mot · GP02Fi294 · 2001-10-05 00:00:00 — Ett återställande av beslutet om innebär att ersättning till på planerat sätt ej behöver utgå utan kan inlevereras till staten. 18 Statens utgifter 18.1 Utgiftsområde 1 Efter ordförandeskapet i EU kan krympas. Detta har under den socialdemokratiska regeringens tid vuxit starkt, särskilt vad gäller den politiska verksamheten. De samordningsvinster som sammanslagningen med utrikesförvaltningen medför bör utnyttjas. beräknar medel för att bibehålla ambassaderna i , , och vid Heliga stolen. De uppgifter som den tänkta Expertgruppen för EU-frågor ska fylla kan med fördel skötas inom den ordinarie forskningen. Partiernas beroende av offentliga medel bör begränsas. En viss minskning av partistödet är därför motiverad. Presstödet snedvrider konkurrensen. Mediesituationen har förändrats påtagligt och nya typer av tidningar tillkommer ständigt. Detta innebär en helt ny situation jämfört med vad som rådde när presstödet infördes. Stödet kan begränsas. Vi räknar med en besparing på de två närmaste åren och därefter ett större belopp. 18.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och offentlig förvaltning Den planerade folk- och bostadsräkningen bör ej genomföras av integritetsskäl. 18.3 Utgiftsområde 3 och uppbörd Vi anslår ökade resurser till skattemyndigheterna för åtgärder som kan medverka till att öka skatteintäkterna. Tullen bör få ökade resurser för insatser mot den illegala införseln av alkohol och narkotika. 18.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Rättsväsendet bör förstärkas. Att upprätthålla rättsordningen är en av de verkligt genuina uppgifterna för det offentliga. Därför måste det finnas resurser så att uppgifterna kan fullföljas på ett tillfredsställande sätt. Antalet poliser behöver öka. Detta kan t.ex. ske genom att civilanställda tar över administrativa arbetsuppgifter som polismän sköter. Men det behövs också långsiktigt fler poliser. bör anslaget höjas med . behöver en viss utbyggnad. Vi föreslår ett tillskott om . Men hela rättskedjan måste fungera. Det räcker inte med polis och åklagare, domstolarna måste fungera väl. Det är oacceptabelt att avgöranden i domstol kan ta så som är fallet. ytterligare behöver satsas för att åtgärda de största bristerna. Till brottsofferjourer föreslås ytterligare . Genom en satsning på kan rättshjälpen återställas så att den ger ett bättre reellt skydd . Sammantaget innebär detta att vi satsar närmare en halv miljard och över treårsperioden drygt en och en kvarts miljard kronor mer än regeringen på att stärka rättsväsendet. 18.5 Utgiftsområde 5 och internationell samverkan Vi avviker inte från regeringens beräknade utgiftsram. 18.6 Utgiftsområde 6 Totalförsvar Vi avviker inte från regeringens beräknade utgiftsram. 18.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Målet för biståndet som andel av BNI bör återställas till den nivå som uppnåddes under den borgerliga regeringen. Vi anslår mer än regeringen för . Åren därefter ökar våra anslag så att målet om av BNI kan nås efter treårsperioden. 18.8 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Genom ökade satsningar på snabbare behandling av asylärenden kan handläggningstiderna förkortas och kostnaderna minska. Asylpolitiken blir därmed också humanare när långa väntetider kan undvikas. En dominerande del av de projekt som finansieras under anslaget Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna har inte en tillfredsställande effektivitet och förankring bland de berörda. Anslaget kan därför upphöra snabbare än regeringen föreslagit. kan minska i omfattning. 