ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02N243 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N243av ()Obligatorisk miljöprövning vid statliga exportkrediter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en obligatorisk miljöprövning vid alla beslut om statliga exportkrediter och exportgarantier. Motivering När svenska entreprenörer är verksamma utomlands är det ej ovanligt att projektens finansiering stöds av statliga exportkrediter och exportgarantier. Olika slag av exploatering av naturen eller ingrepp i densamma såsom byggande av infrastruktur, dammar, gruvdrift etc innebär mer eller mindre allvarliga miljöingrepp. Till de allvarligare hör byggandet av Urrádammen i . Ett svenskt företag var entreprenör och bygget finansierades av nordiska banker med stöd av . Dammen innebar stora ingrepp i indianernas jakt- och fiskeområden och klart försämrade möjligheter för dem att leva kvar i området. Indianernas protester mot de allvarliga ingreppen i deras miljö slogs brutalt ner. Flera medlemmar av den lokala indianstammen mördades och andra togs till fånga av paramilitära grupper. Det kan i sig förvåna att svenska företag tillsammans med nordiska banker ger sig in i dylika projekt. Det är dock anmärkningsvärt att ger ekonomiska garantier för projekt av det här slaget. För att åstadkomma att natur- och miljökonsekvenser beaktas vid projekt i likhet med det ovan nämnda, bör en obligatorisk miljöprövning föregå alla beslut om statliga exportkrediter och exportgarantier.
mot · GP02N249 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N249av ()Statliga aktier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om professionell förvaltning av statliga aktier i företag. Förvalta statliga aktier i en fond Staten bör överhuvudtaget inte äga aktier i företag. Dock borde, så länge staten äger aktier i företag med marknadsmässiga krav, alla dessa statliga aktier samlas i en fond, som leds av professionella förvaltare. Syftet är att statens ägande ska vara så effektivt som möjligt. Det måste också blir svårare för politiker att belöna varandra med attraktiva direktörs- och styrelseposter. Staten beräknas ha aktier värda 400 mdr kronor i marknadsföretag. Här återfinns bl.a. finansföretag, fastighetsbolag, skogsföretag och kraftföretag. Förvaltningen av dessa företag innebär att ett par procents skillnad i avkastningen har stor betydelse för statsbudgeten. Ett samlat grepp på statens aktieportfölj försvåras av att de olika företagen lyder under olika departement. Därför bör aktieinnehaven i dessa företag samlas i ett holdingbolag eller i en fond. Ett sådant arrangemang skulle bidra till att skapa ett hetsperspektiv, en tydligare målformulering och innebär en tydligare ansvarsfördelning. Om fonden klarar av att uppnå avkastningsmålet är det en bra affär för staten. Om den inte klarar detta mål är det en bra affär för staten att sälja ut en del av sina lågavkastande aktier och använda pengarna att betala av på statsskulden i stället.
mot · GP02N250 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N250av m.fl. (v)Återbäring av vattenkraftsvinster Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om hur en del av vattenkraftsvinsterna skall kunna återföras till de vattenkraftsproducerande regionerna enligt vad i motionen anförs. Återbäring av vattenkraftsvinster I den regionalpolitiska propositionen lägger de tre samarbetspartierna fram en politik som understödjer en ökad hållbar tillväxt i med en blandning av sänkta socialavgifter för småföretag i stödområde A, om distansutbildning och entreprenörsskapande program till turismprojekt och byautveckling. Denna positiva politik kommer dock att halta betänkligt mot mitten av decenniet när tappar kraft. Flera grupper i de regioner som behöver särskilda insatser för att kunna utvecklas utifrån sina förutsättningar har pekat på problem med brist på riskkapital. Ju längre bort från banker och andra finansinstitut grupperna har sin verksamhet etablerad, desto svårare är det att få tillgång till riskkapital. Dessutom finns problemen med den låga värderingen av fastigheter i utsatta regioner, vilket ofta omöjliggör expansion för etablerade företag. Föreningen med 46 kommuner i sin medlemsmatrikel har t.ex. gjort analyser och kommit fram till att en överföring av mer medel till de utsatta regionerna måste till. Denna fråga kommer att bli direkt akut . Vi delar den uppfattningen och föreslår därför att en återbäring på vattenkraft, den s.k. 1-öringen, införs. Dessa pengar kan exempelvis användas till att bygga upp en utvecklingsfond med en inriktning mot nyföretagande, samverkan och kompetenshöjning i de regioner som behöver särskilda insatser. För att denna fond inte skall vara en alltför stor ansträngning på budgeten under ett enskilt år menar vi att den bör börja fyllas på under för att nå full potential 2007. bör därför, i enlighet med ovanstånde, ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag på hur del av vattenkraftsvinsterna skall kunna återföras till de vattenkraftsproducerande regionerna. () () () () ()
