mot · GP02Fö221 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö221av och ()Översvämningarna av hösten och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översvämningarna av hösten och . Motivering I samband med de omfattande översvämningarna av drabbades såväl privatpersoner, näringsidkare som kommuner av skador. Enligt LRF fick ett 100-tal jordbrukare runt omfattande skador på mark och markanläggningar. Därtill kommer skogsbrukare, fiskare, småbåtshamnar, bryggor, småhus och fritidshus etc. I efterhand kan man konstatera att de nu gällande vattendomarna för med tillflöden är otidsenliga och otillräckliga för att möta de förändringar i klimat och nederbördsmängder som skett . När vattendomen för skevs räknade man bl a med en frusen period från nov/dec till snösmältningen. har vi inte haft denna frusna period. Skador av det slag och den omfattning som översvämningarna medförde ersätts enbart till viss del av försäkringar. Därför finns möjligheter för staten att träda in och helt eller delvis täcka vissa kostnader. Ersättning till kommuner För stöd till kommuner för kostnader till följd av översvämningarna har staten reserverat . Medlen tas av anslag 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. De kommuner som drabbades av översvämningar uppmanades att ansöka om bidrag hos regeringen. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Regeringen fattade beslut om ersättning till de kommuner som drabbades hårt av förra sommarens översvämningar. Beslut togs om att 15 kommuner sammantaget får av staten för merkostnader till följd av översvämningarna. Ersättningarna gäller kostnader som inte täcks av försäkring. Stödet gäller enbart kommuner. Regeringen beviljade även bidrag för återställande av efter förra höstens översvämningar. Det är de tre kommunerna som sammantaget fått . Med motiveringen att kanalen betyder mycket för turistnäringen och dessutom har kulturhistoriska värden och är av nationellt intresse bedömde regeringen att staten ska vara med och bidra till arbetet med att återställa kanalen. har således betalats ut. Ytterligare stöd kan aktualiseras, men enligt uppgift i senaste budgetpropositionen går det ännu inte att bedöma storleken på dessa stöd. Regeringen väntar med beslut om ersättning till följd av räddningstjänstkostnader tills har fattat beslut om ansökningar från de aktuella kommunerna. Ingen ersättning till enskilda från kommunerna De berörda kommunerna får med hänvisning till kommunallagen inte ersätta enskilda eller enskilda näringsidkare för skador på grund av t ex naturkatastrof. I kommunernas grundläggande kompetens enligt 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) ligger ett principiellt förbud mot att ge understöd åt enskilda eller till enskilda näringsidkare. Undantag från förbudet finns i viss speciallagstiftning, t.ex. socialtjänstlagen. I 2 kap. 8 § kommunallagen regleras kommunernas kompetens i näringslivsfrågor. Av denna paragraf följer att kommunen får genomföra åtgärder för att allmänt främja näringslivet i kommunen. Individuellt riktat stöd till enskilda näringsidkare får lämnas bara om det finns synnerliga skäl för det. Staten har ersatt enskilda vid tidigare naturkatastrofer inträffade ett större lerskred i . Skredet började med en spricka i varefter delar av vägen jämte ett stort sammanhängande område gled ned mot dalgång. I sin sista fas utbredde sig skredet bakåt och åt sidorna och kom att omfatta ett stort område. Vid skredet omkom nio personer, 436 personer blev hemlösa och 65 bostäder förstördes. Liknande skred inträffade i och i . När det gäller ersättning direkt till enskilda övertog staten ansvaret gentemot fastighetsägarna för de bostadsfastigheter inom skredriskområdet som inte blev inlösta av försäkringsgivarna. Statens ansvar omfattade ersättning för skador på byggnader till följd av jordskredet som inträffade före och som inte var kända för berörd försäkringsgivare eller . Översvämningarna är jämförbara med lerskredet i Lerskredet i var en av de allvarligaste naturkatastrofer som drabbat . Översvämningarna i är inte jämförbara, vare sig när det gäller omfattningen av skadorna eller konsekvenserna för enskilda. Ändå är beslutet att staten skulle träda in och ersätta de enskilda drabbade för kostnader som blev följden av skredet principiellt viktigt, och skälen kan enligt vår uppfattning mycket väl tillämpas också i fallet med översvämningarna av hösten och . Statens beslut att direkt ersätta enskilda drabbade av Tuveskredet innebar att staten tog på sig ansvaret för att de geologiska/geotekniska förhållandena inte hade klarlagts, så att de drabbade haft möjlighet att förebygga eller förhindra katastrofen. Översvämningarna av berodde i huvudsak på föråldrade vattendomar i kombination med extrema klimat/väderförändringar, möjligen också i kombination med att en missbedömning av behovet av avtappning av . Vi anser därför att staten, på liknande sätt som i Tuvefallet, skall ta sitt ekonomiska ansvar för de följder översvämningarna i fick för enskilda och enskilda företag. () ()