18.9 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg satsar på att förbättra tandvårdsförsäkringen. Åtgärder sätts in för att minska läkemedelskostnaderna. vill vidare återställa handikappreformen. Vi har beräknat ramen så att den rymmer ett återförstatligande av kostnaderna för assistansersättningen från kommunerna som de begränsningar i rätten till personlig assistans som regeringen infört avskaffas. Vidare överförs de beräknade beloppen avsedda för kommuner som har höga kostnader för stöd och service till funktionshindrade samt medlen avsedda för särskilt kostnadskrävande insatser enligt LSS från utgiftsområde 25 till utgiftsområde 9. vill vidare genomföra en särskild tillgänglighetsreform för handikappade. avsätts för detta ändamål. Bilstödet till handikappade byggs ut. En ökad satsning på alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder görs. 18.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna inom sjukförsäkringen håller på att glida regeringen ur händerna. Utgifterna för sjukpenning och rehabilitering har ökat särskilt snabbt . Aktiva åtgärder måste sättas in så att den stigande frånvaron kan hejdas. Ett aktivt användande av finansiell samordning mellan sjukförsäkring och sjukvården (Finsam) har visat sig kunna ge resultat. Det är beklagligt att regeringen inte kan acceptera ett vidgat användande av Finsam. Betydande besparingar kan dessutom då göras. Med lägre sjukfrånvaro kan också kostnaderna för förtidspensioner hållas nere. Vidare bör den del av sjukförsäkringens kostnader som hänför sig till trafikskador bäras av trafikförsäkringen. Vi beräknar vidare medel för att kunna höja taket i sjukförsäkringen . Närståendepenningen förbättras genom att den berättigade kretsen vidgas. De allmänna försäkringskassorna ges ökade resurser för bl.a. ett intensifierat rehabiliteringsarbete. 18.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Änkepensionerna återställs till den tidigare nivån. Den tid som omställningspensionen kan utgå utsträcks till att gälla 12 månader. Innehav av fritidshus ska ej påverka bostadstillägg för pensionärer. 18.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Ersättningen i pappa/mammamånaden bör höjas till för att stimulera en jämnare fördelning av utnyttjandet av föräldraförsäkringen mellan föräldrarna. Vissa besparingar kan göras genom insatser mot felutnyttjande av föräldraförsäkringen, avskaffande av garantidagarna Regeringens maxtaxepolitik ersätts med barnkonto som ger familjerna större valfrihet. Detta innebär att säger nej till regeringens förslag om ändringar i föräldraförsäkringen. Inom underhållsstödet kan utgifterna hållas tillbaka, bl.a. genom markering av det gemensamma föräldraansvaret. 18.13 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Arbetsmarknadspolitiken bör reformeras. Andra former av åtgärder såsom anlitande av bemanningsföretag bör kunna användas. Då kan både antalet personer i åtgärder och kostnaderna minska. förvaltningskostnader kan minska väsentligt. Vidare innebär en ökad avgiftsfinansiering, som motsvaras av en skattesänkning, att statens utgifter kan minska. Ökade medel har beräknats för särskilda insatser för arbetshandikappade. 18.14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv Vi avviker inte från regeringens beräknade utgiftsram. 18.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Det särskilda utbildningsbidraget tas bort och ersätts med studiemedel, dock med en högre bidragsandel, . Antalet berörda personer kan minska. Anslaget Bidrag till vissa organisationer m.m. kan utgå. 18.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Den förbättade konjunkturen gör att utgifterna för kan minska med . satsar extra på de universitet och högskolor som har högt sökandetryck. Medel avsätts vidare för en satsning på ökad kvalitet i grundutbildningen. Med hänsyn till den viktiga roll som forskningen spelar för vår tillväxt och vårt välstånd satsar på universitet och högskolor eller . 18.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Vi beräknar här mer än regeringen bl.a. för regional musikverksamhet, ökat stöd till museer, stöd till trossamfund, för idrotten samt för stöd till allmänna samlingslokaler. 