mot · GP02A389 · 2001-10-05 00:00:00 — Anledningarna till detta är flera. En anledning till att det är färre kvinnor än män som startar företag sammanfaller i hög grad med det kraftiga motståndet hos framför allt socialdemokrater och vänsterpartister att tillåta privata alternativ inom de yrkesområden som kvinnor traditionellt sett har erfarenhet och kompetens. Oviljan från socialistiskt håll att tillåta privata alternativ innebär i praktiken att det råder ett näringsförbud för många kvinnor. För oss liberaler är det en självklarhet att det måste bli lättare för de kvinnor som vill att starta företag och driva företag. har inte råd att vara utan den kompetens som kvinnor besitter. Ett annat problem är att många banker varit ovilliga att bevilja lån och kreditgivning till kvinnor. Ett tredje problem är det krångel och regelverk som genomsyrar företagsbranschen. Ett intressant exempel gäller kvinnor som vill starta aktiebolag. var kostnaden för att starta eget aktiebolag . Denna kostnadshöjning har sannolikt bidragit till att färre kvinnor väljer att starta aktiebolag. Att andelen kvinnor som väljer att starta eget aktiebolag sjunkit menar vissa beror på att riskbenägenheten hos kvinnor är lägre än hos män. Vi liberaler anser snarare att det har att göra med kapitalets storlek. Kvinnor har generellt sett, som påpekats ovan, svårare att få kapital. (Konventionen för eliminering av all slags diskriminering av kvinnor) har riktat kritik mot att för lite görs i för att få fler kvinnliga chefer i näringslivet. Vägen till fler kvinnliga storföretagschefer går, enligt vår liberala syn, genom fler kvinnliga småföretagschefer. Det kommer naturligtvis att ta tills det får ordentligt genomslag, men desto viktigare är det att stimulera så att fler kvinnor kan bli småföretagare. Inom en rad traditionella kvinnliga yrken i den offentliga sektorn, till exempel inom vården, finns det många kvinnliga chefer på mellannivå. Valet av terminologi kan i vissa fall vara förledande. Hemtjänstassistent är exempelvis en chefsbefattning inom . Det finns faktiskt kvinnliga mellanchefer att rekrytera till högre befattningar. Kvinnor måste synliggöras och uppmärksammas när högre tjänstebefattningar diskuteras. 14 Skapa valfrihet i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna I förslag till en reformerad arbetsmarknadspolitik ingår också att vissa delar av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan privatiseras eller genomförs av andra aktörer som utbildningsföretag, komvux, folkhögskolor etc. Detta torde gälla främst yrkesutbildningar. har under en rad tidigare år kritiserat regeringen för att man inte rensat upp i de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Dessa blev under en rad av år alldeles för många, inte minst mot bakgrund av det då rådande konjunkturläget. De blev så många att risken var stor att den arbetslöse kunde slussas runt mellan dem utan att komma ut i ett riktigt jobb. Det är därför med tillfredsställelse vi nu kan konstatera att regeringen gått in för att rensa upp och förenkla i åtgärdsfloran. 14.1 Arbetsmarknadsutbildning Arbetsmarknadsutbildningen präglades länge av en inriktning mot utbildningar som allt för mycket var anpassade för gårdagens arbetsmarknad. En klar förbättring har dock skett då man nu försöker sträva efter att arbetsmarknadsutbildningen skall vara anpassad till den enskildes behov och till förutsättningarna och kraven på dagens arbetsmarknad. Det är nödvändigt att denna förändring av arbetsmarknadsutbildningen får fortsätta att utvecklas. Arbetsmarknadsutbildningen måste inriktas på en mindre volym med högre kvalitet. Viktig är att det finns andra anordnare av arbetsmarknadsutbildning utanför det statliga verksamhetsområde och att den enskilde för större inflytande över hur utbildningen läggs upp. 14.2 Aktivitetsgarantin Aktivitetsgarantin är den arbetsmarknadspolitiska åtgärden som infördes och sades vara den nya stora grejen som skulle knäcka arbetslösheten. Den är avsedd för de personer som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. Den arbetslöse skall erbjudas en heltidsaktivitet till dess att han eller hon får ett riktigt arbete eller kan börja i en reguljär utbildning. stödde grundtanken med en aktivitetsgaranti när den infördes. Men vi inser att garantin inte blev vad den var tänkt för. Den enskilde har ofta, med rätta, uppfattat garantin som meningslös och förnedrande. Innehållet verkar vara oklart förutom att jobbsökaraktiviter skall vara prioriterade i första hand. Vilket inflytande de berörda själva har över verksamheten är också omdiskuterat. Handläggningsrutinerna kring åtgärden är otroligt krångliga. anser att om aktivitetsgarantin skall vara kvar måste den göras om från grunden. Vi accepterar inte regeringens vänta-och-se- linje när det gäller aktivitetsgarantin som det ges uttryck för i budgeten. 