mot · GP02N370 · 2001-10-05 00:00:00 — Stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalet tjänsteföretag skulle få påtagliga effekter på antalet nya jobb. Skatten på arbete måste minska. Också ur resurshushållningssynpunkt är ett ökat utrymme för tjänstesektorn, till exempel när det gäller reparationer och underhåll, angeläget. Förslag till åtgärder inom detta område följer senare i motionen. De mindre företagen kommer att bli allt viktigare för . Jämfört med 1950 finns färre jobb i den privata sektorn. Hela sysselsättningsökningen sedan har skett i den offentliga sektorn. är det i det privata näringslivet nya jobb måste skapas. Och främst i de små företagen. De traditionella basnäringarna, skogen, stålet och kemin, liksom övrig industri kommer fortsatt att vara betydelsefulla. Den nya näringspolitiken måste dock ta sin främsta utgångspunkt i de nya näringarna och de små företagen. 7 näringslivspolitik 7.1 Attityder till företagande Det politiska etablissemangets attityd till företagare och företagande är inte minst viktigt för att fler än ska känna att det är lönt att starta eller vidareutveckla företagsidéer eller verksamheter. har företagare från politiskt håll enbart betraktats som outtröttliga skatteobjekt. Inte sällan har attityden varit att de flesta företagare är potentiella skattesmitare som behöver klämmas åt genom fler och hårdare regler. Detta har lett till ständigt växande regelverk och kontrollmaskineri. Om ska klara den framtida välfärden krävs det fler och nya företag som vågar anställa och vidareutvecklas. Då måste också attityden från politiskt håll förändras så att det blir högsta prioritet att förenkla och utforma regler som angår företagare på ett betydligt bättre sätt än . 7.2 Lägre skatter 7.2.1 Åtgärda strukturproblemen Tillväxten i svensk ekonomi blir , enligt budgetpropositionen. Det är tid för att se till att komma i takt med omvärlden när det gäller en rad olika skatter. Skattepolitiken måste ges en sådan inriktning att vi också långsiktigt kan åstadkomma en högre tillväxt . Endast så kan vi öka välfärden för alla. De skattesänkningar som därför borde prioriteras är de som direkt påverkar utbud av såväl arbetskraft som kapital positivt. Det är annars stor risk för att inte minst flaskhalsar på arbetsmarknaden snabbt åter bromsar tillväxten. Det handlar t.ex. om skattesänkningar som stimulerar individen till högre utbildning och ökade arbetsinsatser och underlättar för företagen att anställa och expandera. Det handlar om beskattningen av låginkomsttagare. Det handlar om skattesänkningar som gör det mer lönsamt att driva, utveckla och äga företag i . Internationaliseringen och integreringen av ekonomierna i allt fler avseenden har gradvis tvingat fram en förändrad syn på beskattningen. Det finns samma utrymme för stora avvikelser i beskattningen av t.ex. kapital som är extremt lättrörligt över nationsgränserna. Detsamma gäller i växande grad också för kvalificerad arbetskraft. har den svaga sysselsättningstillväxten i , liksom i stora delar av övriga , fokuserat på skatten på arbete. Lägre skatter på arbete har också blivit en uttalad målsättning från EU för att långsiktigt få bukt med arbetslösheten. Utformningen av skattepolitiken kan i allt högre grad sägas ha blivit en del av ett lands grundläggande konkurrenskraft. Skattetrycket i är mycket högt, både ur ett internationellt och historiskt perspektiv, och måste sänkas väsentligt för att bli konkurrenskraftigt och därmed möjliggöra en långsiktigt högre tillväxt. En högre beskattning i på kapital och humankapital leder bort kapitalet, och det blir allt svårare att attrahera kvalificerad arbetskraft. Resultatet blir att den långsiktiga tillväxtkraften försvagas. har i hög grad fått känna av detta. Konkurrensnackdelar på skatteområdet har bidragit till många uppmärksammade företagsutflyttningar och allt fler företag bedömer att de kommer att få ökade svårigheter att behålla ung och välutbildad arbetskraft inom landet liksom att attrahera kvalificerad utländsk arbetskraft. 