18.18 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Det marginaleffektskapande bostadsbidraget kan minskas eftersom barnfamiljerna får särskilda skattelättnader. En snabbare avtrappning av den garanterade räntan kan hålla nere utgifterna för räntebidragen. Besparingar kan vidare göras på byråkratin inom utgiftsområdet, och . Olika studier har visat att de s.k. lokala investeringsprogrammen i praktiken inte fungerar bra. Anslaget bör avskaffas. Detta gäller även de s.k. bidragen till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet som inte fyller sin uppgift. Däremot bör ytterligare beräknas för Investeringsbidrag för anordning av bostäder för studenter. 18.19 Utgiftsområde 19 Regional utveckling och utjämning Som bl.a. den regionalpolitiska utredningen visat kan de traditionella regionalpolitiska medlen minska. Anslaget bör reduceras med . Vidare anser vi att kostnaden för de regionala transportnäten inte bör belasta staten. 18.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård För att bevara den biologiska mångfalden avsätts ytterligare . Däremot kan de nya investeringsstöden utgå. 18.21 Utgiftsområde 21 Energi bör på nytt tas i drift. Staten kan då undgå kostnader för avvecklingen som större delen av åtgärdsprogrammen inom energiområdet kan slopas. Medel bör dock avsättas för stöd till energisäkerhet i . 18.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer En betydande satsning bör göras på väginvesteringar. Alltfler rapporter talar om brister på detta område. Regeringens förslag på området fyller inte måttet. behövs en insats som är högre än regeringens anslag. För de resterande två åren i perioden beräknas 1 miljard mera än regeringen . Ansträngningar måste också göras för att hitta alternativa finansieringslösningar inom infrastruktursektorn, främst genom Public and Private Partnership (PPP). En permanent ökning av väginvesteringsnivån bör göras med . Därtill behövs en tidsbegränsad storstadssatsning för att minska de akuta trafikproblemen, i första hand i och . För detta ändamål avsätts . Byråkratin inom utgiftsområdet kan minska. fleråriga program kan genomföras i en något långsammare takt. 18.23 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder behöver utökas medan byråkratin inom utgiftsområdet kan minska. 18.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Ökade resurser satsas på och konkurrensforskningen. Anslaget till näringslivsutvecklingen i har visat sig ha svag träffsäkerhet. Anslaget dras in, en del används för åtgärder för ökad kärnsäkerhet i . 18.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna Det generella bidraget till kommunerna minskar som följd av överföringen av assistansersättningen till staten. Effekterna på kommunsektorns ekonomi av de omfattande inkomstskattesänkningar som föreslår regleras via det generella anslaget till kommuner och landsting. Korrigering görs med hänsyn till den kommunala skatteplaneringen som berövar staten pengar. Bidraget för särskilda insatser, den s.k. kommunakuten, avskaffas med undantag för medlen för insatser mot hiv/aids i storstäderna om vartdera året. 18.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Statens utgifter för räntor kan minska genom en betydligt mera omfattande försäljning av statliga företag än regeringen räknar med. Intäkterna används för att amortera på statsskulden, och nettot mellan utebliven direktavkastning och minskade skuldräntor sänker statsutgifterna. 18.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Vi avviker inte från regeringens beräknade utgiftsram. 18.28 Anslagsbehållningar Vi räknar med att minskningen av anslagsbehållningarna kan begränsas mera än vad regeringen räknar med, bland annat på grund av att vissa verksamheter med anslagsbehållning föreslås utgå helt. 18.29 Budgeteringsmarginalen Med våra förslag uppnås en budgeteringsmarginal på , vilket bör vara tillräckligt för den försvagning som väntas . 18.30 Utgiftstak för staten förslag håller sig inom de utgiftstak som vi föreslog i vårmotionen med de tekniska justeringar som är aktuella samt med hänsyn tagen till de justeringar av anslagsnivån under utgiftsområde 25 som regleringarna av effekterna på kommunsektorns ekonomi leder till. Det innebär ett utgiftstak för staten om (netto för kommunkorrigeringar) för , (netto) och (netto) för . 