mot · GP02Fö228 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö228av m.fl. (v)Totalförsvarets budget för 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 25 2 Förslag till riksdagsbeslut 26 3 Totalförsvarets budget 26 4 Förslag till sammanslagning av anslag 27 5 Ökade resurser för minröjning 27 6 Helikopterverksamhet 28 6.1 Ny hangar på helikopterbataljon 29 7 Decentralisera delar av Försvarsmaktens ledningsresurser 30 8 Program för reducering av överbeställningar 30 9 31 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att Försvarsmakten inom områdena förbandsverksamhet, fredsfrämjande verksamhet samt materielanslaget bör prioritera verksamheter för minröjning. tillkännager för regeringen som sin mening att Försvarsmakten bör ges i uppdrag att förstärka helikopterverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening att Försvarsmakten bör ges i uppdrag att investera i en ny hangar på helikopterbataljon. tillkännager för regeringen som sin mening att Försvarsmakten bör ges i uppdrag att ytterligare intensifiera arbetet med utlokaliseringen av delar av den centrala ledningen i syfte att öka andelen högre tjänster runt om i landet. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen skall tillsätta en arbetsgrupp med syfte att omförhandla . beslutar att anslaget 7:1 bör utökas med . beslutar att anslaget 7:1 finansieras genom att anslaget 6:2 och Materielanslaget minskas i motsvarande grad. begär att regeringen låter ta fram en plan för finansiering av anslagsbehov i enlighet med vad i motionen anförs. 3 Totalförsvarets budget inställning är att det militära försvaret kan och skall minskas till förmån för andra verksamheter. har därför ställt sig bakom den nu beslutade ominriktningen och reduceringen av det militära försvaret . Den nya hotbilden och det gynnsamma säkerhetspolitiska läget ger möjlighet att ytterligare reducera omfattningen av det militära försvaret till förmån för förstärkningar inom det civila samhället och infrastrukturen, men också till andra, för människor, viktiga delar av samhället. Regeringen har förelagt propositioner omfattande försvarspolitik och totalförsvarspliktfrågor samt aviserar att man avser förelägga proposition om civila beredskapsfrågor . kommer i samband med beredningen av dessa propositioner att utveckla sin syn inom respektive område. 4 Förslag till sammanslagning av anslag Regeringen föreslår att nuvarande anslag för förbandsverksamhet och beredskap 6:1 och fredsfrämjande truppinsatser, nuvarande anslag 6:2 slås ihop till ett anslag. ställer sig bakom detta förslag, men vi vill dock betona nödvändigheten av att regeringens redovisning till om fördelningen inom det sammanslagna anslaget tydligt och klart definierar vad som är avsatt för fredsfrämjande insatser respektive förbandsverksamhet och beredskap. Det skall inte finnas möjlighet att omfördela inom denna ram utan godkännande. Detta föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna. Det är bra att regeringen redan nu avsätter resurser för bättre villkor för totalförsvarspliktiga med anledning av propositionen i frågan. återkommer till och tar definitivt ställning till de ekonomiska resurserna till detta viktiga område i samband med behandlingen av propositionen. delar också regeringens förslag att stärka resurserna till fredsfrämjande truppinsatser. har genom budgetuppgörelsen mellan Socialdemokraterna och ställt sig bakom totalramen för område 6 Totalförsvar . Däremot föreslår vi förändringar inom denna ram till förmån för våra prioriteringar. 5 Ökade resurser för minröjning Inom de fredsbevarande och humanitära internationella insatserna har minröjning en stor betydelse. har spelat en viktig roll i arbetet för ett förbud mot antipersonella minor. har också en stor kunskap och kapacitet inom området. Under återuppbyggnad av ett land efter en konflikt är minröjning av grundläggande betydelse för hur snabbt människor kan börja bruka jorden och klara sin försörjning. För att säkerställa en fortsatt utveckling av försvarets verksamhet och möjliggöra förverkligande av Försvarsmaktens planer inom området föreslås en förstärkning specifikt för detta ändamål med 35 miljoner . Ökade resurser behövs både inom anslaget för förbandsverksamhet, när det gäller utbildning samt inom anslaget fredsfrämjande trupp, när det gäller operativ verksamhet internationellt, men också inom materielanslaget då det behövs ökade satsningar både för utveckling och inköp av materiel. Därför bör tillkännage för regeringen som sin mening att Försvarsmakten inom dessa anslag bör prioritera verksamheter för minröjning. Detta vill vi ge regeringen till känna. 