7.2.2 Beskattning av arbete Skattesystemet måste ge incitament för arbete. Principen om lika lön för likvärdigt arbete får inte via skatte- och bidragssystemen resultera i principen om lika inkomst oavsett om man arbetar eller ej. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt om måste gälla. Den statliga skatten ska därför uppgå till max . Regeringens förslag om skattemässig särbehandling av utländska experter som arbetar i är ett tydligt uttryck för en situation som i längden blir ohållbar. Målet med en reformering av skattesystemet är att fler ska kunna klara sig på sin lön, att förbättra företagens utvecklingskraft och att sänka det totala skattetrycket. Skatterna måste sänkas så att hushållen kan köpa varor och tjänster på marknaden i stället för att köpa svart. Skattereformen (19901991) var ett viktigt steg mot ett bättre skattesystem. Den reformen är nu nästan helt förfuskad. Arbetet med att utforma ett väl fungerande skattesystem i måste således gå vidare. anser att grundavdraget ska höjas i inkomstbeskattningen. Höjningen av grundavdraget innebär att man kan tjäna innan man behöver betala kommunalskatt, jämfört med dagens . En bonuseffekt av en sådan åtgärd blir att lönebildningen förbättras. Vidare vill vi minska marginalskatten genom att införa en statlig skattereduktion (förvärvsavdrag) mot beskattningsbara inkomster upp till ett visst belopp. Dessutom avskaffar vi värnskatten och reducerar marginaleffekten för inkomster över den högre brytpunkten för taxerad inkomst. Slutligen bör en speciell skattereduktion införas för låginkomsttagare för att öka arbetskraftsutbudet. Skatterna på hushållstjänster ska minskas kraftigt. har tillsammans med , föreslagit en 50-procentig skattereduktion vid köp av hushållstjänster. Gränsen för reseavdrag ska sänkas . Detta gynnar dem som har långa avstånd till jobbet. Förslagen utvecklas närmare i skattepolitiska motion, 2001/02:Fi297. 7.2.3 Sänkta arbetsgivaravgifter För framför allt små företag med endast ett fåtal anställda innebär arbetsgivaravgifterna en betydande kostnad. För att underlätta för de mindre företagen föreslår vi att arbetsgivaravgifterna reduceras med totalt på löneunderlag . Förutom detta stöder vi den nedsättning av företagens sociala avgifter från av avgiftsunderlaget på löneunderlag som regeringen föreslår ska gälla i stödområde A. reduceras arbetsgivaravgifterna på löneunderlag , eller med maximalt . Med förslag blir reduktionen maximalt . För egenföretagare bör löneunderlaget höjas till . 7.2.4 Beskattning av och regler för fåmansföretag Det finns särskilda regler för beskattning av ägare i fåmansbolag. Reglerna är, trots att flera förändringar gjorts sedan de infördes , fortfarande ofördelaktiga jämfört med dem som gäller för andra företag. Skattereglerna för fåmansbolagen är ytterligt komplicerade. För den enskilde företagaren är det mycket svårt att genomskåda skatteeffekterna vid olika händelser. Det är djupt otillfredsställande att inte regelverket kan överblickas, tolkas och förstås av de som faktiskt berörs. Därigenom undergrävs skattesystemets legitimitet. Inte heller skapas ett klimat i vilket nya företag startas och växer. När det gäller den utdelning ägaren tar ut, är det oklart vad som ska ses som intäkt av kapital och vad som är inkomst av arbete, lön. gäller att som kapitalinkomst räknas endast ett belopp motsvarande statslåneräntan plus . Resten räknas som lön och beskattas därefter. De som äger aktier i ett börsnoterat företag betalar normal 30-procentig kapitalskatt. Innan ägaren betalar skatt på utdelningen har utdelningen också beskattats i företaget (så kallad dubbelbeskattning). vill stödja den idé som presenterats av näringslivsföreträdare för att lösa problemet för fåmansbolagen. Lösningen innebär att man tillämpar en så kallad normallönemodell vilket innebär att en schablonmässig normallönenivå på inkomsten utgör underlag för inkomstbeskattning och att resterande