Det är också naturligt mot bakgrund av att studier av svenska företag visat att av alla nya arbetstillfällen genererats i mindre företag. Två tredjedelar av dessa har uppstått genom ökad sysselsättning i befintliga företag medan en tredjedel tillkommit genom nyetablering. Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt i kampen mot den höga arbetslösheten. På kort sikt spelar nyföretagandet en relativt liten roll för att påverka näringsstrukturen i , men för förnyelsen av näringslivet på är nya företag av största betydelse. Nyföretagandet ligger på en nivå som klart understiger exempelvis och och många andra länders i . Det kan också noteras att en betydande andel av de tillkommande företagen skapas enbart av skatteskäl. Dessa företag bidrar alltså inte alls till tillkomsten av nya jobb. Det är också ett anmärkningsvärt underbetyg att så många nya företag inte överlever i det svenska företagsklimatet. Betydelsen av ett attraktivt klimat för företagande ökar i globaliseringens tidevarv. När nationsgränser spelar en allt mindre roll för företag, kapital och människor är det länder som förmår skapa goda betingelser för företag och företagare som blir vinnare i kampen om jobben och de framtidsinriktade företagen. Ska trenden vändas och arbetslösheten långsiktigt hållas på en låg nivå måste små och medelstora företag och familjeföretag ses som en tillgång som ska värnas och uppmuntras. beroende av ett konkurrenskraftigt näringsliv som förlägger tillverkning, forskning, utveckling och andra strategiska verksamheter till kan inte nog understrykas. Det räcker inte att tala om vikten av ett ökat företagande, det fordras framförallt praktisk politik. Det handlar om att skapa bättre förutsättningar så att kreativitet kan frigöras, så att människor vågar förverkliga sina affärsidéer, vågar ta språnget att starta eget, ta risker, utvidga och nyanställa. Det går inte att genom politiska beslut tvinga fram företag och nya jobb, men det går i stor utsträckning att påverka människors vilja och möjligheter genom att förändra regler, skatter och strukturer så att medborgare kan dra nytta av varandras kunnande och idéer. Här finns den ekonomiska utvecklingens viktigaste drivkraft. 6.1.3 Höjd utbildningsnivå avgörande för långsiktig tillväxt Ett lands utbildningssystem och andelen personer i arbetskraften med längre högskoleutbildning har en central betydelse för den långsiktiga tillväxten. års forskning har visat att det går att fastställa relativt starka samband mellan utbildningssatsningar och ekonomisk tillväxttakt liksom mellan befolkningens genomsnittliga utbildningsnivå och teknologisk utvecklingsnivå. För ett litet land som är därför kvaliteten i vårt utbildnings- och forskningssystem än viktigare om vi ska kunna hävda oss i den internationella konkurrensen och har ambitionen att ta igen något av den konkurrenskraft vi tappat gentemot omvärlden . I andra länder som och har de stora utbildningssatsningarna på främst naturvetenskapliga och tekniska områden motiverats huvudsakligen med utbildningsekonomiska argument. Utbildningssatsningar har setts som investeringar. I har utbildningssatsningar av socialdemokratiska regeringar främst setts som en insats för att nå ökad jämlikhet, men i praktiken har det aktuella läget på arbetsmarknaden varit det som spelat en avgörande roll för inriktningen på satsningarna. Att högre utbildning ger högre ekonomisk tillväxt är därför inte självklart. Det som i slutändan avgör om utbildningssystemet bidrar positivt till tillväxten är kvaliteten i och inriktningen på utbildningarna, hushållningen med kompetens i näringslivet och avvägningen mellan spets- och breddutbildning. I dessa avseenden kan sannolikt göra mycket bättre ifrån sig. Jämfört med våra viktigaste konkurrentländer inom ligger sämst till när det gäller andelen av befolkningen med längre högskoleutbildning. Om man även räknar in kortare högskoleutbildning hamnar över snittet, men fortfarande efter länder som , , och . Se tabell 6.1. Ett första och naturligt steg för att förbättra utbildningsväsendet och öka andelen personer med lång högskoleutbildning är att satsa på grund- och gymnasieskolan. Det som