mot · GP02N208 · 2001-10-05 00:00:00 — En privat produktion med klara samband mellan prestation och belöning, delaktighet, motivation och flexibilitet är hälsosammare än dagens överbelastade och stela offentliga sektor. 7 Goda exempel Processen med /är inte ett exempel på en framgångsrik privatisering. Men sådana finns. Privatiseringsarbetet 19911994 hade en stor omfattning, trots svårigheterna i spåren av 1980-talets kasinoekonomi och den internationella valutakrisen . överfördes 20 statliga företag helt eller delvis i privat ägo. Utvecklingen i de privatiserade bolagen har varit god efter försäljningarna. Över en kvarts miljon människor blev aktieägare . Kvinnor och boende på landsbygden var överrepresenterade i denna grupp. Antalet aktieägare i steg från 3,2 till 3,8 miljoner personer . ställde staten ut köprätter för alla sin aktier i . Dessa köprätter byttes mot aktier . såldes även statens hälftenägande i samt nästan hela ägandet i avfallskonverteringsföretaget . såldes av aktierna i försvarsindustrikoncernen till allmänheten, de anställda samt institutionella ägare. sålde staten av aktierna i skogsföretaget genom en bred spridning till allmänheten. Vidare såldes statens ägarandel i och i Cementa. gjordes ytterligare en bred ägarspridning av större delen av statens aktier i läkemedelsföretaget . omvandlades till aktiebolag, från att ha varit hypoteksförening. Därmed blev låntagarna aktieägare i bolaget. 590.000 personer köpte aktier i vilket motsvarade av hela svenska folket. Pharmaciaaktier köptes av 520.000 personer. Detta gjorde aktierna i dessa bolag till de i relation till befolkningen mest spridda aktierna i . Ägandet i de väsentligt mindre företagen spreds till 56.000 respektive 68.000 nya ägare. Aktierna blev därmed några av de mest spridda på . Sammanlagt inbringade försäljningarna till statskassan. Kostnaderna för försäljningarna var vid en internationell jämförelse mycket låga. Totalkostnaden blev eller av köpeskillingen. Privatiseringarna medverkade också till att bredda och förbättra riskkapitalmarknaden i . De försäljningar som skedde stärkte de inblandade företagen. De gavs konkurrenskraftiga ägarstrukturer med ett renodlat kommersiellt tänkande utan statliga skygglappar och politiska ägarambitioner. Privatiseringarna gjorde också allmänhet, medier, investerare, kunder och leverantörer mer uppmärksammade på företagen. problem med de amerikanska tullmyndigheternas synpunkter på påstådda dolda statssubventioner till bolaget försvann i princip. fick genom börsnoteringen helt andra möjligheter att skapa allianser, samarbetsavtal och konsortier. Förvärvet av hade aldrig kunnat genomföras utan börsintroduktionen och tillgången till börskapital. hade aldrig kunnat bildas av helstatliga och samt börsnoterade utan en börsnotering av den nya företagsgruppen. fick bolaget finansiell styrka att kunna agera aktivt och offensivt inom den för så viktiga skogsnäringen. För att sprida ägandet och ge bolaget tillgång till externt riskkapital beslutade regeringen att sälja av aktierna i , motsvarande 53,5 miljoner aktier. Av dessa aktier reserverades för privatpersoner och anställda i och . Resterande (16 miljoner aktier) såldes till svenska och utländska institutioner i ett anbudsförfarande, för att få ett marknadsmässigt pris. bildades som ett av staten helägt skogsbolag. Bolaget bildades genom att förde över cirka en tredjedel av sina skogstillgångar till ett dotterbolag som delades ut till aktieägarna vid ordinarie bolagsstämma . I samband därmed erbjöd sig staten att byta in aktier i mot aktier i som tillhörde staten. Erbjudandet fick stor anslutning och staten fick i ett första skede av aktierna i . Genom detta minskade statens ägarandel i från till . såldes av statens aktier i försvarsmaterielkoncernen till 56.000 nya ägare bland den svenska allmänheten samt till institutionella ägare. Priset till institutioner fastställdes genom ett anbudsförfarande. Trots den allmänna nedgången för försvarsindustrin till följd av