intäkter beskattas som kapital. Förslaget inbegriper även begränsningar för att undvika ett oskäligt utnyttjande av systemet. Regeringen bör se till att modellen blir verklighet. Det finns ytterligare en rad regler för fåmansbolag som bör förändras. Utgångspunkten måste vara att delägare i fåmansaktiebolag ska beskattas och behandlas på samma sätt som delägare i större bolag. Dagens regler hindrar företagen från att bygga upp en kapitalbas, vilket motverkar investeringar och expansion. anser att förslag till nya, enkla regler som jämställer fåmansföretagen med andra företag måste utarbetas. 7.2.5 Beskattning av kapital Skatteregler och lagstiftning måste stimulera till investeringar. En minimimålsättning är att sparandet kan resultera i en real avkastning även efter skatt. Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras till investeringar i näringslivet. En väl fungerande marknadsekonomi med god finansiering av småföretag behöver en stor andel privata finansiärer. Dessa är vanligtvis mer riskvilliga än andra finansiärer, och de är därför särskilt viktiga med behov av strukturell förnyelse. Privata finansiärer är ofta mer beredda att ta risker vid företagsetableringar, vilka innebär stora investeringsrisker. Goda villkor för privat riskfinansiering i småföretag är av dessa skäl viktiga. vill därför införa ett riskkapitalavdrag som innebär att personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighet till skattereduktion för investeringar upp till en nivå av . Avdrag ska få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. 7.2.6 Beskattning av aktier Regeringen har drivit igenom att A-aktier ska tas upp till noterat värde på grund av att latent skatteskuld inte längre ska beaktas vid värderingen. Det finns flera motiv varför aktier vid förmögenhetsbeskattning inte ska tas upp till fulla värdet. Det främsta skälet är att det i kursen ligger en latent skatteskuld avseende reavinst vid en framtida försäljning som belastar aktierna. Det är orimligt att beskatta en skatteskuld. Regeringen har också skapat en skarp gräns mellan A-aktier som tas och aktier noterade på OTC- och O-listorna som är skattefria vid förmögenhetsbeskattningen. Lagrådet ansåg att förslagets konsekvenser kunde te sig skäligen godtyckliga och att förslaget stred mot det grundläggande intresset att lika fall behandlas lika. Men regeringen brydde sig inte om Lagrådets invändningar. Den kostnad som förmögenhetsskatt på aktieinnehavet för med sig för aktieägarna leder till att växande företag undviker registrering och att företag vars aktier är registrerade på A-listan söker sig därifrån. Förmögenhetsskatten får en hämmande effekt på riskkapitalförsörjningen och kommer med vår politik att avvecklas successivt . 7.2.7 Avskaffad dubbelbeskattning Risksparande ska inte beskattas hårdare än det helt riskfria banksparandet och sparandet i obligationer. Avkastningen på det riskbärande egna kapitalet i aktiebolag beskattas medan avkastningen på riskfritt sparande beskattas . En allvarlig effekt av dubbelbeskattningen är att vinster i företagen inte delas ut till de enskilda aktieägarna så att vinster kan strömma över till nya företag där de skulle kunna skapa investeringar och nya jobb. Därmed försvåras det annars naturliga flödet från stagnerande företag och branscher till mer framtidsinriktade. Dubbelbeskattningen blir också allt mer orimlig att upprätthålla på en internationaliserad världsmarknad. Om företag ska välja för nyetableringar och om företag ska stanna kvar i landet krävs det att dubbelbeskattningen slopas. har den svenska börsen präglats av ett allt större utländskt ägande. Detta är en konsekvens av en politik som gör att svenskar inte kan äga svenska företag på lika gynnsamma villkor som utländska ägare. Detta är ytterligare ett skäl att slopa den svenska dubbelbeskattningen. Dubbelbeskattningen på utdelningar för fysiska personer måste slopas. 