missas under dessa perioder är ofta mycket svårt att ta igen senare i livet. Av bland annat detta skäl satsar extra resurser till kommunerna för att det redan på kort sikt ska vara möjligt att förbättra grund- och gymnasieskolan. Tabell 6.1 Andelen, i procent, av befolkningen i olika länder med lång högskoleutbildning samt andelen med kort och lång högskoleutbildning Inom högskoleutbildningen bör det betonas att kvaliteten i utbildningen aldrig får offras till förmån för kvantitet. har kvaliteten, under en i sig mycket angelägen utbyggnad av högskolan, blivit lidande just på grund av att regeringen av arbetsmarknadsskäl velat pressa in så många studenter som möjligt i högskolan. En framgångsrik satsning på forskning och utbildning kräver också ett konkurrenskraftigt skattesystem och ett näringslivsklimat som gör att de som utbildat sig i också vill stanna kvar och arbeta här. Risken för s.k. brain-drain, dvs. att just de högutbildade flyttar utomlands, mäts av IMD i World Competitiveness Yearbook. Att döma av de företagsledare som intervjuas där har en bit kvar för att kunna hävda sig mot viktiga konkurrentländer. Se diagram 6.2. Problemet beror för del främst på det höga svenska skattetrycket. Detta skapar inte bara problem vid högre utbildnings- och inkomstnivåer. Det är t.ex. inte alltid lönsamt för en undersköterska att utbilda sig till sjuksköterska. Löneskillnaden efter skatt täcker inte ens ränta och amortering på den nya studieskulden. Diagram 6.2 Risk för brain-drain. Företagsledarranking, skala 1-10 från mycket liten risk till mycket stor risk Vi är övertygade om att denna situation kraftigt kan förbättras med en annan skatte- och näringslivspolitik än den regeringen bedriver. budgetalternativ innehåller flera förslag som verkar i denna riktning. Sänkt skatt på arbete, inklusive slopad värnskatt, ett generösare studiestöd och lindrigare total beskattning av kapital är några exempel på detta. 6.1.4 Ökad sysselsättning tryggar välfärden Den kraftiga sysselsättningsökning som fanns när fyrpartiregeringen lämnade över regeringsmakten bröts av den socialdemokratiska regeringens politik från mitten av , och sysselsättningen föll sedan. Sysselsättningen ökar , vilket är glädjande. Men av den ekonomiska vårpropositionen kan också utläsas att arbetslösheten kommer att öka under slutet av treårsperioden. Det går alltså inte att slå sig till ro. Trots att är i slutet av en kraftig högkonjunktur är det uppemot 300 000 personer färre som har ett arbete jämfört . Massarbetslösheten har ändrat karaktär: från arbetslöshet till utslagning, har en utredning från Svensk handel visat. Studien försöker se hur den minskade sysselsättningen rimmar med bristen på arbetskraft. Fler studerar, fler är sjuka och fler har helt enkelt givit upp. Och ganska säkert är det också fler som jobbar svart. Det är alltså väsentligt färre som har ett jobb än 1990. rapporterar sju av tio företag svårigheter med att hitta arbetskraft. De historiskt låga sysselsättningsnivåer som etablerats är inte bara en följd av den djupa lågkonjunkturen , utan också en följd av den socialdemokratiska politik som aktivt gått ut på att få bort människor från arbetskraften genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder, generationsväxlingar och tillfälliga avgångsersättningar. Vidare har antalet förtidspensioneringar ökat kraftigt . Denna politik bidrar till passivisering av människor, vilket i sig är illa nog. Men den innebär också ett allvarligt hot mot långsiktiga förutsättningar att finansiera en rimligt omfattande offentlig verksamhet med god kvalitet. Den demografiska utvecklingen med historiskt låga födelsetal och en kraftigt ökande andel äldre med följande vård- och omsorgsbehov måste leda till en ny politik. Politiken måste skapa förutsättningar för en kraftigt ökad sysselsättning i framför allt det privata näringslivet. Regeringens politik har gått ut på att saneringen av statens finanser tillsammans med förhoppningar om en god internationell konjunktur ska lösa problemet. Inte heller föreliggande proposition ger några som helst konkreta besked eller förslag med syfte att långsiktigt öka tillväxtförutsättningar.