18.31 Utgiftstak för den offentliga sektorn Detta utgiftstak kan därmed beräknas till , samt . 19 Anslag på tilläggsbudget för I tilläggsbudget för utgiftsområde 6 Totalförsvar föreslås att överförs från anslag 6:3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling till anslag 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. Bakgrunden till förslaget är att Försvarsmakten misslyckats i budgetering och uppföljning, så att ett stort underskott uppstått i förbandsverksamheten. Detta är inte acceptabelt. En av orsakerna till underskottet är att fler värnpliktiga inkallats till pliktutbildning än vad behoven kräver för att kunna fylla krigsplaceringsorganisationen. Detta är i sig principiellt felaktigt. Till det kommer att ett stort antal unga män inkallats till pliktutbildning utan att medel funnits för en meningsfull utbildning. Plikttvånget har därmed blivit ett i alla avseenden oacceptabelt intrång i den enskildes integritet. Regeringens förslag att nu överföra medel från materialanslaget kan möjligen antyda att även den är medansvarig för felbudgeteringen. liberalerna förordar att färre inkallas till pliktutbildning och att mer satsas på materiell förnyelse. Regeringens förslag i tilläggsbudget går motsatt väg och avvisas därför av liberalerna. utgiftsramar utgiftsramar Miljoner kronor 2002 2003 2004 Utgiftsområden 1 6355 6380 6658 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 8676 9168 9184 3 Skatt, tull och exekution 8133 8342 8516 4 Rättsväsendet 24127 24772 25487 5 Internationell samverkan 1162 1170 1175 6 Totalförsvar 45810 44925 44884 7 Internationellt bistånd 16827 18712 20988 8 Invandrare och flyktingar 4949 4549 4260 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 35194 36947 38363 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 104182 109579 110605 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 34394 52795 52319 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 52021 54454 55766 13 Arbetsmarknad 44954 44442 43911 14 Arbetsliv 1047 1073 1092 15 Studiestöd 20693 21364 22278 16 Utbildning och universitetsforskning 36988 38858 40529 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 8147 8321 8496 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 7566 7445 7272 19 Regional utjämning och utveckling 2483 2483 20 Allmän miljö- och naturvård 3074 3203 3912 21 Energi 734 483 495 22 Kommunikationer 24769 25076 28070 23 Jord- och skogsbruk, fiske med ansl. näringar 13871 13931 13920 24 Näringsliv 3151 3199 3271 25 Allmänna bidrag till kommuner 130406 125851 135311 26 Statsskuldsräntor m.m. 62527 51797 49903 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 23055 23756 23940 Minskning av anslagsbehållningar -801 1555 2008 Summa utgiftsområden 724824 744630 765096 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 662297 692833 715193 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 153524 154263 164091 Summa takbegränsade utgifter 815821 847096 879284 Budgeteringsmarginal 12179 5904 7716 Utgiftstak för staten 828000 853000 887000 Tabell 7 Ändringsförslag statsbudgeten 2002 Statsbudgetens utgifter ändringsförslag Miljoner kronor UO01 -929 90:5 m.m. -475 90:6 Stöd till politiska partier -30 90:7 Expertgruppen för EU-frågor -9 27:2 Presstöd -415 UO02 Samhällsekonomi och finansförvaltning -78 1:7 Folk- och bostadsstatistik -78 UO03 Skatt, tull och exekution 75 3:2 Skattemyndigheterna 50 3:3 25 UO04 Rättsväsendet 486 4:1 300 4:3 10 4:5 Domstolsväsendet m.m. 100 4:10 20 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. 56 UO05 Internationell samverkan 0 UO06 Totalförsvar 0 UO07 Internationellt bistånd 1783 8:1 Biståndsverksamhet 1783 UO08 Invandrare och flyktingar -290 10:1 -42 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna -116 12.1 50 12:2 Mottagande av asylsökande -200 12:5 Offentligt biträde 18 UO09 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 4065 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m.