7.2.8 Arvs- och gåvoskatt Svenskt näringsliv står inför en kraftig föryngring . Mer än hälften av företagen i är fortfarande familjeföretag. Bland dem finns en stor grupp fyrtiotalister som vill träda tillbaka. Dagens skatteregler gör det mycket svårt att ägarmässigt överlåta företag inom familjen. Orimliga skuldbördor uppstår då företaget överlåts inom familjen med resultat att de nya ägarna tvingas ta lån för att betala arvsskatten. För många blir alternativet att sälja till utomstående, inte sällan till utländska intressen. vill förenkla reglerna för arvs- och gåvoskiften och avvecklar dessutom skatten på bundet kapital vid arvs- och generationsskiften när företaget fortsätter som fåmansbolag. Beskattning ska ske först när kapital frigörs. Låt svenska investerare få konkurrera på samma villkor som utländska investerare. 7.2.9 Aktiebolagsbeskattningen Bolagsbeskattningen i måste ligga i paritet med bolagsskatten i våra viktigaste konkurrentländer. Kapitalrörligheten från mogna till nya dynamiska sektorer av näringslivet måste bli smidig. I denna strukturomvandling spelar små och medelstora företag en mycket viktig roll. För att finansiera andra mer angelägna skattesänkningar för ägarna till företagen förordar en höjning av bolagsskatten från dagens till . kommer då att ha en bolagsskatt som väl kan hävda sig internationellt. Höjningen ger möjlighet att avskaffa den tillväxtfientliga förmögenhetsskatten. 7.3 Förenklade regler och minskat krångel Småföretagarens betydelse i svensk ekonomi har ökat och kommer att öka . av de privata företagen i har ingen anställd, vilket gör soloföretagaren till vanligaste företagare. Det är därför angeläget att får ett mer småföretagsvänligt klimat än . Det är i mindre företag som de flesta nya arbetstillfällena skapas. Avregleringens betydelse för den framtida ekonomiska utvecklingen kan aldrig betonas för mycket. Under den borgerliga regeringen tillkallades en särskild avregleringsdelegation med uppgift att driva på avregleringsarbetet samt föreslå förändringar som stärker konkurrensen och ökar utrymmet för nyetableringar. Erfarenheterna från andra länder där avregleringsarbetet tas på allvar, som , , och , visar att det krävs ett starkt politiskt stöd från allra högsta nivå. Vi menar att statsministern och finansministern bör leda och politiskt ansvara för arbetet. Småföretagsdelegationens rapport innehåller en lång rad förslag som är av sådan art att de dramatiskt skulle underlätta för småföretagen utan att statsfinansiella kostnader uppkommer. Samhällets kostnader för tillväxthämmande regler är betydande. Priset betalar medborgarna, främst i form av sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. Av Småföretagsdelegationens 81 konkreta förslag till regelförenklingar har , , bara 28 helt eller delvis genomförts. Närmare två tredjedelar är fortfarande inte genomförda. anser att de flesta av delegationens återstående förslag kan och bör genomföras skyndsamt. I det följande kapitlet presenteras en rad konkreta förslag. 7.3.1 Solnedgångsparagraf Regelverken som berör företagare upplevs som svåra att överblicka och begripa. En svensk företagare har över 4 000 regler och cirka 20 000 trycksidor att hålla reda på, och tillkommer cirka 5 000 sidor med omarbetade eller nya regler. Den totala regelmängden som berör företagare måste minska. anser att en så kallad solnedgångsparagraf bör införas så att företagsregler som inte använts slopas. 7.3.2 Snabbare patent Främjandet av innovationer är självfallet en viktig del av en politik för ökad tillväxt. Många mindre företag skapas kring ett begränsat antal unika innovationer. är av stor betydelse för att skydda innovationen som den utvecklas tekniskt och kommersiellt. Detta har delvis tillgodosetts genom det samarbetsprojekt genomfört, men ytterligare, konkreta åtgärder behövs i samarbete med EU. 7.3.3 Patentskydd för uppfinningar Livscykeln för nya produkter blir allt kortare. I tolv av EU:s femton medlemsländer har man valt att möta behovet av ett snabbare, enklare och billigare skydd för kortlivade produkter med ett särskilt bruksmönsterskydd. Ett enklare skydd för uppfinningar efter den modell som förordas i bör införas i . 