6 Helikopterverksamhet I regeringens proposition Det nya försvaret (1999/2000) uttalas på sid 57 angående helikopterverksamhet att Räddningsfunktionen enligt avtalet mellan och Försvarsmakten bör enligt regeringens mening upprätthållas inom ramen för den nya organisationen. säger i 1999/2000:FöU2 sid 213: Utskottet uttalade sig senast om Försvarsmaktens stöd till samhället med helikoptrar i samband med budgetpropositionen 1997. Utskottet förutsatte då att medverkan i räddningstjänst även skulle vara en viktig uppgift för Försvarsmaktens helikoptrar. Samhällets möjlighet att utnyttja de militära helikopterresurserna i fred borde inte försämras. Vidare att Försvarsmakten har inget ansvar för räddningstjänst utöver den räddning som direkt hör ihop med försvarsverksamheten. Försvarsmakten förfogar emellertid över i flera fall unika resurser som samhället i övrigt inte normalt disponerar. Dessa resurser kan med stor fördel användas vid samhällets räddningstjänst och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. fortsätter på sid 214: har avtal med Försvarsmakten om helikoptrar i beredskap på fem orter i landet. Dessa förutsättningar stod bakom i sitt beslut . Försvarsmaktens omstrukturering innebar för helikopterflottiljen en kraftig personalreducering . Detta innebär att personalstyrkan reduceras med ca 100 personer. Denna reducering innebär i sin tur att Försvarsmaktens avtal med måste förändras i motsvarande grad. Man kan inte längre bemanna de fem platser som förutsatts i avtalet med utan endast fyra platser. är resurserna ytterligare begränsade mot bakgrund av stora pensionsavgångar. För att säkerställa besättningsutbildning har därför helikopterflottiljen framfört önskemål att temporärt reducera antalet beredskapsplatser till tre. De platser som därvid sannolikt ersätts med en civil räddningshelikopter är i första hand och därefter . Regeringen säger i budgetpropositionen 2002 sid 5: De två helikopterbataljonerna och helikopterskvadronen genomför ett omfattande stöd till samhället inom ramen för avtalet med om helikoptrar för beredskap för räddningstjänst och avtalet med om sjuktransporter. Som regeringen har utvecklat i avsnitt 3.8.3. om stöd till samhället anser regeringen att detta stöd till samhället med helikopterresurser bör begränsas. delar inte regeringens syn på frågan. Dels anser vi att de förutsättningar som fanns när beslutet togs radikalt har ändrats, dels att de resurser som Försvarsmakten disponerar även fortsatt bör utnyttjas till stöd för det civila samhället. Det är inte brist på helikopterpiloter . Dessutom utbildas nya. Det finns däremot brist på tekniker och navigatörer. anser att helikopterverksamhetens resurser successivt bör utvecklas i syfte att dels klara de uppdrag man har i sin försvarsmaktsroll. Men också för att kunna hålla en hög beredskap gentemot samhället via de avtal som finnes med t.ex. . Uppdrag åt det civila samhället innebär dessutom övningstillfällen som gynnar flygkompetensen och håller organisationen och personalen i hög trim. Som exempel på vikten av samverkan kan vi ta förhållandet i och . Där finns endast en polishelikopter med begränsad kapacitet som ska täcka bortemot en tredjedel av yta. Den kan t.ex. inte operera vid otjänlig väderlek och mörker. finns vid helikopterskvadron i ett flertal moderna helikoptrar med stor kapacitet och kort utryckningstid som även kan operera under svåra förhållanden. För allmänheten framstår det konstigt att samverkan nu föreslås begränsas i stället för att utvecklas på ett konstruktivt sätt. Därför föreslås att en utredning genomförs som dels skall redovisa de resurser som behöver tillföras för att Försvarsmakten även fortsättningsvis skall kunna bemanna fem räddningsbaser, dels granska förutsättningarna för att helikopterförbanden även fortsättningsvis kan medverka i ambulanshelikopterverksamheten. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. 6.1 Ny hangar på helikopterbataljon Det finns planer på att bygga en ny hangar på helikopterbataljon. Den gamla är i uselt skick och fungerar inte längre. Försvarsmaktens helikoptrar står utomhus med risk för skador av väder och vind. Dessutom har personalen en mycket dålig arbetsmiljö. Den nya hangaren är planerad att sambrukas med polisen och den helikopterambulansverksamhet som genomförs enligt avtal med . Sambruk är samhällsekonomiskt betydelsefullt då skattebetalarnas medel används effektivt. diskuterar Försvarsmakten reparation av den gamla hangaren. Detta är ingen bra lösning av flera anledningar. Den är främst inte långsiktig. Om det blir reparation innebär det dessutom att andra byggnader också måste rustas upp för att få fullgod funktion. En ny hangar, med sambruk, innebär en investeringskostnad på ca 7080 miljoner. Sambruket innebär att hyreskostnaderna delas och att och inte behöver uppföra egna lokaler. Dessutom blir arbetsmiljön bättre för Försvarsmaktens personal. Inte oväsentligt i syfte att hålla kvar personalen hos Försvarsmakten. Därför behöver resurser avdelas för denna investering. Kostnaden för denna åtgärd föreslås täckas genom omfördelning inom anslaget 6:1 Förbandsverksamhet. Detta vill vi ge regeringen tillkänna. 7 Decentralisera delar av Försvarsmaktens ledningsresurser Regeringen skrev i proposition 2000/01:13 att: Genom att ett antal regionala och taktiska staber lagts ner och med övergången av försvarsmaktens nya ledningsorganisation, återfinns huvuddelen av Försvarsmaktens högre yrkesofficerare inom . Försvarsmakten anmälde i budgetunderlaget att en utlokalisering av delar av den centrala ledningen på ett bättre sätt säkerställer en långsiktig försörjning av militär personal. föreslog i en motion att marin-, flyg- och armétaktiska kommandona utlokaliseras till andra delar av landet än . Det är ett stort problem att av förbanden och verksamheten finns ute i landet medan huvuddelen av de högre officerstjänsterna är lokaliserade till . Detta faktum försvårar möjligheten att personalförsörja dessa funktioner. Allt fler officerare vill kunna arbeta och göra karriär inom sitt område nära sin bostadsort och sitt moderregemente och är inte beredda att flytta till för längre eller . bedömning är att kompetensflykten från officersyrket skulle kunna minska med fler högre officerstjänster ute i landet. Med tanke på det framtida nätverksbaserade försvaret finns ytterligare argument att utlokalisera ledningsfunktioner . Därför bör tillkännage för regeringen som sin mening att Försvarsmakten bör ges i uppdrag att ytterligare intensifiera arbetet med utlokaliseringen av delar av den centrala ledningen i syfte att öka andelen högre tjänster runt om i landet. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. 8 Program för reducering av överbeställningar har tagit beslut om en radikal omstrukturering av Försvarsmakten. De verksamheter och den materiel som avsågs svara mot invasionshotet håller nu på att avvecklas. Dock existerar det materielbeställningar dimensionerade och avsedda för invasionsförsvaret som ännu inte levererats. har i flera budgetmotioner föreslagit att regeringen skall tillsätta en arbetsgrupp i syfte att se över icke-levererade beställningar i syfte att behovsanpassa materielköpen. JAS 39 är det mest uppenbara exemplet på detta. Beställningen omfattar totalt 204 plan. har 107 plan levererats. Både Försvarsmakten och försvarsministern har uttalat att flygvapen kommer att få 40 plan som inte motsvarar behovet om alla beställda plan levereras. Den omförhandling som skett har endast resulterat i en förlängning av leveranstiden. Kostnaden för de 40 plan som inte behövs omfattar ca 20 miljarder. Dessutom kommer underhåll och drift av dessa plan att bli en belastning oavsett om de används marginellt för att hålla dem i stånd eller bara står i en hangar. Detta är ett enormt slöseri som drabbar både Försvarsmakten och skattebetalarna. Därför bör tillkännage för regeringen att den skall tillsätta en arbetsgrupp med syfte att omförhandla . 