14.3 Mikrolån istället för starta-eget-bidraget Starta-eget-bidraget är en form av arbetsmarknadspolitisk åtgärd som funnits i och som under ger bidrag till den som vill starta ett eget företag. Tyvärr finns det stora brister med utformningen av starta-eget-bidraget som det ser ut . För det första skapar bidraget en falsk illusion av att det går att få igång ett företag på så , och för det andra kan det sätta konkurrensen ur spel då de som har bidraget har lägre kostnader än vad andra näringsidkare har. måste det finnas någon form av stöd till dem som har en idé och vill starta ett eget företag och inte har något eget kapital att sätta in. Bankerna såväl som är ofta inte en möjlighet, eftersom det först krävs ett eget kapital i botten. Flyktingar, långtidsarbetslösa, ungdomar utan sparkapital, invandrare utan a-kassa eller kvinnor som blir övertaliga efter lågavlönade jobb i offentlig sektor är exempel på människor som normalt har mycket svårt att spara ihop till ett eget kapital. Har man hänvisats till socialbidrag för sin omedelbara försörjning är egna sparpengar uteslutna. Därför borde som en del av sin kreditgivning införa ett mikrolån för den som vill och har idéer för att ta sig ur bidragsfällorna genom att förverkliga en affärsidé. Det har visat sig att de allra minsta lånen har den största betydelsen för att skapa jobb och framtid för människor. Ett mikrolån innebär att även den som inte har en egen grundplåt kan få ett mindre lån just för att kunna komma igång. Regeringen har i den regionalpolitiska propositionen (prop. 2001/02:4) öppnat upp för ett system med mikrolån, vilket givetvis är positivt. 15 Prioriterade grupper på arbetsmarknaden Det finns vissa grupper på arbetsmarknaden som alltid drabbas hårt i tider av hög arbetslöshet. Arbetsmarknadspolitiken måste vara utformad så att stöd och kraft riktas mot dessa grupper. 15.1 Långtidsarbetslösa Att vara långtidsarbetslös är den värsta formen av arbetslöshet. Känslan av att anstränga sig att få ett jobb utan att lyckas är frustrerande, och om man inte kommer in på arbetsmarknaden snabbt riskerar man att slås ut och inte minst riskerar man att tappa kompetens. Därför är det viktigt att de långtidsarbetslösas situation uppmärksammas. Av de som var arbetslösa var en fjärdedel arbetslösa . Detta förhållande om något belyser vikten av snabba insatser för alla arbetslösa. Det finns nu ca 44 000 långtidsarbetslösa, dvs. personer som varit inskrivna vid arbetsförmedling . Det är visserligen en minskning jämfört med . Med det är ändå oacceptabelt att i en högkonjunktur och begynnande konjunkturnedgång ändå ha så pass många långtidsarbetslösa. Därför måste all kraft läggas ned på att motverka långa tider utan arbete. 15.2 Äldre arbetskraft Många arbetstagare som fyllt har det tyvärr betydligt svårare att komma in på arbetsmarknaden efter en period av arbetslöshet än vad yngre har det. För äldre kvinnor som blivit arbetslösa kan det vara än svårare. Många arbetsgivare är tveksamma till om man skall anställa äldre arbetslösa som inte har kvar till pensioneringen. Vad som oftast glöms bort är att äldre har stor erfarenhet och kompetens som kan vara bra för många företag att få del av. Inte sällan kan en äldre arbetstagare utgöra en sorts eller förebild för de yngre. Äldre arbetskraft är dessutom ofta mer trogen mot sin arbetsgivare och stannar kvar på sin arbetsplats i högre grad än yngre som har en större tendens till rörlighet. Att anställa en 55-åring som har kvar på arbetsmarknaden kan därför vara mycket lönsamt för arbetsgivaren. Frågan kanske har blivit än mer aktuella eftersom det nu finns en möjlighet att stanna på arbetsmarknaden till dess man fyller . är motståndare till alla förslag som innebär att äldre arbetskraft skall pensioneras ut eller generationsväxlas från arbetsmarknaden . Sådana åtgärder är alldeles för defensiva. Det var därför vi sade nej till förslagen om OTA och generationsväxling. Det var förslag som inte visade sig hålla vad de lovade när det gällde hur många som var intresserade av dem. Dessa typer av åtgärder talar tydligt om vad regeringen anser om den äldre arbetskraften nämligen att den inte kan få något riktigt jobb. 15.3 Arbetslöshet bland unga Arbetslösheten är ofta högre