mot · GO02Fi20 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi20av , ()med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårpropositionSammanfattningSvensk ekonomi är i stort behov av systemreformer. Detgäller enligt vår uppfattning oavsett konjunkturläge. Dennamotion föreslår åtta större systemreformer. I den avmattningsom ekonomin nu är inne i gäller att systemreformer somgenomförs snabbt kan göra nedgången mindre långvarig ochmindre djup.I ekonomisk-politiska termer är målen för reformerna:- Att minska den svenska ekonomins konjunkturkänslighet- Att öka utbudet av arbetskraft, bland annat av demografiska skäl- Att öka antalet företagare och företag med verksamhet i Sverige- Att säkra en god tillväxt oavsett hur konjunkturen utvecklas- Att pressa ned de höga svenska priserna- Att hålla inflationen på fortsatt låg nivåMen det djupare syftet med förslagen i denna motion måsteuttryckas i andra termer. Det är att ge människor nyamöjligheter: Långtidsarbetslösa ska få jobb och en nysjälvkänsla. Idérika människor ska våga ta språnget ochförsöka förverkliga sina drömmar. Stressade, utbrändamänniskor ska hitta tillbaka till hälsa och framtidstro.Familjer ska få större marginaler i sin vardagsekonomi, såatt de som vill till exempel får större möjligheter att varamed barnen. Vi vill ge alla människor nya möjligheter!Därför skisseras i denna motion alltså åtta störresystemreformer:1. Den ska syfta till att öka utbudet av arbetskraft,minska bidragsberoendet, stimulera arbete och sparande samt gebarnfamiljer och familjer med höga boendekostnader större marginaler.Det totala skattetrycket måste sjunka, bland annat för att göra svenskekonomi mindre känslig för konjunktursvängningar. Ett sänkt skattetryckförutsätter självfallet ett sänkt utgiftstryck, vilket är möjligt bland annatgenom hårdare prioriteringar, avveckling av statlig näringspolitik, enklokare energipolitik samt en politik som minskar eller åtminstone hejdarökningen av antalet långtidsarbetslösa och långtidssjuka.2. Genom lägre företagsskatter, mindre krångel, färremonopol och sundare konkurrens - bland annat genom att statlig ochkommunal bolagsverksamhet privatiseras - ska få många flerföretagare, fler företag som kan växa och mer utländska investeringar iproduktion i Sverige.3. Misstron mot socialförsäkringarna ärutbredd, vilket vi menar är ett hot mot ekonomins funktionssätt.Ett annat problem är den dramatiska ökningen av de långa sjukfallen ochförtidspensioneringarna. Försäkringarna bör göras mer autonoma.Försäkringarna bör användas mer aktivt för att främja till exempelrehabilitering och förbättringar av hälsofarliga arbetsmiljöer. Tilltron tillförsäkringarna måste återupprättas genom infriande av tidigare utställdalöften, som att de allra flesta ska få av lönen vid sjukdom ellerföräldraledighet samt återställande av änkepensionerna.4. En kunskaps- och bildningsreform. behöver bättre skolor,högre kvalitet inom högskolan, mer forskning, mer kompetensutvecklingpå individens villkor i arbetslivet och en satsning på läsande. Folkpartietsäger, i likhet med vad vi sade före valet, ja till specialdestineradeextrapengar till skolan. Vi betonar dock att inga pengar i världen kommeratt lösa skolans problem om inte skolpolitiken läggs om iriktning mot tydlig betoning av kunskaper, mer arbetsro, merutvärderingar som tydligt kommuniceras med hemmen, satsning pålärarna samt radikala förändringar av gymnasiet, främst dess individuellaprogram och yrkesutbildningar. Vi vill på allt sätt stimulera läsande,bland annat genom satsning på bra bibliotek och sänkt bokmoms.5. Staten har ett grundläggande ansvar förinfrastrukturen i landet. föreslår större satsningar påväginvesteringar och vägunderhåll. Vi är starkt kritiska till att regeringenaccepterat att en infrastrukturproposition fått bli försenad genomMiljöpartiets motstånd mot allt som har med bilar och vägar att göra.Staten bör också främja en snabb utbyggnad av elektroniskakommunikationer, främst