minskade försvarsanslag i och i omvärlden har lyckats visa vinst nästan alla räkenskapsår. lämnade ett offentligt erbjudande på samtliga aktier i . Regeringen beslöt att acceptera erbjudandet avseende statens A- och B-aktier i . gjordes en stor ägarspridning av nästan samtliga statens aktier i läkemedelsföretaget till 520.000 svenska aktiesparare. Bolaget fortsatte att utvecklas positivt efter privatiseringen med ökad vinst, ökad skatteinbetalning och en börsutveckling något över generalindex. Efter sammanslagningen med det amerikanska läkemedelsbolaget blev dock utvecklingen svagare, men bolaget visar nu tecken på en bättre utveckling. Statens resterande innehav i & såldes . bildades genom en fusion mellan landets tre största krisdrabbade handelsstålverk, varav ett redan ägdes av staten. Privatiseringen inleddes när staten överlät en tredjedel av samtliga aktier till ett antal institutionella ägare. Nästa steg togs när staten tillsammans med de nya delägarna placerade av aktierna på marknaden. Privatiseringen av statens av aktierna inbringade och aktierna spreds till 68.000 svenska aktiesparare. har efter den slutliga privatiseringen haft en god utveckling och anses tillhöra ett av de mest välskötta och vinstgenererande stålföretagen i världen. Vinsten har ökat, liksom bolagets skatteinbetalningar. Aktiekursen har utvecklats i takt med generalindex. Nordbanken introducerades på , med staten som ensam ägare. Privatiseringen föregicks av ett omfattande rekonstruktionsarbete av den borgerliga regeringen, vilket var nödvändigt för att rädda banken efter bank- och finanskrisen i spåren av 1980-talets kasinoekonomi. gjorde Nordbanken en inlösen av drygt 32 miljoner aktier, motsvarande av totalt utestående aktier. Praktiskt taget hela inlösen (99,) om avsåg aktier ägda av staten. Statens ägarandel i Nordbanken reducerades därmed från . sålde staten 24,5 miljoner aktier till ett värde av (till svenska och internationella institutionella investerare samt allmänheten i ) och ytterligare 28,5 miljoner aktier (till institutionella investerare), motsvarande till ett värde av 37,50 per aktie. fick man sju aktier för varje gammal aktie. Till följd av försäljningen minskade statens ägande i Nordbanken från till . Det är beklagligt att den socialdemokratiska regeringen vid försäljningen av aktier i endast erbjöd den svenska allmänheten av aktierna, medan utländska placerare erbjöds . Socialdemokraterna föredrog uppenbarligen utländska institutioner framför svenska folket som ägare. Vid de privatiseringar som genomfördes av den borgerliga regeringen erbjöds av aktierna till den breda allmänheten. Genomförandet av Nordbankens delprivatisering skall ses mot bakgrund av den återinförda dubbelbeskattningen på aktieutdelningar, skärpningen av reavinstbeskattningen och diskrimineringen av svenska försäkringsbolags placeringar i svenska företag. Med dåliga villkor för svenskt ägande minskar naturligtvis möjligheterna att locka svenskt ägarkapital. 8 Negativ kommun- och myndighetsverksamhet 8.1 Konkurrensutsätt verksamhet I utgörs en stor del av ekonomin av offentlig sektor som är skyddad från såväl utländsk som inhemsk konkurrens. En lång rad verksamheter drivs i näst intill monopolform. Hit hör skolan, sjukvården, åldringsvården och barnomsorgen. Genom friskolesystemet skapas emellertid konkurrens och privata alternativ inom utbildningen. Införandet av fler stiftelsehögskolor ökar mångfalden och konkurrensen i den högre utbildningen. Införande av vårdnadsbidrag och barnomsorgspeng kan öka kvaliteten och sänka kostnaderna för barnomsorgen som en helt ny marknad öppnas för tusentals nya småföretagare, ofta kvinnor. En allmän sjukvårdsförsäkring, fritt val av egen läkare och fri etableringsrätt för läkare och sjukgymnaster leder till att vårdmonopolen faller och att konkurrensen främjas. 