mot · GO02Fi18 · 2001-05-02 00:00:00 — Det blir mindre krångel och kostnader vid utlandsresorför oss som resande och konsumerande privatpersoner, men också förföretagen.Svenska företag ska ha möjlighet att konkurrera med utländska företag påaffärsmässiga grunder. Valutakurssvängningar är ett gissel som försvårar ochfördyrar. Om står utanför EMU kommer svenska företag ävenfortsättningsvis att få extra transaktionskostnader som andra företag slipper.Detta innebär färre arbetstillfällen och lägre skatteinkomster för vårt land.Genom en gemensam valuta kommer det att bli lättare för oss konsumenteratt jämföra priser mellan olika länder. Priserna på konsumentvaror ligger iSverige väsentligt högre än EU-snittet. Genom den ökade konkurrens som engemensam valuta medför, kommer priserna i att sjunka.Om vi går med i försvinner risken för devalveringar, vilket minskarden s k riskpremien, varför räntorna blir lägre. Detta är av stor betydelse förbåde hushåll och företag. Det ökar dessutom investeringarna vilket leder tilllägre arbetslöshet.Danska folket röstade för sedan nej till att nu gå med i . Fokus iden danska debatten låg inte på EU/EMU som ett långsiktigt politiskt projektför fred och frihet i vår världsdel. Det handlade mer om räntepunkter, kalkylerom kostnader i kronor för att stå utanför, arbetstillfällen och pensioner. Omingen ideologisk debatt förs röstar knappast väljarna efter ideologiskövertygelse.Nästa land som har ett avtalat undantag är som också väntasfolkomrösta om införandet av euron . Utgången av dessaomröstningar lär i viss mån påverka stämningarna i . De kommer dockinte att vara avgörande för svenska folkets framtida val.Om kommer ca 300 miljoner människor i EMU-länderna att gåtill banken för att växla sina nationella sedlar och mynt mot euro. Därmed blirden nya valutan påtagligt närvarande vilket i sig lär öka förståelsen ochminska eventuell oro.Sverige är genom den omfattande integrationen mellan ländernaoerhört beroende av omvärlden. Det innebär att vårt land, även om vi avstodfrån att gå med i , skulle tvingas ta sådana hänsyn till vad som beslutasinom EU och den monetära unionen, att ett utanförskap i praktiken inte skulleöka suveräniteten nämnvärt. Genom möjligheterna att påverka inom ramenför samarbetet har vi en större möjlighet att bidra till utvecklingen än genomatt stå vid sidan om.Nu har en flytande växelkurs, där vår ekonomi utvärderassekund för sekund på den internationella penningmarknaden.5.3.3 Globaliseringens utmaningarGlobaliseringen i sig minskar handlingsutrymmet för den nationellaekonomiska politiken i när skattebaserna blir alltmer lättflyktiga.Sverige måste ha konkurrenskraftiga skatter på arbete, utbildning,sparande och företagande om vi skall vända flykten från , kunskap och kapital. Ett medlemskap i skulle göra Sverigemer attraktivt att verka i. Sammantaget torde dessa effekter ökasysselsättningen och därmed skatteintäkterna för stat, kommuner ochlandsting.Det fordras åtgärder för att förbättra den svenska ekonomins funktionssättvare sig vi är med i EMU:s tredje fas eller inte. Det omfattande handelsutbytetmed EMU-länderna innebär att den svenska ekonomin måste varakonkurrenskraftig i relation till dessa länder. En anpassning som blirkonsekvensen av ett medlemskap kommer därför att ske även utanför EMU,dock med skillnaden att står utan möjligheten att direkt påverkabeslut som landets ekonomi i stor omfattning kommer att påverkas av.Kristdemokraterna vill åtgärda problemen i svensk ekonomi, problem somhittills fört från att ha varit ett av världens rikaste länder till enplatslångt ned på listan i välståndsliga. Med vår politik kommerflexibiliteten att förbättras bl a genom åtgärder på arbetsmarknads-, närings-och skatteområdet.5.3.4 ERM2Växelkurserna mellan EMU-länderna och övriga EU-länder reglerasgenom ERM2, som är fortsättningen på . Ett land som deltar iERM2 får inte låta sin valutakurs variera gentemot euron med mer än 15procent. ERM2 är dock frivilligt och har valt att avstå