9 har en mycket bred och omfattande verksamhet och är ett viktigt instrument inom flera politikområden. Man har också visat att man klarar denna verksamhet med gott resultat hitintills. Förutsättningarna för har förändrats både beroende av EU-medlemskapet och utvecklingen i länderna runt . präglas av och utvecklar ett brett samarbete med olika myndigheter i men också allt mer internationellt. Detta är nödvändigt för att få en helhetssyn och för att resurser, kunskaper och kapacitet skall användas på ett rationellt sätt. De uppgifter som genomför har, inte minst på det förebyggande området, också mycket stor betydelse för säkerhet i ett bredare perspektiv. Genom skarp verksamhet och genom regelbundna kontakter med internationella myndigheter har man byggt upp ett nätverk som smidigt, handläggare till handläggare, ger information och underlag för arbetet. Det är bra att regeringen med 2 + beviljar resurser för arbetet med illegala oljeutsläpp samt med framgent. Likaså att tillförs för skärpt övervakning till sjöss och ökad satelitövervakning. Men för att skall få möjlighet att utföra dessa uppdrag och leva upp till det ansvar som läggs på myndigheten fordras också andra resurstillskott. Inom personalsidan fordras ett ökat antal personer, ca 30 tjänster, för att kunna bemanna alla fartyg och flygplan med två besättningar. Genom denna personalförstärkning kommer fartygen och flygplanen att bättre och mer effektivt kunna utnyttjas för övervakning och därmed ökar närvaron till sjöss. Årskostnaden för denna personalförstärkning uppskattas till . havsgräns utgör yttergränsen inom Schengen. ställer mycket höga krav på åtgärder om skall leva upp till de åtaganden vi som nation gjort. Kustbevakning har ansvar och befogenheter att i enlighet med utföra personkontroll till sjöss. Vid passerandet av svensk yttre gräns skall samtliga resande underkastas in- respektive utresekontroll. Det går inte inom rimliga resurser att göra fysiska kontroller vad gäller alla fartyg. I stället kontrolleras besättningslistor från handelssjöfarten som underlag. Detta innebär att gör 100 000-tals dataslagningar kombinerat med fysisk kontroll vid behov. har också fått uppgiften att samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation till berörda myndigheter. Denna syftar till att den information som finns i olika system görs tillgänglig och tillhandahålls de myndigheter som behöver den så att kostnadskrävande dubblering av system för informationsinhämtning kan undvikas. Dessa båda uppdrag kräver personalförstärkning om ca 20 personer. Kostnaden för denna personalförstärkning jämte vissa systemtekniska lösningar beräknas också till ca på årsbasis. Men för att kunna utveckla sitt arbete på ett rationellt sätt behöver också nya fartyg väl anpassade till verksamhetens behov. I första hand två nya ur serien KBV-201. Dessa föreslås stationeras i västerhavet respektive på . Dessutom erfordras en modifiering av ett stort antal fartyg, särskilt miljöskyddsflottan, samt ett tredje flygplan utöver de två som kan finansieras ur de som aviseras till 2004. Kostnaden för dessa materiella förstärkningar beräknas till för räntor och amorteringar. Dessutom behöver investeringsramen utökas. Den sammanlagda resursförstärkningen som erfordras är . De behov som här redovisats är beroende av beslut och åtaganden som ålagts . De totala behoven och därmed de ekonomiska resurserna för detta är relativt stora. Om man förstärker upp till denna summa innebär det: 25 miljoner för , 45 miljoner för , och för . föreslår därför att förstärks med 24 miljoner 2002. Vi föreslår att detta finansieras genom att det militära materielanslaget 6:2 minskas med motsvarande summa, vidare föreslås att ger regeringen i uppdrag att utarbeta en plan för hur behovsresurser kan tillfredsställas samt finansieringen för detta. Detta vill vi att som sin mening ger regeringen till känna. Gotab, 2001 () () () () () () ()