8.2 Privatisera kommunala bolag och affärsverksamheter Det är inte bara de statligt ägda bolagen som snedvrider konkurrenssituationen i . Andra bovar i dramat är de kommunala bolagen samt vissa myndigheter. Antalet kommunala bolag är omkring 1.500. En mycket stor del av dessa bolag bedriver verksamheter inom områden där privata företag varit verksamma. En stor andel av de kommunala bolagen går med stora och ständiga förluster. De kommunala bolagen har dessutom påfallande ofta varit förknippade med de kontokortsskandaler som avslöjats i flera kommuner. Det finns uppenbara brister när det gäller konkurrensvillkoren mellan offentliga och privata bolag. Ett kommunalt bolag bedriver sin verksamhet med skattemedel som eget kapital och med skattebetalarna som risktagare och yttersta garanter. Detta ger kommunala företag ett övertag på bekostnad av företag som drivs av de egna medborgarna. Kommuner skall inte bedriva näringsverksamhet. De verksamheter som drivs i bolagsform bör privatiseras eller avvecklas. Även kommunala affärsliknande verksamheter som bedrivs i förvaltningsform bör säljas eller avvecklas. För att underlätta försäljningar av verksamheter bör dessa i vissa fall avgränsas till egna kostnadsställen med eget budget- och förvaltningsansvar, för att sedan bolagiseras. Därefter bör det konkurrensutsatta bolaget slutligen säljas, exempelvis till de anställda. Lagen om offentlig upphandling är otillräcklig. Offentligt ägda bolag och förvaltningar konkurrerar i tilltagande grad på ojämlika villkor. erfarenheter från de ärenden som anmälts till verket är alarmerande. I flera fall är det omöjligt att överklaga driften av näringsverksamhet i offentlig regi då verksamheten inte grundar sig på formella beslut, utan har startats genom informella beslut med hjälp av resurser som står till den offentliga sektorns förfogande. Möjligheten för medborgare att överklaga näringsverksamhet måste därför stärkas. En lagstadgad utmaningsrätt bör införas. Den ska innehålla en skyldighet för kommuner att upphandla varje verksamhet, förutom myndighetsutövning, i konkurrens när en företagare så begär. Enskilda och företag ges på detta sätt en möjlighet att utmana den offentliga sektorns verksamheter. Förutom ökad effektivitet och konkurrens öppnas stora möjligheter till fri företagsamhet inom det som varit offentliga monopol. Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med förslag till lagutformning. Många av de kommunala företagen verkar inom bostads- och energiområdena. Det är områden där risktagandet och kapitalbehovet har varit mycket begränsat. När monopolen på energiområdet slopats genom avregleringen av elmarknaden ökar kraven på kompetens, kapital och risktagande dramatiskt. Inom bostadssektorn har lägre inflation, stor andel tomma lägenheter och ändrade finansieringsvillkor även där ställt kraftigt ökade krav. En privatisering ökar möjligheterna för företagen att få kompetenta ägare. All verksamhet med undantag för ren myndighetsutövning bör upphandlas i konkurrens. Det skapar utrymme för valfrihet och mångfald samt ger kommunerna möjlighet att prioritera det som inte kan utföras av andra. 8.3 Stoppa konkurrenssnedvridande myndighetsverksamhet Många statliga myndigheter och bolag säljer varor och tjänster i konkurrens med privata företag. En del av denna verksamhet visar sig ha en hämmande effekt på särskilt små företags möjlighet att etablera sig och växa på marknaden. Orsaken är de i grunden skilda villkor som gäller för statliga och privata aktörer och som gör att de inte konkurrerar på lika villkor. Statskontoret har i rapporten som kommersiell aktör på regeringens uppdrag kartlagt och analyserat den verksamhet som statliga myndigheter och bolag bedriver i konkurrens med privata företag. Effekter på konkurrens och tillväxt har studerats närmare i fem fallstudier. Dessutom har Statskontoret gått igenom tidigare rapporter och studier som tar upp frågan om kommersiell statlig verksamhet ur ett konkurrensperspektiv. Egna och andras studier ligger till grund för ett antal förslag till åtgärder i syfte att minska konkurrenssnedvridningarna. I rapporten redovisar Statskontoret en lista över myndigheter som har konkurrenspåverkande verksamhet. Av de 99 myndigheter och affärsverk som finns på listan säljer 70 stycken något i konkurrens. 