mot · GP02Kr279 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr279av m.fl. (c)Kultur- och idrottspolitik1 SammanfattningI denna motion belyser vi kulturens betydelse för en rad olika samhällsområden. Förutom kulturens självklara egenvärde handlar det om demokrati och identitet, vårt arv och vår historia, men också om morgondagens kultur. Det ät viktigt med en långsiktig kulturpolitik som ger utrymme för nya lösningar och nya idéer.Centerpartiet anser att extra resurser ska gå till en satsning på ung kultur i hela landet, KUL-bidrag, och föreslår ett anslag på . Det är viktigt att ungdomarna själva får bestämma hur resurserna ska fördelas. Anslaget kommer att växa till 290 miljoner, vilket kan ge varje kommun 1 miljon var.Vi arbetar målmedvetet för att barn ska ha en framskjuten plats i den nationella kulturpolitiken. Barnen ska ha lika möjligheter att utöva sin favoritkultur utan att det ska styras av föräldrarnas inkomster. av det statliga kulturanslaget ska gå till kultur för barn och unga.Samlingslokaler är en viktig träffpunkt där människor i glesbygd eller tätort kan mötas för att utveckla bygden, kvarteret, för att möta professionella konstnärer och amatörer, eller för att delta i en studiecirkel.Kulturturism är ett sätt att utveckla turismen. Platser med genuina unika upplevelser i natur och kultur blir starka konkurrensmedel. Vi kan som turistland erbjuda det svenska landskapet, vildmarken, den svenska maten och storstadsliv.Idrottsföreningar bidrar, som andra folkrörelser, på många sätt till att hålla närsamhället levande. Idrottsföreningarna har också stor social betydelse och är ett effektivt verktyg för integration.Vi menar att satsningar på kultur är samhällsekonomiskt lönsamma och ger många positiva bieffekter. Alla människor i landet ska kunna ta del av ett levande kulturliv där barn och ungdomar ska prioriteras. Kulturen skall finnas i vardagslivet i folkrörelser, föreningsliv, på arbetsplatser, i bostadsområden etc. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 292 Innehållsförteckning 303 Förslag till riksdagsbeslut 314 Inledning 335 Skapa morgondagens kulturpolitik 336 Kultur i alla politiska beslut 347 Ung kultur 357.1 Unga , äldre 357.2 KUL-bidrag för ung kultur i hela landet 367.2.1 Kommunerna 367.2.2 Åtgärder 378 Barnkultur 388.1 Kultur i skolan 389 Den fria scenkonsten 4010 Allmänna samlingslokaler/mötesplatser 4010.1 Föreningsägda idrottslokaler 4111 Bokmoms 4112 Rättvisa skatteregler för ideella ungdoms- och kulturorganisationer 4213 Mervärdesskatt på kulturverksamhet 4314 Kulturturism 4315 Folkbildning 4415.1 Deltagardemokrati 4515.2 Anslag 4515.2.1 Utbildningsplatser 4616 Nationella uppdrag 4616.1 4616.2 Bildens Hus i 4716.3 4717 Foto-Sesam 4718 Kulturfastigheter 4819 Länsmuseerna 4820 Idrottspolitik 4820.1 Idrottens betydelse för integration 4920.2 Idrott för barn och ungdom 4920.3 Tjejers villkor i idrotten 5020.4 Elitverksamhet 5020.5 Stärk det lokala föreningslivet på spel- och lotterimarknaden 5120.6 Lotterier till lokala folkrörelser 5120.7 Kampen mot dopning 52 3 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning för att belysa det statligt stödda kulturstödet.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samt bör ges i uppdrag att utveckla samverkansformer, erfarenhetsutbyte samt vägledning i kommunernas kulturarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en översyn av samt Allmänna arvsfondens bidragsgivning vad gäller ung kultur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförts om att införa ett KUL-bidrag för utveckling av ung kultur i hela landet.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få i uppdrag att påverka kommunerna att utarbeta konkreta planer för en högre prioritering av ungdomars kultur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få i uppdrag att stimulera kulturinstitutionerna att vidga möjligheterna för ungdomar att både ta del av och delta i verksamheten.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör överlägga med studieförbunden och folkhögskolorna om ett större utrymme för ungdomars kulturaktivitet inom folkbildningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att av det statliga kulturanslaget bör avsättas till kultur för barn och ungdomar.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och bör få ett förlängt regeringsuppdrag för att fortsätta driva projektet kultur i skolan , . begär att regeringen tillsätter en utredning för att se över möjligheten att införa ett bidrag till föreningsägda idrottslokaler.