fråndeltagande.Sveriges riksbank har att styra mot ett inflationsmål. Det skulle mötabetydande svårigheter att utan föregående ansökan om medlemskap i styra mot ett växelkursmål.För att korta tiden mellan ansökan och fullt deltagande i , bör enförhandling om anslutning till ERM2 tas upp efter det att svenskafolket i en folkomröstning sagt ja till ett medlemskap i förordar att en folkomröstning ska genomföras omEMU-frågan. Frågans vikt och beslutets legitimitet fordrar att helasvenska folket får möjlighet att delta. Vidare kan det faktum att enfolkomröstning kommer att äga rum bidra till en folkbildning som annarsknappast kommer till stånd.En folkomröstning bör föregås av överläggningar mellan ledarna församtliga riksdagspartier. Av tidsskäl är det knappast möjligt att genomföra enfolkomröstning . Mycket talar nu för att enfolkomröstning om svenskt deltagande bör vänta till efter valet . Det gerutrymme för en angelägen diskussion utan att för den skulle ligga för långtfram i tiden.Alternativen i en folkomröstning bör formuleras på ett sådant sätt att intetolkningarna i efterhand skapar stridigheter. Därför är tydliga alternativnödvändiga och det ska inte finnas fler alternativ än två. De två alternativenbör formuleras som ett "ja till deltagande i " respektive "nej tilldeltagande i ". På detta vis får svenska folket tillfälle att ge klara beskedtill politikerna. Ett nej får då tolkas som att tills vidare avstår från ettdeltagande. Ett ja innebär att ges mandat att fatta beslut om ettsvenskt deltagande.6 Budgetpolitikens inriktning6.1 ÖverskottsmålRiksdagen har efter förslag från regeringen beslutat att de offentligafinanserna skall uppvisa ett samlat överskott i det finansiella sparandet av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. beräknasöverskottet i de offentliga finanserna - staten, kommunsektorn ochpensionssystemet - uppgå till av BNP. För de kommandetre åren räknar regeringen med att överskottet, efter den s.k.beräkningstekniska överföringen till hushållen, ska uppgå till de målsatta2 procenten.Det är en etablerad princip att både inom EU:s så kalladeMaastrichtkriterier och jämförelsenormer mäta just sparandet i heladen offentliga sektorn inklusive socialförsäkringssystem utanförstatsbudgeten, exempelvis pensionssystem. Bakgrunden till detta är att mångaländer, till skillnad från , inte har väl fungerande, än mindrelångsiktigt autonoma pensionssystem. Det vore kvalificerad desinformationatt då enbart visa upp statens affärer i hygglig balans, om ett iformell mening från statsbudgeten avskilt pensionssystem uppvisar växandeunderskott, när staten är den uppenbart enda borgenären.Men av samma skäl får överskottsmål för hela den offentliga sektorn iländer med självständiga och för tillfället växande pensionssystem envilseledande karaktär om staten, som i fall, har stora underskott.Sammansättningen av regeringens beräknade finansiella sparande föroffentlig sektor framgår av tabell 7.1. Överskotten finns enbart ipensionssystemet. Staten har underskott i storleksordningen 25 miljarderkronor.TABELL 7.1 FINANSIELLT SPARANDE I OFFENTLIG SEKTOR ENLIGT REGERINGEN6.1.1 Tabell 4: (procent av BNP 2002 2003 2004 )6.1.2 Regeringens överskottsmål innebär ökad statsskuldNär regeringen och lade fast det budgetpolitiska målet om ettpermanent överskott på för den offentliga sektorn, sades dettavara för att skapa en säkerhetsmarginal inför kommande lågkonjunkturer. "Med ett överskott på som utgångsläge finns det en marginalatt aktivt motverka konjunkturavmattningar utan att underskottet i deoffentliga finanserna hotar att bli för stort." 