bland ungdomar än bland den äldre arbetskraften. Kommer inte våra ungdomar in snabbt på arbetsmarknaden riskerar de att slås ut där endast socialbidrag är försörjningsmöjligheten. Ungdomsarbetslösheten har visserligen sjunkit drastiskt i takt med att konjunkturen har förbättrats, men det är ändå angeläget att de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som finns för ungdomar måste sättas in snabbt för att de snabbt skall kunna få kontakt, eller behålla kontakten, med arbetslivet. Vad ungdomar främst behöver är kanske inte arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller utbildning utan att främst få in en fot på arbetsmarknaden. Genom vår politik kan ungdomar få den chans de behöver på arbetsmarknaden genom att fler företag skapas. Kombinerat med andra reformer såsom reformerad arbetsrätt och lönebildning ökar de ungas möjligheter till ett jobb. 15.4 Ge invandrare mer egenmakt på arbetsmarknaden Invandrare är en mycket utsatt grupp på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är mycket hög. Det borde inte vara så då invandrare ofta har en hög utbildning och lätt borde få jobb. Vad som krävs för att förbättra invandrares situation på arbetsmarknaden är att det svenska samhället slutar att betrakta invandrarna som ett problem utan istället ser dem som en tillgång. Det gäller också att man här som för så många ser helheten i ett perspektiv utifrån den enskilda individen. Statliga projektpengar kan aldrig lösa problemen i ett invandrartätt område så länge som den enskilde lämnas utanför beslutsprocessen och där besluten i stället fattas i eller i något kommunhus. Tyvärr får invandrare oftast inte jobb inom det yrke de har en utbildning för. Istället hänvisas de till yrken inom andra områden där utbildningskraven är mycket lägre. Arbetsförmedlingar och arbetsgivare bör gemensamt ta itu med dessa problem och genom t.ex. informationskampanjer m.m. förmå fler att anställa invandrare. Det är viktigt att betona att många invandrare är en stor tillgång som företagare. I många grupper är företagandet högre än generellt i . Vi tror inte att invandrares företagsamhet kan ökas genom selektiva åtgärder såsom skattefria zoner, specialriktade pengar m.m i invandrartäta områden. Det måste istället till generella åtgärder som är lika över hela för att få fler jobb och företag. Det är också viktigt att invandrarföretag kan få en god tillgång till riskkapital. Ett växande problem är att nyanlända flyktingar och långtidsarbetslösa invandrare inte är välkomna hos arbetsförmedlingen. Många förmedlingar skriver helt enkelt inte in dessa kategorier av sökande utan de är hänvisade till socialbidrag. skickar individen på sfi (svenskundervisning för invandrare), och efter det kommer man till arbetsförmedlingen igen som inte gör något och när något görs har svenskkunskaperna gått förlorade. En ny omgång sfi väntar osv. Denna rundgång måste stoppas. 16 Kompetensutveckling istället för friår Strukturomvandlingen i näringslivet ställer långtgående krav på arbetskraftens kompetens. Det handlar om såväl breda som specialiserade kunskaper och färdigheter men kanske framför allt om att kunna inhämta nya kunskaper när villkoren ändras, tekniken utvecklas. Det finns behov av återkommande fort- och vidareutbildning, och det behovet kommer att öka. Utbildningssystemet har som främsta uppgift att ge en bra grund för fortsatt, livslångt lärande och skall ses som en investering för framtiden. Arbetsmarknadspolitiken var tidigare inriktad på att förse de stora industrierna med mer eller mindre utbytbar arbetskraft. En följd av det framväxande kunskapssamhället är att det ställs högre krav på kunskaper och personliga färdigheter, t ex på kommunikativ förmåga. Det spelar helt enkelt stor roll vem man anställer. Arbetsmarknadspolitiken måste läggas om och inriktas på den faktiska arbetsmarknad som växer fram. Den snabba tekniska utvecklingen, nya förutsättningar på de internationella marknaderna etc, gör att planeringshorisonten krymper. Arbetsgivare kan i mindre utsträckning än tidigare bedöma det framtida behovet av arbetskraft. En följd av detta är att de lediga jobb som anmäls till arbetsförmedlingen i mycket stor utsträckning är tidsbegränsade. har ansett att kompetensutveckling är en viktig fråga, och vi har tidigare föreslagit att man skall kunna ta ut ett friår mitt i livet för att fortbilda sig. Ett sådant friår skulle finansieras genom att den enskilde tar av sin pension. Vi säger däremot nej till de förslag i budgetpropositionen om försök med sabbatsår i tio kommuner med a-kassa. 