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samma regler/samma ekonomiska förutsättningar som gäller för idrottsrörelsen bör gälla för ideella kultur- och ungdomsorganisationer. 1Riksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning av vilka faktorer och vilka värderingar som avgör vilken momssats som tillämpas på olika kulturverksamheter. 1Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Turistdelegationen tillsammans med och bör få i uppdrag att utveckla kulturturism, att se hur kulturen på ett mer aktivt sätt kan placeras i turistsammanhang.2Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Museum bör ges ett treårigt nationellt uppdrag.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Bildens Hus i bör ges ett nationellt uppdrag.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges ett nationellt uppdrag.Riksdagen begär att regeringen återkommer till med förslag om hur ett nationellt Foto-Sesam bör utformas.Riksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning för att belysa frågan om bildande av ett bolag för de kulturfastigheter som staten äger.3Riksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning för att belysa länsmuseernas ekonomiska situation.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av ett idrottskonto för elitidrottsutövare.1Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det lokala föreningslivet skall ha samma rätt som rikslotterierna att ställa ut lottförsäljningsterminaler. 1 Yrkandena 11, 12 och 20 hänvisade till SkU.2 Yrkande 13 hänvisat till NU.3 Yrkande 18 hänvisat till FiU.4 InledningVi talar mycket om behovet av tillväxt och företagsamhet för att klara sysselsättningen. Vi diskuterar hur vi ska underlätta för företagande och ta bort hinder för entreprenörer. Men hur ska vi öka entreprenörandan och hur ska vi skapa engagemanget för det som människor behöver? Kulturen stärker inte bara vår framtidstro och samhörighet, den är också drivkraft för människors kreativitet och vilja att utveckla det egna samhället.Kultur handlar i grunden om människans växande. Kultur kan stärka självkänsla och uttrycksförmåga. Kultur kan tydliggöra rottrådar och ge nya infallsvinklar som lyfter tanken till att göra nya färder. Där människan utvecklas, där utvecklas också samtal och samhälle. Ingen, varken människa eller organisation/institution, kan ensam axla ansvaret för att kulturlivet ska vara rikt och levande i varje lokal miljö. Aktörerna på kulturområdet är och ska vara många. De politiska besluten måste inriktas på att skapa goda förutsättningar för ett levande, lokalt kulturliv i alla delar av landet ett kulturliv med mångfald, hög kvalitet och plats för både amatörers skapande och professionella konstnärers gästspel och medverkan. Ett levande kulturliv är beroende av många människors engagemang, intresse och delaktighet. En framgångsrik kulturpolitik förutsätter att medborgarna i kommunen känner att de berörs, att det som sker angår dem. Det är nödvändigt att den lokala kulturen, den som ofta engagerar och angår många på en ort, görs synlig. 5 Skapa morgondagens kulturpolitik Den största faran för , och andra äldre, traditionella folkrörelser, är passiviteten att man avvaktar eller hänger med i utvecklingen så gott det går. Sådana organisationer tillhör sannolikt inte morgondagens folkrörelser...Vi måste vara på väg att skapa morgondagens folkrörelse. Ur och framtiden. Det är viktigt med en långsiktig kulturpolitik som ger utrymme för nya lösningar, nya idéer och nya organisationsformer. I grunden måste den kulturella infrastrukturen med institutioner och myndigheter finnas och ges möjlighet att verka. Men det är viktigt att inte glömma bort den nya delen av kulturlivet, med filmfestivaler, rockkonserter etc, som är mer tillfälliga, oreglerade och mer kortsiktiga projekt som står för förnyelse och utveckling. Verksamheternas mål ska inte underordna sig medlen.Ett lysande exempel på morgondagens kulturrörelse är i som genomfört ett förändringsarbete som lett till en levande teater med gränsöverskridande verksamhet. har utvecklats från en passiv uthyrningsscen till en internationellt uppmärksammad mötesplats för scenkonst och teori. Teatern har ökat sin publik med och är den scen i som har flest utomeuropeiska gästspel. hade teatern ca 81 000 besökare. programutbud omfattar såväl internationella teater- och dansgästspel som världsmusik, pop/rock, seminarier, föreläsningar, debatter och musikklubbar. Dessutom har det , då teatern varit stängd, startats nya café- och klubbverksamheter.Det är viktigt att få en diskussion kring hur den nationella kulturpolitiken kan anpassas till vår föränderliga omvärld. går en stor del av det generella kulturstödet till det etablerade kultursystemet, och mycket tyder på att nya kulturella rörelser faller utanför det systemet. För att se om de kulturpolitiska prioriteringarna följer människors prioriteringar anser vi att regeringen bör göra en utbudefterfrågan-utredning. Frågan är om de statliga bidragen till kulturinstitutioner, sett under , givit en ökning och breddning av publiken? Motsvarar det statligt stödda kulturutbudet vad publiken efterfrågar ? Regeringen bör få i uppdrag att utreda detta. Vad som ovan anförts om en utredning för att belysa det statligt stödda kulturstödet bör ges regeringen till känna. 