genom en tydlig och teknikneutral lagstiftningsamt genom att ta ett större ansvar för IT-sektorns kompetensförsörjninggenom utbildningssatsningar.6. Genom enaktivare EU-politik, EMU-medlemskap, högre bistånd,skuldavskrivningar, starkt engagemang för frihandel, liberalare regler förarbetskraftsinvandring och en humanare flyktingpolitik blir vi mer öppnamot omvärlden. Åtgärder på detta område har stor betydelse för attförbättra konkurrensen och därmed pressa ned det höga svenskaprisläget.7. En arbetsmarknads- och integrationsreform. Arbetslösheten har aldrigvarit så hög som i en god konjunktur. blir i vissa avseendenett alltmer delat samhälle. Långtidsarbetslöshetens ökning och detväxande antalet förtidspensionärer motsvarar nästan antalet nya jobb.Invandrartäta förortsområden präglas av ett växande utanförskap. Imånga landsting fortsätter vårdköerna att växa. Genom radikalaförändringar i arbetsmarknadspolitiken, vårdpolitiken och skattepolitikenvill vi få in fler människor på arbetsmarknaden och minskabidragsberoendet.8. Ett mer jämställt arbetsliv främjar tillväxten.Den viktigaste åtgärden för att bekämpa lönediskrimineringen av kvinnoroch åtgärda bristen på kvinnor i ledningarna för större företag är att brytaupp de offentliga monopolen. Det är först när de traditionellt kvinnligaarbetsmarknaderna också präglas av näringsfrihet som lönekampen pådessa områden kan föras med full kraft och kvinnligt företagande kanprövas på samma sätt som manligt företagande länge prövats på dearbetsmarknader där män av hävd dominerat.Regeringen erkänner , efteråt, att det varsocialdemokratiska underlåtenhetssynder som ledde fram till 1990-talskrisen. Det är en likasenkommen som välkommen insikt. Parallellerna till dagensekonomiska läge är många, även om det också finns viktigaolikheter. Det skulle vara bra om det inte dröjer till år 2016innan Socialdemokraterna inser behovet av attlägga om den ekonomiska politiken.Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslutSåvitt avser den ekonomiska politiken och utgiftstaket1. beslutar godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken i enlighet med vad som anförs i motionen.2. fastställer målen för finansiellt sparande i den offentligasektorn i enlighet med vad som anförs i motionen.3. fastställer utgiftstaket för staten inklusiveålderpensionssystemet vid sidan av statsbudgeten för till 886miljarder kronor.4. godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden som redovisas i motionen somriktlinjer för regeringens budgetarbete (tabell A).5. godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för åren2002-2004 i enlighet med vad som anförs i motionen.Såvitt avser skattefrågor6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skattepolitikens inriktning.7. godkänner vad i motionen anförs om genomförande av eninkomstskattereform.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lättnader i beskattningen av företagande, riskkapital, arbete,sparande och investeringar.Såvitt avser övriga frågor9. godkänner vad i motionen anförs om genomförande av enföretagarreform.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förenklingar och avregleringar för företagare.11. godkänner vad i motionen anförs om genomförande av ensocialförsäkringsreform.12. begär att regeringen i budgetpropositionen för år 2002presenterar förslag till höjda tak i sjukförsäkringen ochföräldraförsäkringen till 10 basbelopp.13. godkänner vad i motionen anförs om genomförande av enkunskaps- och utbildningsreform.14. godkänner vad i motionen anförs om genomförande av eninfrastrukturreform.15. godkänner vad i motionen anförs om genomförande av englobaliseringsreform.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om frihandel.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om deltagande i det europeiska valutasamarbetet.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om klimatstrategin.19. godkänner vad i motionen anförs om genomförande av enarbetsmarknads- och integrationsreform.