7.3.4 Enklare allmänna försäkringar belastas företagaren med mängder av administrativa uppgifter när till exempel ett sjukfall klassas om till arbetsskada, eftersom beräkningsunderlagen är olika. Många individer har också svårt att kontrollera att de verkligen har fått rätt ersättning. Utgångspunkten för en reformering bör vara att ersättningsnivåerna hålls konstanta medan reglerna görs enklare. 7.3.5 Enklare självdeklaration för företagare ingen av landets cirka 700 000 egenföretagare klarar av att deklarera på egen hand och tar hjälp av en expert, enligt en undersökning gjord av . Problemen med självdeklarationen har samband med de krav som ställs på bokföring och bokslut och den krångliga utformningen av bland annat skattereglerna. Målet för ett förenklingsarbete bör vara att en egenföretagare ska kunna deklarera utan hjälp utifrån. 7.3.6 Moms och uppbördsdeklaration De nya skatteinbetalningsrutinerna har inneburit förenklingar. Däremot har andra regler förändrats och försämrats i det nya systemet. I det nya systemet med skattekonto finns en straffavgift som drabbar framförallt småföretagen på ett orimligt sätt. Den åläggs aktiebolag med , även om den månatliga deklarationen bara är försenad, och andra skattskyldiga med . I vissa enligt taxeringslagen 5 kap 5 § närmare angivna fall bestäms förseningsavgiften till fyra gånger nämnda belopp. Dessutom har förfallodagen ändrats när det gäller inbetalning av skatt, arbetsgivaravgifter och moms, så att betalningen anses ha skett när pengarna kommit in på skattemyndighetens konto, och inte som tidigare den dag då betalning skedde i post eller bank. Detta har gjort att företagare nu även måste kalkylera med eventuella förseningar i postgången, helgdagar, klämdagar med mera. vill slopa straffavgiften för försenad deklaration och ha en översyn av vad som ska räknas som betalningsdag. Dock kvarstår kostnaden för ränta för de dagar momsbetalningen är försenad. anser också att företagare som i förväg skall beräkna sin inkomst för att sedan betala in preliminär F-skatt istället bör får göra det i den takt som faktiskt intjänad inkomst uppstår. Ett enklare system för föreningar som tillfälligt betalar ut skattepliktiga arvoden eller liknande bör utformas. måste man först registrera sig som arbetsgivare och sen avregistrera sig. 7.3.7 Enklare få F-skattsedel Utan F-skattsedel är det svårt eller omöjligt att bedriva näringsverksamhet. finns problem på det området. Bl.a. kan den som utför tjänster åt sin förra arbetsgivare eller som bara har en uppdragsgivare ha svårt att få F-skattsedel. Utgångspunkten måste vara att alla som begär F-skattsedel ska tilldelas sådan. Dock måste det finnas undantag, exempelvis när en person är belagd med näringsförbud. Det finns tyvärr också personer som under föregivande av seriös företagsverksamhet systematiskt lurar sina kunder. 7.3.8 Enklare kontakter med myndigheter Många företagare upplever att myndigheter har dålig service och inte finns tillgängliga när de behövs. Det kan dessutom ta orimligt att få ett ärende avgjort hos en myndighet. Myndigheterna bör kunna lämna bindande löften om hur det får ta att avgöra ett ärende. anser att myndigheterna måste betrakta företagare som sina kunder och därmed anpassa servicenivån därefter bl.a. när det gäller tiderna för tillgänglighet. Vidare bör statliga myndigheter och kommuner utse informationsansvariga kontaktpersoner för företagen för att rätt kunna hänvisa den som söker information. Myndigheterna bör i sina årsredovisningar redovisa hur service- och informationskraven klarats gentemot företagen när det gäller handläggningstider, väntetider i telefon osv. 7.3.9 Informations- och samrådsplikt vid markarbeten Många företagare har drabbats av att utan förvarning få gatan utanför affären uppgrävd av det lokala . För framför allt små butiker eller serviceinrättningar i hyrda lokaler kan detta innebära ett ekonomiskt avbräck. Småbutiker är beroende av att kunderna enkelt kan se och stiga in i lokalen, eftersom det ofta rör sig om oplanerade köp, där bekvämlighet och tillgänglighet är avgörande faktorer för försäljningen. Om företagarna fick möjlighet att samråda med dem som ska utföra markarbetena skulle många av dessa problem kunna undvikas. Kommunen eller annan som beslutar om trafikavstängningar, vägarbeten eller liknande bör åläggas samrådsplikt med de företagare som påverkas av ingreppen. 