1996/97:150).Efter kritik har skrivningarna i höstensbudgetproposition och i föreliggande vårproposition modifierats. Nudiskuteras den positiva utvecklingen av de offentliga finanserna meduppmaning till viss försiktighet, men utan att alls beröra det besvärandefaktum att överskotten ligger i ålders-pensionssystemet medan statsbudgetenhar underskott. Det är betecknande att alla rubriker i finansplanen som till ochmed budgetpropositionen löd "sunda statsfinanser" iefterkommande propositioner bytts ut till "sunda offentliga finanser".Regeringens tanke tycks dock fortfarande vara att det med ett tvåprocentigtöverskott ska finnas en marginal att möta lågkonjunkturer utan att omedelbartbehöva strama åt ekonomin, även om överskottet finns i det självständigapensionssystemet. Minskade skatteintäkter och ökande utgifter ska kunnaklaras med måttliga åtstramningar utan att Maastrichtvillkoret om högst 3procents underskott skulle brytas.Regeringen budgeterar med ett underskott på 19 miljarder , 24miljarder kronor och i statens finansiellasparande. Statsbudgetens underliggande saldo är ännu sämre och beräknas till-40, -41 och -. Det som hjälper upp detoffentliga sparandet till är de medel som sparas i pensionssystemetinklusive premiereserven, och ett litet förväntat sparande i kommunsektorn,se diagram 7.1.Men regeringen kan förstås inte räkna med att medlen i pensionssystemetska kunna användas för att möta en konjunkturavmattning, såvida inte helapensionsuppgörelsen ska brytas eller pengar ur den privata premiereservenkonfiskeras. Det enda budgetpolitiska verktyg som finns kvar är att ökaupplåningen och därmed statsskulden ännu snabbare än vad som beräknasske. Det budgetpolitiska överskottsmålet innebär inte någon buffert förstatsfinanserna som det ursprungligen var tänkt. Detta faktum påpekas nuäven av ():av sparandet i den offentliga sektorn är såledesöronmärkt för framtida pensioner. Ambitionen med det nya pensionssy-stemet är att skapa ett system där pensionsutgifterna automatisktanpassas till den ekonomiska och demografiska utvecklingen. Individenkommer att ges fortlöpande information om utvecklingen av sittpensionssparande och kommer sannolikt i högre utsträckning än tidigareatt uppfatta det som en del av sin personliga förmögenhet. Det blirdärmed svårt att använda detta sparande för framtida utgifter i andra delarav offentlig sektor.Anm. : Staten har ca i underskott . Ändå kantvåprocentsmålet för offentlig sektor nås genom att de helt privatapremiepensionspengarna, som är en del av det nya pensionssystemet, avtekniska skäl bokförs som offentligt sparande.Av detta följer att när nästa lågkonjunktur drabbar , eller omkonjunkturavmattningen blir större än den regeringen räknar med, kommerlånebehovet och därmed statsskulden att öka snabbt, eftersom utgångsläget ären underbalanserad statsbudget där statsskulden redan ökar. Regeringen ärmed andra ord tillbaka på ruta ett när det gäller möjligheten att undvika enfinanspolitik som förstärker konjunktursvängningarna.Regeringens sätt att sköta statsfinanserna innebär sammantaget attstatsskulden budgeteras öka med år 2002-2004. Nuvarande prognoser för BNP-utvecklingen innebär dessbättreatt statsskulden som andel av BNP minskar något. Men statsskulden somandel av BNP beräknas enligt regeringen ändå inte bli lägre änden var inför förra lågkonjunkturen , dvs. nästan hälftenav BNP.Det faktum att statsskulden budgeteras öka bevisar det Kristdemokraternatidigare påpekat, nämligen att regeringens tal om att själva överskottsmåletinnebär amortering av statsskulden är en förvanskning av verkligheten.Det kan förtjäna att påpekas att det som diskuteras ovan är debudgetpolitiska problem som nuvarande utformning och tillämpning avöverskottsmålet för offentlig sektor för med sig för staten. Regeringenförespeglar genom talet om stora överskott omvärlden att det finns pengar att"dela ut" eller satsa på nya reformer, trots att den inte kan ta en enda kronafrån pensionssystemet och trots att statsbudgeten uppvisar underskott. Endiskussion om stabiliseringspolitik inför olika konjunkturscenarier skaemellertid i första hand ta i beaktande hur hela den offentliga sektornssamlade inkomster och utgifter bedöms förändras, både i förhållande tillhushållen och företagssektorn. I det sammanhanget är det mindrebetydelsefullt till (eller från) vilken del av offentlig sektor som förändringarav