mot · GP02N251 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N251av ()Mineralindustrins utvecklingsbehov Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett utvecklingsprogram för mineralindustrin i . Motivering geologiska undersökning, SGU, genomförde för en utredning av den svenska industrin för produktion av industriella och bergarter. I utredningen påvisades behov av utvecklingsarbete såväl inom geologi som inom produktions- och processteknik samt produkt- och marknadsutveckling. Utredningens förslag omfattade utarbetande av ett branschgemensamt FoU-program med fokus på teknikutveckling och ökad marknadsföringsförmåga, det senare särskilt för små och medelstora företag. Speciella åtgärder föreslogs för stärkande av branschens kompetensförsörjning och ställning i samhället. SGU och branschföreningen har till presenterat ett omfattande programförslag benämnt MinBas (mineralballaststen). Sammanlagt har ca 200 personer från företag, forskningsorganisationer, branschorganisationer och myndigheter varit engagerade i utarbetandet av det programförslag som framlades. I våra nordiska grannländer har genomförts stora, statligt stödda utvecklingsinsatser för mineralindustrin och nya planeras. Det har bedömts som väsentligt att även svensk industri baserad på industrimineral och bergarter på motsvarande sätt ges möjlighet att skapa en bas för fortsatt tillväxt och konkurrenskraft genom olika insatser. SGU har därför äskat medel för genomförande av detta utvecklingsprogram för mineralindustrin. har goda geologiska förutsättningar att utveckla nya mineralfyndigheter. Det finns mycket stora reserver. Exempelvis ger den baltiska urbergsskölden, som täcker stora delar av vårt land, goda möjligheter att påträffa bergarter för produktion av industrimineral, natursten, ballast och metallförande . Genom att utveckla lönsamma framtidsprojekt baserade på industriella och bergarter kan nya företag startas utanför storstadsområdena. Då dessa ofta bedrivs av, i begynnelsen, mycket små företag, måste kraftfulla insatser till för denna utveckling. Häri inräknas inventering av nya fyndigheter, produktionsutveckling samt åtgärder som underlättar lokal marknadsutveckling och export, främst europeiska marknader. Regeringen har i sin proposition 2001/02:2 FoU och samverkan i innovationssystemet gjort bedömningen att FoU-insatser bör riktas mot tillverkande industrier och verksamheter som baseras på svenska råvaror. Regeringens bedömning enligt propositionen baseras på det faktum att basnäringarna, till vilken mineralindustrin hör, är av vital ekonomisk betydelse för . Därför måste det utvecklingsprogram för mineralindustrin som presenterats av SGU och industrin realiseras.
mot · GP02N252 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N252av ()Forskningsprogram om syntesgasproduktion Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera ett nationellt FoU-program för produktion av syntesgas ur biomassa och olika typer av restprodukter. Motivering En nyckelteknologi som visar tecken på att ha stor framtidspotential är produktion av syntesgas. Detta är en energirik blandning av vätgas och kolmonooxid. Syntesgas produceras i reaktorer genom sönderdelning av råvaran tills en stor del av energiinnehållet övergått i en gas med dessa två komponenter. Processen har hög verkningsgrad. Som råvara kan i princip alla typer av material användas som innehåller kol och energi, dvs alla typer av biomassa, restprodukter från industri som t ex svartlut (försöksanläggning byggs i ) samt olika typer av avfall. Processen innebär att olika typer av organiska miljögifter bryts ned och förstörs. Tungmetaller kan lätt tas om hand i reningssteg. Syntesgasproduktion är en basteknologi i framställningen av framtida bränslen och drivmedel som metanol, DME (dimetyleter), vätgas m fl. Många typer av industrikemikalier framställs ur just syntesgas, och den är en avgörande basråvara i kemisk industri. Syntesgasen kan även användas som bränngas för framställning av el och värme. har goda förutsättningar i form av stora arealer, gott om biomassa samt tung industri främst inom skog och massa med mycket restprodukter. I det sammanhanget är det intressant med en basteknologi för att effektivt omvandla dessa råvaror till syntesgas, som i sin tur kan användas för vidareförädling till drivmedel och kemiska produkter. Dessa ersätter fossila produkter, vilket reducerar nettoutsläppen av koldioxid. Teknik för syntesgasproduktion existerar , men den är inte färdigutvecklad för biomassa och andra förnyelsebara råvaror. En nationell satsning på forskning och utveckling kring denna basteknologi skulle därför öppna helt nya dörrar för en omställning till ett hållbarare samhälle. Dels behöver teknologin utvecklas och anpassas, dels behöver kompetens byggas upp hos högskolor och industri.