17 Ge de arbetshandikappade ökat inflytande Oavsett om konjunkturen är bra eller dålig så har de handikappade, alltid en svår situation på arbetsmarknaden. Det gäller inte minst nu när vi står inför en konjunkturnedgång. De statliga insatserna för att stärka handikappades ställning är därför mycket viktiga och måste alltid prioriteras. Att få möjlighet att utföra ett efterfrågat arbete ökar livskvaliteten. Men ofta överdrivs svårigheterna som är förknippade med att anställa en person med funktionshinder. Information och enklare anpassningar av arbetsmiljön kan ofta räcka för att överbrygga de hinder som finns för att kunna passa in på en arbetsplats. Arbetslinjen måste gälla även för handikappade. Förtidspensioneringar ska undvikas i största möjliga utsträckning. Både lönebidrag och anställningar inom har visat sig vara värdefulla lösningar för många handikappade. har alltid prioriterat de arbetshandikappade. Detta är en grupp som vi anser tillhöra det vi kallar det glömda , alltså grupper som inte har någon stark intressegrupp som kan föra fram deras krav. kommer att fortsätter att stödja de arbetshandikappade, och vi kommer att gå emot alla eventuella förslag om försämringar för de arbetshandikappade. Därför är det viktigt att de arbetshandikappade även i fortsättningen får allt stöd de behöver. har därför i sitt budgetalternativ anslagit extra till stöd till jobb för arbetshandikappade för jämfört med regeringen. Undersökningar har visat på att både lönebidragsanställningar och anställningar vid är mycket billiga om man jämför med alternativen a-kassa eller förtidspension som annars står till buds för de arbetshandikappade. Det är viktigt att påpeka att lönebidragsanställningar i största möjliga utsträckning måste vara en åtgärd för arbetshandikappade och inte för andra grupper. I ett bättre konjunkturläge måste denna anställningsform renodlas så att det i stort sett bara är arbetshandikappade som kan komma i fråga för en lönebidragsanställning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Lönebidragets tak är oförändrat. Det har lett till att det blivit svårare för funktionshindrade med kvalificerade utbildningar att få ett adekvat jobb. anser att taket för lönebidragsanställningar måste höjas. 17.1 Se över organisation har en viktig uppgift att fylla när det gäller sysselsättning för arbetshandikappade. Men är ett företag, visserligen med statligt ägande, som konkurrerar på den öppna marknaden. Detta förhållande är inte helt lyckat. Först och främst finns det en risk att , som ju erhåller ett bidrag från staten till sin verksamhet kan, snedvrida konkurrensförhållandena på marknaden. Rapporter har dessutom kommit om att vinstkravet på gör att många av de anställda känner sig stressade. Stress är aldrig bra och i synnerhet inte på en arbetsplats som har som sitt primära mål att skapa sysselsättning åt arbetshandikappade. Det är viktigt att de handikappade som jobbar inom kan få känna lugn och trygghet i sitt arbete. föreslår att skyndsamt ses över. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 18 Modernisera arbetsrätten Få politiska uppgifter är viktigare än att modernisera de regler som styr den svenska arbetsmarknaden. Dagens lagstiftning bidrar till att cementera arbetslösheten på en högre nivå än nödvändigt och till att skapa problem med lönebildningen. Lönebildningen och arbetsmarknadslagarna skall ses som instrument för att skapa balans mellan arbetsgivare och arbetstagare på arbetsmarknaden. Den moderna arbetsmarknadslagstiftningen kom till för att man ansåg att den anställde hade en svag position mot arbetsgivaren. Detta var ett riktigt påpekande såväl när lagstiftningen infördes som . Vad som har gått snett är att i många fall organisationerna på både arbetstagar- och arbetsgivarsidan inte sökt eller uppnått en bättre ordning beträffande lönebildning och större inflytande för den enskilde arbetstagaren och arbetsgivaren. Det är ändock viktigt att påpeka att det i huvudsak är avtal mellan arbetsmarknadens parter som skall lösa dessa frågor. Lagstiftning skall endast tillämpas i de fall där det är uppenbart att nuvarande regler inte fungerar som tänkt. På arbetsrättens område har det varit stora politiska konflikter . Villkoren har ofta dikterats av LO, och 1996 gick det så långt att oenighet om arbetsrätten tvingade regeringen att inkalla en extra riksdag efter initiativ av bl.a. . Den borgerliga regeringen genomförde några smärre förändringar i arbetsrätten . Dessa förändringar återställdes dock av Socialdemokraterna . Det var ett beslut som var förödande för företagsamheten. som går blir det allt mer nödvändigt och uppenbart att lagstiftningen måste förändras och moderniseras. Det går inte att ha en arbetsrättslig lagstiftning som är anpassad behov och arbetsmarknad där utgångspunkten är att en anställd jobbar hos samma arbetsgivare hela sitt verksamma yrkesliv. Inte minst har LO själva nu påpekat att de allt fler som har korttidsjobb faller utanför dagens arbetsrättslagstiftning. Dessbättre har en del hänt med lagstiftningen . Men det har skett utan regeringens medverkan. Genom initiativ från de borgerliga partierna och har blockadmöjligheten mot enmans- och familjeföretag tagits bort. Samma politiska gruppering drev igenom en lagstiftning som möjliggör två undantag från turordningen för småföretag. En fortsatt reformering av arbetsrätten brådskar, inte minst mot bakgrund av att arbetsmarknaden förändras och fler får andra anställningsformer än visstidsanställning. Konkret innebär det att kräver att vetomöjligheterna vid intagande av entreprenader tas bort ur MBL. Vi anser även att de regler som reglerar den s.k. För att få en modern arbetsrätt bör dessutom frågorna bli föremål för en parlamentarisk utredning. En sådan utredning borde studera hur man kan få in de nya anställningsformerna i det arbetsrättsliga systemet. 19 Ja till flexibel arbetstid nej till lagstiftning om förkortad arbetstid Förkortad arbetstid genom lagstiftning är en fråga som diskuteras livligt främst från regeringens stödpartier och från andra debattörer. Många är ute och säger att jobben är slut och vi måste dela på dem som finns. Krav reses då på att staten bör stifta lagar som talar om hur mycket vi skall arbeta och det skall då helst vara mindre . kräver att det stiftas en ny arbetstidslag, men den nya lagen måste utformas på ett sätt så att den uppmuntrar till flexibilitet samt kommer bort från en lagstadgad normalarbetstid. Lagen måste vara utformade på ett sätt så att arbetstiden kan läggas upp i en överenskommelse mellan den enskilde arbetstagaren och arbetsgivaren efter deras behov och önskemål. Det är individen själv som tillsammans med sin arbetsgivare skall komma fram till hur mycket man vill jobba. Det är inte staten, eller som skall bestämma det. Jobben ser inte lika ut heller. De som tror på att man kan lagstifta om arbetstiden lever i tron att alla jobb ser exakt lika ut och att varje individ bara är en liten kugge som snabbt och enkelt kan bytas ut utan någon inskolning i arbetsuppgifterna. Hela arbetstidsfrågan utreds i en parlamentarisk utredning, och kommer att ta ställning när den lägger fram förslag. 20 En socialliberal a-kassa En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är en frihetsfråga för oss liberaler. Den enskildes trygghet och rörligheten på arbetsmarknaden gynnas av att det finns ett försäkringsskydd vid tillfällig arbetslöshet. Därför behövs en arbetslöshetsförsäkring som omfattar alla på arbetsmarknaden och ger tillfälligt inkomstskydd då en arbetslös söker ny anställning. En sådan försäkring böra vara en del av den generella välfärdspolitiken. anser att arbetslöshetsförsäkringen ska utformas som en omställningsförsäkring där en tidsbegränsad ersättning baserad på inkomstbortfall utgår till alla som arbetat länge nog för att kvalificera sig. Ersättningen bör för dessa inledningsvis motsvara av inkomstbortfallet för att successivt trappas ned. Den övre gränsen för inkomster som berättigar till inkomstbortfall bör bli densamma som i övriga socialförsäkringar. Den inkomstrelaterade ersättningen bör vara tidsbegränsad. Genom att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna inriktas på de långtidsarbetslösa kommer antalet utförsäkrade att bli litet. Att mer än en gång kvalificera sig till en ny ersättningsperiod genom deltagande i arbetsmarknadspolitisk åtgärd ska ej vara möjligt. För arbetslösa som trots allt blir utförsäkrade men som står till arbetsmarknadens förfogande, bör ett efterskydd införas på en nivå som visserligen är lägre än a-kassenivån men som till skillnad från socialbidragen inte sänks av exempelvis besparingar och fastighetsinnehav. 21 Anslagsfrågor Vi vill reformera arbetsmarknadspolitiken. Därigenom kan mindre resurser ges till AMS som effektiviteten ökar. Omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskar något mer än vad regeringen valt att göra. Arbetslöshetsförsäkringen reformeras så att egenavgiften blir högre och de offentliga utgifterna lägre. Den enskilde kompenseras för den högre avgiften genom sänkt skatt. () () ()