6 Kultur i alla politiska beslut Kulturpolitiken fungerar inte isolerat i en speciell sektor. Den påverkar de flesta politikområden, och den blir också mest effektiv om den integreras med andra områden. Tankarna på att öka kulturens samarbete med andra samhällssektorer har funnits . Många diskussioner har förts angående kulturens roll i skolan, vården och samhällsplaneringen. Visst finns kulturen integrerad i många sektorer , men det har inte skett några genomgripande förändringar. Det finns mycket kvar att göra för att öka samspelet mellan kulturpolitiken och politiken inom andra samhällsområden.På några platser i landet har kommunerna ändrat sin organisation för att lyfta fram kulturfrågor inom nya områden. Som exempel kan nämnas kommun som har antagit ett kulturprogram som ska genomsyra alla politiska områden. De kulturella värdena ska vägas in i alla politiska beslut. De kommunala nämnderna ska fastställa hur programmet ska genomföras inom respektive område. Programmet skall följas upp i samband med bokslutet . Det handlar om värdet av att se sammanhangen i tillvaron, att se helheten och tydliggöra kulturens betydelse för vardagslivet.En lokal kulturpolitik för framtiden kan inte enbart vara en fråga om att förvalta det kommunen har, driva bibliotek, museer eller fördela bidrag. En framgångsrik kulturpolitik måste också angå och engagera många människor. Kulturlivet i en kommun kan inte skapas enbart av kulturpolitiker och kommunala tjänstemän, inte heller av professionellt verksamma konstnärer och artister. Kultur skapas i samspel mellan människor som lever och fungerar i någon form av relation till varandra och sin omgivning.Centerpartiet anser att och bör få ett gemensamt regeringsuppdrag att stimulera utvecklingsarbetet med kultur. Det handlar om att utveckla långsiktiga insatser som samverkansformer, förändringsarbete, erfarenhetsutbyte, information om kulturprojekt landet runt och om olika möjligheter att få stöd och vägledning i kulturarbete. Vad som ovan anförts om ett gemensamt uppdrag till samt bör ges regeringen till känna.7 Ung kulturVi tröttnade på att drömma stortoch leva litet,så vi gav järnet för att leva vår dröm.Cirkus CirkörUng Kultur ska vara för unga, av unga och med unga. Kulturen ska ske på ungdomars egna villkor och oberoende av vuxnas ambitioner. Vuxna sitter inne med erfarenheter, de vet hur man fixar ett hyreskontrakt, hur man söker pengar och framförallt hur man skriver en bidragsansökan och kan regelsystemet. En sak som de inte kan är ung kultur (arbetsgruppen Ung Kultur). I debatten om ung kultur, hur ung kultur ska kunna lyftas fram och utvecklas, fokuserar vi oss ofta på pengar. Egentligen är det dock inte pengarna som är det största problemet utan det faktum att vuxna måste våga ta steget och släppa fram ungas idéer och att inte bromsa upp ungdomar genom att förmedla en attityd där allt verkar omöjligt. Ungdomar har egna idéer och vill något eget. Därför är det viktigt att inte degradera ungdomar till rollen som deltagare i olika kulturprojekt utan i stället se till att de har rollen som initiativtagare. Det är en viktig ungdomspolitisk uppgift att skapa ett ökat utrymme för ungdomars eget skapande och för ung kultur.7.1 Unga , äldre Varje generation måste ges utrymme att få skapa sin vision, sitt innehåll och sina former att nå målen. Det går inte att bara ärva från en generation till en annan... Den traditionella svenska kulturpolitiken är på sin höjd anpassad till de äldre generationernas ideologi, livsvärden och preferenser men överensstämmer dåligt med ungdomars värderingar. Ur och framtiden.Vuxna vet och förstår att ungdomar själva vill vara med och utforma sin egen kultur och olika kulturprojekt. Detta till trots glömmer vuxna allt som oftast bort detta. Ofta presenteras redan färdiga projekt för ungdomar. Syftet och formen på projektet är redan klart. Det enda som saknas är ungdomarna. Arbetsgruppen Ung Kultur som