mot · GP02N253 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N253av ()Kärnkraftverken Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att intensifiera avvecklingen av kärnkraftverk. Motivering Terrordåd mot kärnkraftverk och riskerna med klyvbart material på villovägar diskuterades som en av de allvarligare hotbilderna i och världen redan när jag var ledamot i kärnkraftverk . Efter terrorkatastrofen i aktualiseras nu denna debatt på nytt. Folkkampanjen mot Kärnkraft anser bl.a. i ett brev till Försvarsmakten att det är hög tid att försvar påtalar de ohyggliga konsekvenser av stora radioaktiva utsläpp som kan komma från kärnkraftverk vid ett haveri. Arbetet med att avveckla våra svenska kärnkraftverk måste intensifieras och kraftinsatser måste vidtas för att alternativa energikällor skall komma in på allvar på den svenska marknaden.
mot · GP02N254 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N254av och ()Statliga verks lokalisering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyetablering, utlokalisering eller avknoppning av statliga styrelser, myndigheter eller verk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning om de samhälleliga konsekvenserna av koncentration av statliga verk och styrelser till bör tillsättas. Maktspridning inom är ett bra men avlångt land, därom är vi väl alla ense. Landets olika regioner har däremot inte fått samma förutsättningar när det gäller lokalisering av statliga verk och myndigheter. För en ort, där ett statligt verk lokaliseras, medför detta inte bara det ökade inflytande som närhet ger, utan också arbetstillfällen och ett ökat skatteunderlag. lokaliseringsdiskussioner har klart uttalat att, om inga större och avgörande invändningar finns, utlokalisering skall ske och nyetablering i undvikas. När nya myndigheter eller statliga verk bildas är det ibland med annan postadress än , men oftast i dess omedelbara närhet. Sådana beslut uppfattas av många som ett sätt att hålla kvar myndigheterna i och kringgå utlokaliseringar och nyetableringar. Samma mönster vid nyetableringar följs år . Listan på exempel kan göras mycket lång. Enligt vår uppfattning måste de samhälleliga konsekvenserna av koncentrationen av statliga verk och styrelser till utredas. () ()
mot · GP02N255 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N255av och ()En hållbar utveckling av landsbygden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en höjd transportersättning för jordbruket i norra där kött och ägg ingår i underlaget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör fullfölja beslut och komma med anvisningar om stöd till det fjällnära jordbruket. Höjt transportstöd Jordbruket i norra har erhållit en regionalpolitisk ersättning för att täcka de merkostnader som bönderna i området drabbas av. Motiven för ersättningen har varierat, men torde de väsentligaste motiven vara att det genom jordbruket finns en möjlighet att bevara det öppna landskapet i delar av norra . Genom jordbruket skapas också ett betydande antal arbetstillfällen både inom själva jordbruket och inom livsmedelsindustrin vilket i sin tur innebär att befolkning och samhällsstrukturer upprätthålls. Transportstödet utgör en viktig komponent för att täcka upp merkostnaderna för jordbruket i norra . EU-inträdet innebar dock att ersättningen för intransport av jordbruksprodukter urholkades för mjölk och helt försvann för kött och ägg. Jordbrukets struktur samt områdets stora avstånd gör att kostnaderna för insamling av mjölk, ägg och kött är betydligt högre än på andra håll i landet som även kostnaderna för uttransport av livsmedel är högre på grund av att området är mycket glesbefolkat och har många små butiker. Ett höjt transportstöd skulle leda till ökad stabilitet och ökad investeringsvilja bland lantbrukarna i området. Det fjällnära jordbruket gav regeringen i uppdrag att utforma ett särskilt stöd till jordbruket i fjällnära områden för att kompensera det sämre utfallet efter EU-inträdet i stödområde 1. Trots detta har det ännu inte införts någon särskild ersättning riktad till jordbruket i detta område. Det har fört med sig en vikande produktion som kommer att få svåra resultat om det inte sker någonting från regeringens sida. Jordbruksministern har i svar på frågor om det fjällnära jordbruket menat att det faktum att jordbruket är fjällnära inte i sig innebär att det kan vara berättigat till extra miljöersättningar. Vi anser att ministern i och med detta underlåtit att följa tillkännagivande som innebar ett krav på att regeringen särskilt skulle beakta det fjällnära jordbruket. Därför anser vi att regeringen bör återkomma med ett förslag om ett ekonomiskt stöd till det fjällnära jordbruket. () ()