53 av dem konkurrerar med småföretag. I de fall där det saknas motiv för statliga aktörer att bedriva kommersiell konkurrensutsatt verksamhet föreslår Statskontoret att verksamheten förbjuds. I vissa fall finns det motiv för staten att bedriva kommersiell verksamhet. För all sådan verksamhet föreslår Statskontoret följande tre generella åtgärder: Definiera begreppet uppdragsverksamhet i lag och specificera uppdragsverksamheten närmare i myndigheters instruktioner. Reglera ett krav på särredovisning av avgiftsintäkter i konkurrens. Inrätta en tillsynsfunktion för offentlig kommersiell och konkurrensutsatt verksamhet. Vi anser att myndigheter inte skall syssla med verksamhet som snedvrider konkurrensen och som inte är myndighetsutövning. Regeringen bör återkomma till med förslag för att avveckla denna typ av konkurrenssnedvridning. 9 Sprid ägandet i de statliga bolagen 9.1 Privatisera nu! Vi anser, som tidigare nämnts, att kommunala bolag ska privatiseras och konkurrenssnedvridande myndighetsverksamhet ska stoppas. Vi anser också att, i första hand, ett 30-tal av de statliga företagen bör privatiseras helt eller delvis. Listan ska ses som ett inledande led i privatiseringsarbetet. Övriga försäljningar och omstruktureringar görs i takt med att det är lämpligt för samhället och de inblandade bolagen. Privatiseringarna kan delas in i tre olika grupper: aktiespridningar över börsen. Bolag eller verksamheter under någon form av strukturering eller med behov av omstrukturering där ägarbreddning eller försäljning kan bli aktuell. Eftersom alla de aktuella företagen är unika och i behov av olika former av omstruktureringar måste de behandlas individuellt. I vissa fall kan det vara aktuellt att sälja börsposter (t.ex. , , ), i andra fall kan det handla om försäljning till folkrörelser (t.ex. till idrottsrörelsen), att bryta monopol och genomföra strukturförändringar () eller att finna helt andra lösningar (). Följande bolag finner vi vara aktuella för omstruktureringar i ett inledande skede: Apoteksbolaget flygplats flygplats () Svenska skogsplantor AB Svensk-Danska Broförbindelsen 9.2 Särskilda kommentarer , som är ledande elproducent och elleverantör, verkar på en alltmer avreglerad elmarknad. Bolag i denna kapitalintensiva bransch, med förhållandevis små kapitalströmmar, behöver en hög andel ägarkapital för att kunna agera långsiktigt och effektivt. besitter ett unikt svenskt kunnande och stora möjligheter finns att erhålla betydande exportintäkter. För det erfordras emellertid tillgång till riskkapitalmarknaden. Energidebatten och stängningen av kärnkraftsreaktorn i har försatt i en olycklig situation som minskar bolagets affärsmässiga trovärdighet och försvårar värderingen av bolaget. Det exakta värdet beror på hur de politiska vindarna blåser, och om rimliga möjligheter finns att den politiska styrningen av bolaget upphör. För att inte gå miste om bolagets kompetens och möjligheter att konkurrera på den internationella marknaden är det av yttersta vikt att börsintroduceras. bör bli ett strikt affärsdrivande energiföretag som på likvärdiga villkor med andra företag offensivt deltar i den alltmer internationellt integrerade energimarknaden. Det faktum att haft fyra styrelseordförande är bara ett av flera tecken på att den statliga ägarstyrningen utgör ett betydande problem för . För att återupprätta effektivitet och trovärdighet som kommersiellt företag bör politiseringen av styrelsen upphöra. Då blir dessutom friare att expandera utomlands och möjligheten att bli en europeisk storspelare, som uppenbarligen är ambitionen, ökar. De misstag som den socialdemokratiska regeringen gjort i samband med handhavandet av har kostat miljarder kronor. Genom att inte upprepa liknande misstag med kan många arbetstillfällen och miljarder kronor komma de svenska skattebetalarna till godo. Genom att blir