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ökad integration av invandrare.21. godkänner vad i motionen anförs om genomförande av enjämställdhetsreform.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av avreglering inom vården och skolan.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en reformerad familjepolitik.24. avslår regeringens yrkande 6.125. tillkännager för regeringen sin mening vad i motionen anförsom försäljning av statliga företag.26. tillkännager för regeringen sin mening vad i motionen anförsom ett system för neutralisering av skatteplanering genomkoncernbidrag.Såvitt avser tilläggsbudgeten27. avslår regeringens yrkande 15.28. avslår regeringens yrkande 26.29. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om behovetav ytterligare på anslag 5:1 inomutgiftsområde 5 för att bibehålla ambassaderna i , , ochvid Den Heliga Stolen.30.1 Yrkande 24 hänvisat till KU.InledningMål och medel för den ekonomiskapolitikenFör liberaler är målet med politiken att öka människors maktöver sina liv. Vår vision för är ett land som germöjligheter - och sedan nya möjligheter - till alla. Sverigeska vara ett land där många människors bästa drömmar kanförverkligas.Den ekonomiska politiken är ett medel att nå denna vision. Våra livpåverkas i högsta grad av ekonomiska realiteter, men det är viktigt att redaninledningsvis slå fast att dessa våra liv också påverkas av många andrafaktorer. Dit hör sådant som graden av gemenskap och tolerans i samhället,förutsättningarna för oss att må bra, bildningens och kulturens ställning samtnaturens hälsa. Politiken måste utgöra en helhet eftersom livet är en helhet.Det djupaste syftet med våra förslag är att ge människor nya möjligheter.Långtidsarbetslösa ska få jobb och en ny självkänsla. Idérika människor skavåga ta språnget att förverkliga sina drömmar. Familjer ska få störremarginaler i sin vardagsekonomi så att alternativ som varit stängda,som kanske att vara mera med barnen, ska öppnas. Stressade, utbrändamänniskor ska hitta tillbaka till hälsa och framtidstro.Den ekonomiska aktiviteten går upp och ned. Nedgångsfaserna utsättermånga människor för svåra påfrestningar. har mångaliberala ekonomer och politiker, med J M Keynes och som deinternationellt mest kända namnen, sökt finna verktyg för att minska dessasvängningar. Den metod som förordades var en så kallad aktivkonjunkturpolitik, alltså att statens ekonomiska åtgärder skulle anpassas tilldet rådande konjunkturläget.Med ytterligare decenniers erfarenheter i bagaget framstårproblembeskrivningen fortfarande som relevant men förslaget till lösninginaktuellt. I den bilaga 5 till budgetpropositionen som redan antytts diskuterarFinansdepartementet ekonomiska politik ochframåt. Vi kommer att återkomma till den diskussionen, men vill redan nuframhålla att vår uttolkning av denna historia framför allt understrykerbehovet av att förbättra ekonomins funktionssätt genom strukturreformer.Det är lätt att instämma i behovet av att minska djupet i och varaktighetenav ekonomins nedgångsfaser. För oss i är det tydligt att dendramatiska nedgången som inleddes i skiftet mellan 1980-tal och 1990-talhade höga mänskliga kostnader. Asienkrisen förorsakade mänskliga tragedierpå andra sidan jordklotet och påverkade hela världsekonomin.Men med detta längre perspektiv är det också uppenbart att dentraditionella konjunkturpolitiken, som våra liberala föregångare skisserade,inte längre fungerar på det sätt de hade förhoppningar om. Ett skäl ärekonomins internationalisering. Vi tror att vägen att minskakonjunktursvängningarna och dess negativa effekter snarare ärsystemförändringar än en cyklisk anpassning av den ekonomiska politiken,eftersom en sådan visat sig utomordenligt svår i praktiken.Vår tro och förhoppning är alltså att ett antal grundläggandestrukturförändringar i och andra länders ekonomier ska görakonjunkturnedgångarna kortare, grundare och över huvud taget mindreallvarliga.Svensk