(tandvård) 300 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen -500 14:8 Alkohol- o narkotikapolitiska åtgärder 150 16:7 Bilstöd till handikappade 25 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning 2820 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 250 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 20 Nytt Tillgänglighetsreform 1000 UO10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -4175 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. -4185 19:2 Förtidspensioner -440 19:4 Arbetsskadeersättningar -100 19:8 Allmänna försäkringskassor 550 UO11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 860 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna 770 20:3 Bostadstillägg till pensionärer 90 UO12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 2180 21:2 Föräldraförsäkring -1000 21:3 Underhållsstöd -220 Nytt Barnkonto 3400 UO13 Arbetsmarknad -13961 22:1 förvaltningskostnader -1100 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd -11740 22:3 Köp av arb m utb o övr kostn -1171 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade 50 UO14 Arbetsliv 0 UO15 Studiestöd -1874 25:2 Studiemedel m.m. 640 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. -2500 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. -14 UO16 Utbildning och universitetsforskning -4459 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. -3900 26:16 Bidrag till vissa organisationer -50 25:17 Bidrag till den särsk. vuxenutbildningsinsatsen f. vuxna -1000 25:73 Särsk. utgifter. och högskolor m.m. -300 25:82 Myndigheten för -9 26:1 -240 Nytt Lägre utbyggnadstakt -200 Nytt Ytterligare kvalitetsförstärk. 200 Nytt Satsning på forskning m.m. 600 Nytt Lärosätenas grundutb. 200 Nytt Lärosätenas forskning 240 UO17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 40 27:1 -4,5 28:1 -7 28:3 Nationella uppdrag 1 28:5 Bidrag till , Operan, , , Sv.rikskons. -29 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet m.m. 30 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 8,5 28:16 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön -10 28:2930 Centrala museer 15 28:31 Bidrag till regionala museer 17 28:34 Riksutställningar -5 28:39 Stöd till trossamfund 10 30:1 Stöd till idrotten 5 Nytt Möte mellan kulturer 4 Nytt Bidrag till öppna kanaler 5 UO18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -1963 21:1 Bostadsbidrag -340 31:1 -50 31:2 Räntebidrag m.m. -500 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bost för studenter 50 31:11 Bidrag t bostadsinv som främjar ekol. hållbarhet -185 31:9 -50 31:12 Investeringsbidrag för nybygg av hyresbostäder -99 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram -789 UO19 Regional utveckling och utjämning -750 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder -500 37.1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät -250 UO20 Allmän miljö- och naturvård -50 34:3 Åtgärder för att bevara den biol mångfalden 150 34:15 Stöd till klimatinvesteringar -200 -1398 35:1 -50 35:2 Bidrag för att minska elanvändning -251 35:3 Bidrag till invest i elprod f förnybara energikällor -168 35:4 Åtgärder f effektivare energianv -115 35:5 Energiforskning -150 35:6 Energiteknikstöd -130 35:7 Introduktion av ny energiteknik -200 35:10 Ersättn f vissa kostn -384 Nytt Kärnsäkerhet i 50 UO22 Kommunikationer 300 36:1 : Administration -75 36:2 Väghållning och statsbidrag 2000 36:3 : Sektorsuppgifter -75 36:4 : Banhållning -1550 UO23 Jord- o skogsbruk, fiske med anslutande näringar -468 42:3 Djurhälsovård o djurskyddsfrämj åtg 5 43:1 -100 43:8 -10 44:6 Återföring av skatt -363 UO24 Näringsliv -259 38:16 10 38:17 Konkurrensforskning 6 38:20 Kostn f omstrukt av vissa statl ägda företag -25 39:6 Näringslivsutv i Östersjöreg -250 UO25 Allmänna bidrag till kommuner 31507 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 31910 91:2 Bidr t särsk insatser i vissa kommuner o landsting -403 UO26 Statsskuldräntor m.m. -800 Gotab, 2001 () () () () () () ()