mot · GP02N256 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N256av ()Landsbygden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningarna för en levande landsbygd. Motivering har lämnat förslag på ett grundservicepaket som skall sätta stopp för serviceindragningar på lands- och i glesbygden. Förslaget innebär att posten och lanthandeln ska ta ansvar för en typ av grundservicepaket. Flera projekt stödda av EU-medel pågår ute i landet där syftet är att hitta vägar för att rädda landsbygdsbutiken. Modeller med samordnad service prövas. har modellen med medborgarkontor prövats där stora delar av den samhälleliga och privata servicen samlas. På lands- och i glesbygden fyller Posten en viktig funktion. Post och lantbrevbärare utgör en viktig social kontakt för äldre men är också en omistlig hjälp för småföretagarna. Det finns också behov av att hitta vägar till upphandlingsmodeller som gynnar de lokala småföretagen och den lokala miljön. Nuvarande upphandlingsförordningar gynnar storskalighet och tar sällan hänsyn till miljön. har tidigare lanserat förslaget om bildande av lokala nav. Idén om lokala nav innebär en samordning av gemensamma krafter och tillgångar för att med utgångspunkt i de lokala förutsättningarna garantera en grundservicenivå inom rimliga avstånd. Upprättandet av lokala nav bör ske i samarbete mellan lokalbefolkning, bygderörelse, näringsliv, kommun och länsstyrelse. Lokala nav kan utgöra en förutsättning för en levande landsbygd. Staten bör verka för att lokala nav bildas. Gotab, 2001 ()
mot · GP02N257 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N257av ()Riskkapitalförsörjning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riskkapitalförsörjning för utveckling av landsbygdsföretag. på landsbygden har byggts upp med små medel och stor egeninsats. Behovet av riskkapital har inte varit akut förrän man stått i begrepp att expandera. Den negativa befolkningsutvecklingen på landsbygden har medfört att bankerna inte så gärna lånar ut pengar till landsbygdsföretagen. Säkerheten för lån bedöms inte utifrån samma värdeprinciper som i större samhällen. Många utvecklingsprojekt som skulle ha kunnat säkerställa både sysselsättning och samhällsservice har inte kunnat genomföras på grund av problem med finansiering. Kraftansträngningar måste göras för att förbättra tillgången på riskvilligt kapital. För att garantera tillgången på tillväxtkapital måste samhället och kreditinstituten ta sin del av ansvaret och möjliggöra uppbyggnaden av lokala tillväxtkapitalbolag som själva får möjlighet att prioritera användandet av tillgängliga medel. Ett sätt att möta problemet är att inom mindre geografiska områden bilda ekonomiska föreningar byggda på engagemang för bygdens och företagens utveckling. Genom det lokala engagemanget från företag och enskilda kan ett grundkapital garanteras som ytterligare ökas genom att staten tillskjuter lika mycket medel i form av utvecklingsbidrag som orterna själva lyckas skrapa ihop. Genom samarbete med kreditinstituten kan ytterligare en tredjedel tillväxtmedel tillföras. Fördelen med lokalt fattade beslut bygger på kunskapen om företagens och utvecklingsprojektens betydelse för sysselsättning och utveckling av närområdet. Dessutom läggs en större vikt vid de personliga relationerna, trovärdigheten och ansvaret för uppföljning och delredovisning av hur medlen används. Enligt min mening bör staten ta initiativ till att tillgången på riskkapital tillgodoses för utveckling av landsbygdsföretag.