ekonomis starka och svagasidorSvensk ekonomi har både starka och svaga sidor. Uppgiftenär naturligtvis att måna om de starka och åtgärda de svaga.Till de starka sidorna hör förekomsten av ett jämförelsevis stort antalinternationellt verksamma exportföretag, ofta uppbyggdakring patenterade snillrika uppfinningar. Dit hör också en avanceradforskningstradition med , inte minst på områdenamedicin och elektronik. Vår starka exportinriktning måste också framhållassom en styrka i av globaliserad ekonomi. Vi kan också iinternationellt perspektiv känna stolthet för det politiska systemets förmågaatt hantera några av de ekonomiska problemen för tio , blandannat bankkrisen.De svaga sidorna har redan antytts. De senaste årens goda tillväxttal harinte i grunden förändrat den analys av svensk ekonomi som vi gjort undermånga år. Det enklaste sättet att uttrycka problemen är att svensk ekonomi ärpräglad av socialdemokratisk dominans, en dominans som harkonfirmerats av väljarna i återkommande fria och demokratiska val.Resultatet är:- För dåligt företagsklimat- För höga skatter och för höga offentliga utgifter- För rigida regler för arbetsmarknaden, till förfång främst för nytillträdandesom unga och invandrare- För mycket regleringar och gammal socialistisk näringspolitik- För lite öppenhet för alternativ i fråga om exempelvis vård, skola ocharbetsförmedling- För mycket nationell självtillräcklighet och självgodhet.Våra åtta systemreformer syftar till att i grunden åtgärdadessa problem. Det torde inte vara möjligt så längesocialdemokratin och de andra socialistiska partiernadominerar politiken som . Den politiskakonstellation som delar den politiska makten har justblivit den stopp-allians som vi varnade för före valet 1998.Den åstadkommer mycket lite i praktiken. Den träter iställetför att uträtta något. Därför arbetar vi för en ny majoritet iSveriges riksdag och en ny regering med ett starkt liberaltinslag.Folkpartiets budgetalternativTabell 1: (2002 2003 2004 )Tabell 2: (2002 2003 2004 )Det ekonomiska lägetDen internationella utvecklingenDen internationella konjunkturen försvagas. Tecknen blir allttydligare. Större delen av 90-talet har varit en i fleraavseenden unik period. Tillväxten i främst har hållit siguppe på en hög nivå osedvanligt . har tillväxten i världsekonomin enligt IMFuppgått till i årsgenomsnitt. I denindustrialiserade världen har detta varit näraförbundet med en stark börsutveckling. De förstaindikationerna på en internationell avmattning kom också ioch med att börsutvecklingen bröts under det första halvåret2000. Detta innebär inte att den internationella konjunkturenär börsstyrd. Men det innebär att förväntningarna om, ochprognoserna för, den internationella konjunkturen fåttytterligare en möjlighet att kanaliseras. Därmed kommerkonjunkturimpulserna troligen att sprida sig snabbare mellanländerna. Detta berör inte minst som har ettförhållandevis stort antal internationellt verksamma ochinternationellt noterade företag.Avmattningen är mest märkbar i . Efter en mycket avstark tillväxt sker nu en snabb inbromsning. Årstillväxten uppgick i slutet av2000 till och även om tillväxten i de preliminära beräkningarnaför tycks vara något bättre finns det ett antal teckensom tyder på en svagare utveckling i ekonomi än som varit vanligtunder 90-talet.Även om det sätts in stimulansåtgärder i form av ytterligareräntesänkningar och även skattesänkningar bör man nog räknamed att det tar innan den amerikanska ekonomin får fart igen. Detfinns en del pessimistiska röster som pekar på som ett varnandeexempel där man haft ett helt decennium av svag eller knappast någon tillväxtalls. Andra tror på en relativt snabb återgång till höga tillväxttal.Den amerikanska avmattningen har visat sig både i hushållens ochföretagens förväntningar. Index över consumer confidence föll på nytt i aprilefter en viss återhämtning . hade index fallit irad. Fallet har varit starkt. Nivån har inte varit så låg sedan juni 1996.Sysselsättningsutvecklingen har också varit svag.