frikopplat från staten blir det heller inte lika anstötligt att bolaget gör förvärv i , , , och . har som central förvaltningsmyndighet ansvar för utbyggnad, drift och underhåll av det statliga vägnätet. Verket är den största enskilda beställaren av vägbyggnad och vägunderhåll i landet. bedriver egen produktion av dessa tjänster genom och . Denna dubbelroll skadar tilltron till ett objektivt upphandlingsförfarande. Därmed minskar också förutsättningarna för största möjliga samhällsekonomiska effektivitet. Mellan vann av alla driftupphandlingar. har konstaterat att kontraktspriserna är lägre på de områden som är konkurrensutsatta jämfört med dem som inte är det. Det är en grundmurad uppfattning bland konkurrenter på marknaden att ofta underprissätter vid anbudstävlingar avseende vägunderhåll. , och Statskontoret har granskat konkurrensutsatta verksamheter. Dessa granskningar utmynnar alla i slutsatser som rimligen borde innebära att och avskiljs från myndighetsuppdraget. Revisionsfirman har på uppdrag utrett förutsättningarna för en eventuell bolagisering av och . utredning visar att en bolagisering av är fullt möjlig och att lämpligen bör läggas ned och verksamheten säljas. Mot bakgrund av de rådande förhållandena anser vi att sådana åtgärder bör vidtas . Det bolagiserade måste därefter säljas till annan ägare. har etablerat ett de facto-monopol på marknaden för utsändning av TV och radio. Utbyggnaden av det digitala mark-TV-nätet innebär att företagets dominerande ställning förstärks ytterligare. Bakgrunden är att regeringen valt att använda företaget som ett verktyg för mediepolitiska ambitioner samt att saknar en integrerad lagstiftning på telekommunikations- och rundradioområdet. I syfte att undvika att monopol på utsändningarna av radio och TV stärks är det nödvändigt att skyndsamt få till stånd en integrerad lagstiftning samt att privatisera . De svenska flygplatserna för hur flygplatser och flygtrafiktjänsten är organiserade skiljer sig starkt åt mellan olika länder. Det svenska systemet med en sammanhållen organisation för allt som har med civil luftfart att göra återfinns bara i och . Andra europeiska länder har en organisation som bygger på att produktionsfunktionerna hålls för sig tillsammans eller i skilda organisationer och myndighetsfunktioner för reglering av luftfarten för sig ofta som en del av ministerierna. Inte heller är det vanligt med sammanhållna flygplatssystem som i . Sådana finns bara i , , och . Utvecklingen mot privat ägande av flygplatser blir allt vanligare i omvärlden. Flera faktorer har varit drivande. Regeringar i olika länder har kommit under allt starkare press att reducera sina utgifter inte bara vad avser investeringar utan också i fråga om sådant som kan anses vara subsidier till offentlig service. Allt fler anser också att de offentliga organen inte är särskilt effektiva s.k. service providers. Ett ytterligare skäl till privatiseringarna är de stora investeringar som krävs för att möta kraven från den ökande flygtrafiken. bedömer att behövs i ytterligare flyginvesteringar. Privatiseringar ger nya möjligheter att mobilisera nytt kapital. Den globala finansmarknaden har dessutom upptäckt att flygplatser är utmärkta investeringar, något som troligen ökat tempot i privatiseringarna. Även i förekommer bolagsformen. Flertalet av de kommunala flygplatserna är kommunala aktiebolag. står i likhet med andra storflygplatser inför miljardinvesteringar . Den första etappen av kapacitetsutbyggnaden, inklusive rullbana tre, beräknas till . För att klara dessa investeringar bör , i likhet med andra stora internationella flygplatser, privatiseras. Då behöver inte statsbudgeten belastas. Det är inte bara linjenätet som kan ge inkomster utan även möjligheter för t.ex. konferenser, butiker och restauranger. Redan nu driver för sin kommersiella utveckling. Privatiseringar bör vidare ske av och flygplatser. Även på dessa växer trafiken kraftigt och det finns goda möjligheter till lönsamhet. bör flertalet av