7.3.10 Tillgång till riskkapital Det är viktigt att det finns riskkapital, inte minst riskkapital för att finansiera produktens eller tjänstens mycket tidiga utveckling. För att möjliggöra och möta ett ökat nyföretagande och en utveckling av befintliga företag måste tillgången på riskkapital öka. Speciellt måste de onoterade, mindre och nya företagens finansieringsbehov säkras. De företag som inte producerar materiella varor har ofta svårt att erhålla kapital för att finansiera sin affärsidé. Detta är ett stort problem vilket framförallt missgynnar kvinnliga entreprenörer då majoriteten av företagen inom exempelvis servicesektorn startas av kvinnor. Bristen på kapital i små företag beror till stor del på att de och deras ägare varit och är skattemässigt missgynnade jämfört med ägarna till stora företag. På grund av den lägre soliditeten har man haft svårt att få banklån, exempelvis för att finansiera marknadsföring av nya produkter. Den så kallade dubbelbeskattningen har också fått negativa konsekvenser för företagens riskkapitalförsörjning. Därutöver har de små företagen haft brist på ägarkapital, bland annat beroende på en dålig marknad för placeringar i små och onoterade företag samt att det för privatpersoner ofta tett sig mer lönsamt och riskfritt att spara sina pengar i bank eller obligationer. vill därför införa ett riskkapitalavdrag som nämndes tidigare. Ett sätt att skapa tillgång till kapital är så kallade kreditgarantiföreningar där föreningens medlemsföretag skapar egna riskfonder och därigenom kan garantera delar av det lån som en medlem beviljats av annat långivarinstitut. Genom denna extra säkerhet kan medlemmen få en lägre ränta. Ett annat sätt är så kallade nätverkslån. Detta innebär lån till grupper av företagare som har ett begränsat kapitalbehov och som vill ta ett gemensamt ansvar för lånet och samverka för utvecklingen av företagen. 7.3.11 Uppmuntra sparande Sparande framställs ibland som ett betydande problem och en av orsakerna till djupet i den ekonomiska krisen och den höga arbetslösheten. Detta är ett i grunden felaktigt synsätt. syn på sparande kan härledas bland annat ur den kristdemokratiska förvaltarskapstanken. Att spara missgynnas i med gällande skatteregler. Det gör att hushållen får sämre möjligheter att bygga upp en buffert för oväntade utgifter, eller för investeringar. Men det gör också att en allt större andel sparande sker utomlands. Den socialdemokratiska regeringen har genom olika förslag ytterligare skärpt beskattningen på olika former av sparande. Sparande behövs och ska premieras. Det enskilda sparandet är viktigt både ur individens eget och ur statens och kommunernas perspektiv. Det enskilda sparandet är av vikt även för svenskt näringsliv. Ett högt sparande är angeläget för att säkerställa tillgången till kapital för att motsvara de investeringar som är nödvändiga för att klara förnyelsekraven i näringslivet och för att i ett längre perspektiv klara sysselsättning och välfärd. vill stegvis fördubbla avdragsrätten för pensionssparande från ett halvt till ett helt basbelopp. 7.4 Tjänstesektorn Ett område som till följd av skattesystem och attityder hållits tillbaka är den privata tjänstesektorn. En mer offensiv politik krävs som förbättrar förutsättningarna för nya jobb i denna sektor. 7.4.1 Krafttag mot svartjobben Den ekonomiska brottsligheten och den svarta sektorns utbredning är ett mycket allvarligt strukturproblem i den svenska ekonomin.