Även företagen har blivit försiktigare. Inköpschefsindex har fallit kraftigt.Detta gäller både industri och tjänster. finns en hel del fortfarandepositiva siffror t.ex. för byggande, orderingång och försäljning.En ökad försiktighet bland hushåll och företag blir tydligtkonjunkturdämpande. Aktieutvecklingen spelar säkert en stor roll här.Börsnedgången med t.ex. blandteknologiinriktade aktier bör rimligen dämpa hushållenskonsumtionsbenägenhet. Sparkvoten var noll och nästan -1procent . Den privata konsumtionsökningen om 5,3procent , en lika snabb ökning som 1999, upprätthölls därmed motslutet av året med minskat sparande. Aktieutvecklingen har givit hushållen enkänsla av tillräckligt förmögenhetsinnehav för att tillåta sig en snabbarekonsumtionsökning än vad de löpande inkomsterna givit möjlighet till.Diagram 1. BNP-tillväxten i förändring från föregående kvartal, uppräknat iårstaktKälla: BEAEn kombination av lägre sysselsättningsökning, lägreinkomstökning och ökat sparande drar nerkonsumtionstillväxten jämfört med de hittillsvarandesnabba ökningarna. Eftersom den privata konsumtionenutgör två tredjedelar av BNP i , mot ca hälften iSverige, skulle det påverka BNP-tillväxten märkbart.Avmattningen beroddefrämst på fallande investeringar och export, inte så mycketpå konsumtionen.Men det finns motkrafter. () har visaten stor beredskap att snabbt ingripa med räntesänkningar, fyra stycken hittillsi år, två , en och en med sammantaget två procent-enheter. FED har också sannolikt beredskap för ytterligare räntesänkningar.Till detta kommer administrationens eventuella skattesänkningar.Administrationen utsätts för motstridande krafter, å ena sidan en del avpresidentens egna som vill ha större skattesänkningar på en gång, "front-loaded", å andra sidan krav på anpassningar i belopp och inriktning för att fåförslagen genom kongressen. Det mest sannolika är att det blirskattesänkningar men med lägre belopp än de 11/av BNP sompresidentens skattesänkningsprogram, utslaget på en tioårsperiod, motsvarar.Även om det är troligt att det blir vissa skattesänkningarkan det diskuteras om de kommer att bidra särskilt mycket till att dämpakonjunkturavmattningen. Det är inte osannolikt att de kommer sent ikonjunkturen.Ett oroselement i den amerikanska ekonomiska utvecklingen ärbytesbalansunderskottet som uppgår till av BNP. Det harvarit möjligt för att ha ett stort bytesbalansunderskottgenom att det finansierats med valutainflöde för direktinvesteringar och köpav amerikanska aktier. En sämre amerikansk börs i kombination medpenningpolitisk och finanspolitisk stimulans i syfte att upprätthållaefterfråganskulle mycket väl kunna försämra bytesbalansen ytterligare. motverkar detta , men en snabb försämring av bytesbalansen ochdess finansieringsmöjligheter skulle kunna framkalla ett mera oordnatdollarfall.Eftersom kan betecknas som "the 800 pound gorilla on the economicblock" (, ekonomiprofessor och tidigare vice ordförande i )skulle en dämpning få tydliga effekter på omvärlden.En avmattning i kommer att försvåra för den japanska ekonomin attkomma igång igen. har haft problem med följderna av en bank- ochfastighetskris i stort sett . Varken räntesänkningar ellerfinanspolitiska stimulanser har haft någon riktig effekt. En kraftig amerikanskavmattning skulle allvarligt riskera att försvåra strävan att få tillväxt ijapanskekonomi.Den direkta återverkan av en sänkning av den amerikanska tillväxten med11/skulle, som företrädare för visat, bli ca en halvprocentenhets sänkning av den japanska tillväxten. För att återfå tilltro ochexpansionslust i ekonomi krävs ett antal förändringar i ekonomi ochsamhälle i stort. Detta gäller inte minst den finansiella sektorn, bankerna. Enkraftfullare politik i detta avseende från den nya regeringen skulle kunnabidra till en positiv utveckling.Tillväxtekonomierna i Syd- och har ett förhållandevis stortberoende handelsmässigt av . En märkbar amerikansk