landets flygplatser vara möjliga att privatisera. Statens uppgift blir då att köpa trafik och inte att finansiera och/eller driva terminalanläggningar. kännetecknas inte av högsta kvalitet och den service bilägare möter lämnar ofta mycket övrigt att önska. har ett monopol på och staten äger av aktierna i . Det är sannolikt en viktig bakomliggande faktor till de långa köer som kännetecknar statens bilprovningar. För åkare riskerar de långa väntetiderna att resultera i körförbud, förlorade intäkter och förlorade arbetstillfällen. Detta är oacceptabelt. Företaget bör privatiseras. Apoteksbolaget har monopol på detaljhandel med läkemedel. är det enda land i som har monopol på läkemedelsförsäljning. T.o.m. försäljningen av receptfria läkemedel är monopoliserad, vilket medför en i jämförelse med andra länder låg servicenivå. I finns ca 900 apotek d.v.s. ca ett apotek på 10.000 invånare. I vår omvärld är det vanligt med ett apotek på 2.0003.000 invånare. Även i relativt små städer har man därför såväl helg- som nattöppna apotek, en service som är naturlig i en konkurrensutsatt vårdverksamhet. hade en omsättning på . Av omsättningen kom en stor del från försäljning av receptfria läkemedel, hårschampo, hudkrämer och liknande. Den privata handeln önskar naturligtvis att få konkurrera om den delen. Men Apoteksbolaget har tvärtom uttalade expansionsidéer. Företaget hoppas kunna öka sortimentet och ta marknadsandelar från privathandeln för t.ex. egenvårdsprodukter och andra livsstilsprodukter. Fullföljs denna tendens har man kommit långt från den ursprungliga apoteksverksamheten och under skydd av monopolet gett sig in i verksamheter, som i en normal ekonomi skulle vara konkurrensutsatta. Som en följd av expansionsiver anmäldes det både till och . Motivet var att försökte utvidga sitt detaljhandelsmonopol genom att även ta över partihandeln och därmed nyttja sitt monopol för att krossa konkurrensen bland läkemedelsgrossisterna i . Efter att ändrat sina planer angående partihandeln bestämde sig för att inte agera mot . () är ytterligare ett exempel på ett helstatligt företag som ändrat sin verksamhet från den ursprungliga uppgiften. 1954 beslöt att bolaget skulle förvalta de statliga lagerhusen, ha hand om lagring av spannmål, frö, fodermedel samt att driva annan verksamhet som är förenlig med lagerrörelsen. är SLAB organiserat inom fyra olika affärsområden: arbetar med lagring och hantering av stora volymer, såväl stapelgods på pall som löslagring i bulk. Svensk Specialdistribution arbetar med e-handel, tredjepartslogistik samt distribution av trycksaker. Dokumenthuset lagrar allehanda dokument både fysiskt och digitalt och har även tjänsten Postfångst. ombesörjer logistik, hantering och annan service åt museer. SLAB har även ett intressebolag, , som är ett nybildat bolag som erbjuder tjänster inom katastrofberedskap. Omsättningen var och koncernen hade 152 anställda. var bolagets verksamhet till lagring, är det . Kunderna är stora och medelstora företag samt myndigheter och organisationer. Verksamhetens bas finns i , men expansion i pågår. av koncernens intäkter kommer från kunder inom den offentliga sektorn, men denna andel minskar . De största kunderna är , , , och centralmuseerna. De privatägda kundföretagen finns inom finans- och försäkringssektorn, industrisektorn, företagshälsovården och revisionsbranschen. Det finns uppenbarligen ingen anledning att bolaget skall vara statligt ägt. Systembolaget Systembolaget har detaljhandelsmonopol på försäljningen av alkoholhaltiga drycker i . Försäljningen och beskattningen av produkter ger staten intäkter på . Dessa intäkter är staten beroende av, som en restriktiv alkoholpolitik sägs vara ett politiskt mål. Monopolet skall, enligt försvararna av detta, därmed vara garanten för att alkoholpolitiken är restriktiv och att folket inte dricker för mycket alkohol. I samband med det svenska EU-medlemskapet har Socialdemokraterna tvingats att ändra alkoholpolitiken radikalt, vilket vi tycker är bra.