transaktioner mellan hushållen och offentlig sektor bokförs.6.1.3 Nuvarande överskottsmål behöver kompletterasKristdemokraterna har i tidigare motioner påtalat att det i ett medelfristigtperspektiv är angeläget med ett överskott i de offentliga finanserna, ochdå särskilt i statens finanser. En svårbedömd konjunktur i kombinationmed en oroväckande stor statsskuld och världens mest konjunkturkänsligafinanser gör att behovet av att nedbringa statsskulden är stort. En störresäkerhetsmarginal bör finnas för att bättre klara en kommandekonjunkturnedgång. Därför anser att statsskulden börminskas i stället för att öka som regeringen föreslår. (Fler motiv för attnedbringa statsskulden redovisas i avsnitt 6.1.5.) Men en amortering avstatsskulden behöver inte ske till priset av ett höjt skattetryck, utan kan istället genom en något snabbare utförsäljning av statligt ägdaföretag.Kristdemokraterna står som ett av fem partier bakom pensionsuppgörelsenom det nya pensionssystemet, och står därmed också bakom storleken på detfinansiella sparande som beräknas finnas i ålderspensionssystemet. Att justdet sparande som byggs upp i pensionssystemet (där mandessutom räknar in de helt privata premiepensionspengarna) gör attregeringens budgetmål för den offentliga sektorn går ihop, betyder inte attKristdemokraterna står bakom regeringens idé om permanentöverbeskattning. Det döljer bara att regeringens målsättning att göra juststatsfinanserna mer stabila för konjunktursvängningar helt har misslyckats.Av vad som redovisats ovan framgår att behovet av sunda statsfinanser ochen minskning, i stället för ökning, av statsskulden kvarstår. Kristdemokraternalägger därför i denna motion fram en budgetpolitik som tar sikte på ett bättrefinansiellt sparande i staten och på att nedbringa statsskulden. Det förrauppnås genom en något stramare finanspolitik än den regeringen presenterar,och det senare genom en snabbare utförsäljning av statligt ägda företag.Genom en rad viktiga strukturreformer kombinerat med strategiskaskattesänkningar finansierade med besparingar, kommer därmed detkristdemokratiska budget-alternativet att innebära mindre konjunkturkänsligastatsfinanser och bättre långsiktiga tillväxtmöjligheter. Effekten avKristdemokraternas finanspolitik vad gäller det finansiella sparandet framgårav tabell 7.2.TABELL 7.2 FINANSIELLT SPARANDE I OFFENTLIG SEKTOR MEDKRISTDEMOKRATERNAS POLITIKTabell 5: (procent av BNP 2002 2003 2004 )Regeringens förslag till budgetpolitiskt överskottsmål för de offentligafinanserna bör kompletteras och senare eventuellt ersättas med ett mål förstatens finansiella sparande. Anledningen till detta är följande:Ålderspensionssy-stemet kommer att efter den nya pensionsreformensköta sig självt. Regeringen kan inte påverka vare sig flödet till eller fråndetta system. Kommunsektorn är ålagd ett balanskrav, vilket gör att detfinansiella sparandet där kommer att vara i balans över tiden, eller liggastrax över noll. Ett budgetpolitiskt mål om balans för det finansiellasparandet i staten blir liktydigt med en ambition att statsskulden inte skaöka över tiden, ens i nominella termer . Om staten har balans i detfinansiella sparandet över en konjunkturcykel innebär det också attskatteuttaget varken är större eller mindre än nödvändigt.6.1.4 statsfinanser och långsiktig inkomst- ochutgiftsstrategiKristdemokraterna anser att sunda statsfinanser är en central förutsättningför den ekonomiska politiken och att det därför behövs ett kompletterandebudgetmål för statens finansiella sparande. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om ett kompletterande budgetmål om balans istatens finansiella sparande över en konjunkturcykel, och i vilken takt ettsådant mål kan fasas in.Regeringen bör därvid också fullfölja arbetet med att presentera enLångsiktig INkomst- och UtgiftsStrategi, , som den förrefinansministern började utarbeta men aldrig gavs möjlighet att slutföra. Ensådan strategi behövs om ska klara den dubbla utmaning som följerav den ökade internationaliseringen, som innebär att skattetrycket måstesänkas, och den kommande demografiska utvecklingen som inom entioårsperiod snarare ställer krav i motsatt riktning.6.2 UtgiftstakenDen kraftiga utgiftsökning som regeringen ägnar sig åt när konjunkturenär god, kan med stor sannolikhet visa sig vara ödesdiger. Närkonjunkturen viker accelererar statsbudgetens utgifter sominkomsterna minskar. Regeringen kommer då inte enbart få stora problematt klara sina uppsatta utgifts-tak. Upplåningen kommer också att ta enoroväckande fart eftersom utgångsläget redan är en underbalanseradbudget och en ökande statsskuld.Med sunda statsfinanser där både utgifter och inkomster är lägre, men detfinansiella sparandet starkare, minskar konjunkturkänsligheten.Kristdemokraterna föreslår att taket för statens utgifter fastställs till 802miljarder kronor , och 853 miljarderkronor . Detta är 12, 20 respektive lägre än det takregeringen föreslår för . I avsnitt 11 redovisas denpreliminära fördelningen på utgiftsområden för och vår synpå budgeteringsmarginalen.6.3 Statens lånebehov och statsskuldKristdemokraternas ekonomiska politik syftar till ett minskat lånebehovoch att nedbringa statsskulden i stället för att öka den som regeringenföreslår. Utvecklingen av statens inkomster och utgifter på total nivå samtstatens lånebehov (= statsbudgetens saldo) och statsskuldens förändringtill följd av budgetförslag framgår av tabell 7.3TABELL 7.3 STATSBUDGETENS MEDKRISTDEMOKRATERNAS BUDGETPOLITIKTabell 6: (Total nivå. Miljarder kronor 2001 2002 2003 2004 )1 Inklusive återställd beräkningsteknisk överföring.2 Kvarvarande lånebehovspåverkande belopp enligt pensionsuppgörelsen.3 Samma antagande som regeringen.Skillnaden i statsskuldutveckling på total nivå mellan regeringens ochKristdemokraternas budgetalternativ framgår också av diagram 7.3.Av diagram 7.4 framgår statsskuldutvecklingen mätt som andel av BNP ide olika budgetalternativen.7 Prioriterade områdenI följande avsnitt presenteras sju områden som är särskilt prioriterade förKristdemokraterna i den ekonomiska politiken. På samtliga dessaområden behövs reformer i ordets verkliga betydelse. Det gäller politikenför att skapa långsiktigt goda tillväxtförutsättningar genom ett bättreföretagarklimat, skattepolitiken för låg- och medelinkomsttagare,valfriheten för barnfamiljer, pensionärernas ekonomiska situation, vården,omsorgen och skolan, vikten av ett återupprättat rättssamhälle samtbetydelsen av en fungerande infrastruktur. Den socialdemokratiskaregeringens politik på dessa områden är utpräglat bristfällig eller direktfelaktig.7.1 Tillväxtpolitik för nya jobbGrundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila ochgoda villkor för fler och växande företag och därigenom ökasysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Dettaåstadkoms genom en balanserad finanspolitik för sunda statsfinanser ikombination med strukturella åtgärder som förbättrar ekonominsfunktionssätt och avlägsnar de seglivade bromsmekanismer som i mer än30 år underminerat den svenska ekonomins utvecklingskraft och bäddatför dagens höga totala arbetslöshet och brister i välfärden.Penningpolitiken skall skötas av med inflationsmålet på 2procents årlig inflationstakt som riktmärke. Finans- och strukturpolitikenåvilar att besluta om. De flesta av de förslag till förändringar iskattesy-stemet som föreslås i denna motion har viktiga strukturella effekterför att förbättra den svenska ekonomins funktionssätt:- Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande (aktier)avvecklas.- Förmögenhetsskatten avvecklas i tre steg. avskaffassambeskattning av förmögenhet, sänks förmögenhetsskattesatsentill och 2004 avvecklas den helt (se nedan). Den återgång till2000 års fastighetstaxeringsvärden som också föreslås i motionen innebären ytterligare sänkning av förmögenhetsskatteuttaget. För att finansieradetta föreslås höjd bolagsskatt till 30 procent.- Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor upptill . För egenföretagare utökas dennedsättningsberättigade lönesumman till . Förslagetgäller alla företag (arbetsgivare), men gynnar främst småföretagen. som tvekar om de ska våga nyanställa får med dettaförslag klart förbättrade möjligheter att våga satsa på utveckling ochnyanställningar.- Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter att växa genom enfemtioprocentig skattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster idet egna hemmet. Förslaget kan beskrivas som att det avSocialdemokraterna avvecklade ROT-systemet i stället permanentas ochutvidgas rejält, så att det vita priset vid hushållens köp av tjänster i hemmethalveras direkt vid köpet. Tjänster för kan köpasmed en femtioprocentig skattereduktion, som då alltså uppgår till maximalt25 per hushåll och år.- Skatten i vanliga inkomstlägen sänks kraftigt genom enhöjning av grundavdraget i den kommunala och statliga beskattningen.Detta bidrar i första hand till att fler kan klara sig på sin egen lön, men detmedför också den strukturellt viktiga effekten att kommande lönebildningunderlättas. Se vidare avsnitt 8.2.- införs en statlig skattereduktion mot kommunalskatten förinkomst av lönearbete på av den taxerade inkomsten. År 2003höjs detta avdrag till , och år . Detta reducerarmarginalskatterna och stärker därmed arbetslinjen. Skattereduktionengäller på inkomster upp till 8,07 förhöjda prisbasbelopp.- Värnskatten avskaffas.- En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisakonkurrensvillkor för jordbruksnäringen. Utgångspunkten för deförändringar som föreslås är den statliga utredningen livsmedelsstrategiför (SOU 1997:167). Hela jordbrukets s.k. skatteryggsäck lyfts avgenom de förslag som presenterar.- Konkurrensvillkoren för åkeri- och transportsektorn föreslås ocksåförbättras genom gynnsammare skatteregler i form av sänkt dieselskatt.- Avdragsrätten på pensionssparande höjs successivt till ett helt basbeloppper år.- Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias under tvåår och beskattas därefter som inkomst av kapital.- En avdragsrätt för insättningar på individuella utbildningskonton föreslåsinföras år 2002.Till de strukturella åtgärder som kraftigt kommer att förbättralönebildningen hör förslaget om en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring med en 33-procentig egenfinansiering somkommer att skapa ett rakare rör mellan en bra lönebildning, lågarbetslöshet och låga avgifter för den enskilde och vice versa.7.1.1 Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningenFörmögenhetsskatt betalas på fysiska personers nettoförmögenhet(tillgångar minus skulder). Nivån är på belopp som överstiger1 för ensamstående och för gifta ellersammanboende.Regeringen lade i budgetpropositionen för fram förslag till ensänkning av förmögenhetsskatten, men detta var enbart för att mildraeffekterna av att fastighetstaxeringsvärdena räknades upp kraftigt från år2001. För många kommer slutresultatet av regeringens förändringar i alla fallatt innebära en höjd förmögenhetsskatt.De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehållaförmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökandeinternationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppetbibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens.Förmögenhetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras avfördelningspolitiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta hartydliggjorts bl a genom att regeringen befriat huvudägarna i aktiebolag frånförmögenhetsskatt medan t ex normalinkomsttagare som råkar ha sittegnahem beläget i ett attraktivt område till följd av de kraftigt höjdataxeringsvärdena tvingas betala förmögenhetsskatt. är 17 av 18aktiemiljardärer befriade från förmögenhetsskatten på sitt aktieinnehav.Motivet för detta är att de annars sannolikt skulle välja att lämna medsina tillgångar. De som inte har de stora resurserna får stanna kvar och finnasig i att betala skatten.Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andraavseenden.