mot · GP02N259 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N259av ()Åtgärder i samband med regementsnedläggningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsättande av en särskild parlamentarisk arbetsgrupp med uppdraget att undersöka i vilken utsträckning regeringen uppfyllt sina åtaganden när det gäller att skapa ersättningsjobb på de orter som drabbades i samband med regementsnedläggningarna . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag åt den parlamentariska arbetsgruppen att komma med förslag till åtgärder i de fall det finns skillnader mellan de löften som regeringen har ställt och det faktiska utfallet när det gäller att skapa ersättningsjobb. Motivering Regeringen utlovar , inom ramen för samarbetet med kring Försvarsmaktens framtida grundorganisation, att merparten av de orter som drabbas i samband med regementsnedläggningar skall kompenseras med statliga och privata ersättningsjobb. I skrivelsen Utvecklingsproblem för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten (skr 1999/2000:33) redovisar regeringen hur regeringen avser att lösa omställningsproblemen. Av skrivelsen framgår att närmare 1 300 statliga arbetstillfällen skall lokaliseras till de nio kommuner som regeringen har valt att stödja. Därutöver skall stöd lämnas för att skapa omkring 1 000 arbetstillfällen i privat verksamhet. Regeringen har haft god draghjälp av högkonjunkturen i samband med regementsnedläggningarna. En naturligt fungerande arbetsmarknad har, ofta utan särskilda åtgärder från regeringens sida, tacksamt tagit emot personal från de nedlagda förbanden. Icke desto mindre har regeringen gjort utfästelser till nio kommuner som har haft en omfattande militär verksamhet som en viktig del i skattebas och som en viktig inkomstkälla för det lokala näringslivet. Det kan , ett drygt år efter förbandsnedläggningarna, finnas anledning att utvärdera regeringens arbete när det gäller att lokalisera närmare 2 300 nya arbetstillfällen till de orter som drabbades i samband med Försvarsmaktens omstrukturering. En särskild parlamentarisk arbetsgrupp med representation från näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet bör ges i uppdrag att undersöka i vilken utsträckning som regeringen har uppfyllt sina åtaganden samt i de fall regeringen inte har lyckats nå utlovade mål komma med förslag till åtgärder för att regeringen skall kunna uppfylla ställda löften.
mot · GP02N26 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N26av ()med anledning av prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomiskt stöd till . Framtiden för av måste hindras. Landsbygden och landsbygdens människor måste ges en högre, tydligare och mer medveten status när det gäller att förverkliga målet att hålla samman landet. Hela ska leva! Den generella politiken såsom kommunernas ekonomi, utbildningsfrågorna och inte minst infrastrukturen är avgörande för alla regioners möjligheter att utvecklas. Därutöver krävs möjlighet till särskilda stimulerande medel som givetvis varierar i olika delar av landet. En politik för tillväxt och livskraft i hela landet måste bygga på ett nationellt solidariskt ansvar. De transportpolitiska målen, enligt transportpolitiska beslut har stor bäring på landsbygdens utveckling för näringsliv liksom människors möjligheter till utkomst. Detta gäller främst delmålen tillgängligt transportsystem och positiv regional utveckling. I det transportpolitiska beslutet fastslogs att staten ska ta sitt ansvar för utvecklingen inom luftfartsmarknaden genom att skapa förutsättningar för marknadens aktörer att utveckla attraktiva transportalternativ. Vidare lades fast att staten ska ta ett större ansvar för driften av kommunala trafikflygplatser än . Ett nytt driftbidrag till kommunala flygplatser infördes i samband med det transportpolitiska beslutet. Bidraget uppgår till totalt och lämnas till tjugosex flygplatser. Den regionalpolitiska utredningen liksom Rikstrafiken har för regeringen föreslagit åtgärder för att främja flygtrafiken mellan landets glesare delar och /. I ett regeringsuppdrag till pågår en kartläggning av marknadssituationen för inrikesflyget med sikte på målen för regional utveckling och transporttillgängligheten. Uppdraget skall redovisas . I en rapport från utredningen föreslås att staten tar ett större ansvar för olönsam flygtrafik. Rikstrafiken har dessutom med anledning av rapporten förslagit att staten skall införa en allmän trafikplikt och upphandla flygtrafik till och från /och de kommunala flygplatserna i , , , , , , , , och . Detta bereds nu inom . Med tanke på strategiska läge som motor för näringslivet i hela norra är det angeläget att även i rådande akuta situation blir berättigad till detta stöd. Inte minst närheten till , största vintersportområde kräver att räddas kvar för framtiden. Sedan stängts är detta än mer angeläget. Stora framtidsmöjligheter finns då det gäller turismen, de mindre och medelstora företagen liksom och kommunernas utvecklingsmöjligheter. Detta är, med andra ord, en viktig fråga för hela länets utveckling.