avmattning skulledrabba dessa länders utrikeshandel hårt och försvåra den pågåendeåterhämtningen från Asienkrisen.Detsamma gäller länderna i Latin- och . En amerikansktillväxtkris skulle få allvarliga återverkningar på dessa länders ekonomier,varav en del ännu är sköra demokratier. Det skulle också kunna riskera de nyaspirande strävandena att vidga frihandeln i området.Europa har haft en bättre utveckling. Genom att ligga i en senare fas ikonjunkturen än har en uppgång varit på väg . Menunder senare tid har det kommit indikationer på en svagare utveckling iEuropa. Även för kommer enligt beräkningar en sänktamerikansk tillväxt om 11/att ge en direkt effekt i form av sänkteuropeisk tillväxt med en halv procentenhet.Frågan är hur isolerat kan vara mot främst en amerikanskkonjunkturavmattning. Både och EU är ekonomiska stormakter där detmesta ekonomiska utbytet sker inom respektive union. Utrikeshandeln utgörca av BNP. Inom EU sker det mesta av utrikeshandelnmellan medlemsländerna varför handeln med omvärlden utanför EU barautgör av utrikeshandeln, motsvarande avområdets BNP.Med det finns andra mekanismer för att överföra ekonomiska impulser änenbart via utrikeshandel. Vi har ovan pekat på aktiekursutvecklingen som ensådan faktor. De finansiella marknaderna och det tryck som en ökadkonkurrens medför bidrar till att jämna ut en del olikheter mellan länder ochregioner i fråga om konjunkturförutsättningar.Det politiska tryck som t.ex. från amerikanskt håll riktats mot deneurpeiska () för att förmå den att sänka styrräntan harbaserats på uppfattningen att det nära beroendet mellan och EU kommeratt få negativa återverkningar även inom EU. Bl.a. har den amerikanskefinansministern uttryckt undran över att ECB inte ser räntepolitiken som ettmedel att även påverka den ekonomiska tillväxten i stort. Det är troligt attöverföringen av konjunkturimpulser går snabbare . Detta skullekunna innebära att EU har mindre sannolikhet att undvika negativa följder aven amerikansk avmattning än tidigare.Förutsättningarna för att bedriva penningpolitik är olika i och iEuropa. Dels har FED ett annat och vidare mandat än ECB, dels har FED enetablerad ställning . I kan penningpolitiken vidare drivasmed utgångspunkt i den finanspolitik som administrationen, eller kongressen,eller båda, vill driva. Inom EU finns ingen enhetlig finanspolitik, varje landkan inom vissa ramar driva finanspolitiken självständigt. Det innebär inte attdet skulle vara bättre med en enhetlig finanspolitik men det innebär attförutsättningarna är annorlunda för ECB än för FED. Inflationsimpulserna harvidare varit starkare än i . Trots detta ligger den europeiska styrräntanlägre än den amerikanska.Vi anser det inte rimligt att tro att i någon större utsträckningkommer att kunna vara isolerat från en avmattning i omgivningen. De olikamekanismer för överföring av ekonomiska impulser vi ovan talat om gör dettroligt att även EU kommer att drabbas av en avmattning. IMF anger i sinaprilrapport ändå en förhållandevis optimistisk bedömning: nästan 21/2 procenti tillväxt inom EU och något mer . är meraoptimistisk än sin senaste prognos. Vi menar att den svenska ekonomiskapolitiken måste formas utifrån en riskbedömning där avmattningen, även iEuropa, kan bli starkare, och mera utdragen.Tabell 1. BNP-tillväxten i omvärldenProcentuell volymförändringTabell 3: (IMF EU )Källor: IMF och kommissionenDen utveckling mot ökad avreglering och en öppning avekonomierna på olika sätt som kommit igång inom EU, ochsom är en oundgänglig förutsättning för att uppnåLissabondeklarationens mål om att skabli "världens mest konkurrenskraftiga och dynamiskakunskapsbaserade region", är positiv och kommer säkert attstärka den europeiska tillväxten. De positiva effekternakommer dock först och hinner troligen inte ha så stortinflytande på den aktuella konjunkturen.En avgörande fråga är vilken tilltro till framtiden som hushåll och företaghar. Här spelar aktiekursutvecklingen en viktig roll.