jobbat inom kultursatsningen Kultur i hela landet har bl a haft som uppgift att gå igenom projektansökningar till . Gruppen har i ansökningarna, från vuxna, mött ett förhållningssätt till ung kultur som helt strider mot de egenskaper som utgör ung kultur; det vill säga att skapa något eget. I projektbeskrivningarna har man mött formuleringar som att man vill fånga upp ungdomar på fallrepet, ge dem alternativ till tramsaktiviteter och erbjuda dem något vettigt att göra och att ge ungdomar självförtroende. Detta är exempel på hur vuxna än en gång sätter sig över den unga kulturen och reducerar den unga kulturen till en förebyggande insats. Frågan är hur mycket det hjälper den unga kulturen. De två största bidragsgivarna till ung kultur är och Allmänna arvsfonden. Åtskilliga miljoner delas ut till olika ungdomsprojekt. Tyvärr händer det inte alltför sällan att det är just ungdomens statliga försvarare som släpper igenom dessa behandlingsprojekt. Regeringen bör få i uppdrag att göra en översyn av och Allmänna arvsfondens bidragsgivning vad gäller ung kultur. Detta bör ges regeringen till känna.7.2 KUL-bidrag för ung kultur i hela landetCenterpartiet anser att , utöver regeringens anslag, bör tillföras extra resurser som skall gå till en särskild satsning på ung kultur i hela landet. Vi föreslår i ett första skede att skall anslås till för att sedan, efter ansökan, fördelas ut till de kommunala ungdomsråden eller motsvarande. utökas KUL-bidraget till att omfatta 290 miljoner, d v s ca per kommun.Det är mycket viktigt att ungdomarna på orten själva får bestämma hur resurserna ska fördelas och att de inte går via kommunerna. Exempelvis kan pengarna fördelas via kommunens ungdomsråd där sådana finns. Även de ungdomar som inte tillhör någon förening ska kunna ta del av dessa pengar. Detta ska ske för att utveckla det kulturella utbudet för ungdomar, med ungdomar och av ungdomar i hela landet. Vad som ovan anförts om att införa ett KUL-bidrag bör ges regeringen till känna.7.2.1 KommunernaDen kommunala kultur- och fritidsverksamheten är en frivillig verksamhet som inte regleras i lag. Det har visat sig att de kommunala kultur- och fritidsbudgetarna till stor del är uppbundna i fasta anläggningar och institutioner eller i projekt som beslutats redan när budgeten tas. Förutsättningarna för att ta tillvara nya idéer är därmed dåliga. I rapporten kulturår skriver man följande: Ungdomar vill ha snabba besked när de kläckt en strålande idé. De har svårt att vänta till nästa års budget. Det är kanske inte heller tillrådligt att vänta då entusiasmen har runnit av. Det är viktigt att stödet till ungdomars olika kulturprojekt utformas på ungdomars egna villkor. Ungdomars egna initiativ till kultur- och fritidsverksamhet kräver ofta ganska låga belopp för att komma igång, men de har inte tid att vänta på att få dem. En representant från Cirkus Cirkör har sagt följande: Om man vill göra något i så ska man vända sig till 22 olika representanter. Hon anser att det är fel att för att få kulturbidrag till ungdomsverksamhet, måste det handla om ungdomars problem; vara emot droger, rasism eller dylikt. I några kommuner har man utvecklat verksamhetsformer som tillgodoser ungdomars åsikter såväl som behovet av snabba beslut. kommun blev 1996 utsedd av och till årets ungdomskommun. Detta var tack vare sitt arbete med att ge kommunens unga mer ansvar för sin egen och kommunens framtid. Ett annat bra exempel är där Ungdomsakuten finns. Ungdomsakuten förfogar över en pott pengar som ska fördelas till ungdomars egna projekt. Enstaka ungdomar eller grupper får bidrag, och även de som inte tillhör någon förening får ta del av dessa pengar. försöker också att undvika krångliga blanketter och långa väntetider.7.2.2 ÅtgärderI slutbetänkandet Politik för unga (SOU 1997:71) lyfts några punkter fram för att underlätta för ung kultur som också ställer sig bakom.Det är av största vikt att kommuner undanröjer de eventuella hinder som finns för unga som vill skapa egna mötesplatser. Det är också viktigt att de unga som har idéer bemöts positivt. Det innebär att politiker och tjänstemän måste vara beredda att tänka i nya banor och inte säga nej till förslag som kanske utmanar traditionella former. Kommuner kan också ta egna initiativ till att starta mötesplatser, men utformningen måste ske på de ungas egna villkor.Unga bör genom regelbundna fritids- och kulturvaneundersökningar få möjlighet att påverka kommunens fritids- och kulturutbud.Kommunerna bör införa en så kallad fri pott för ungas egna initiativ genom att avsätta en summa pengar av kultur- och fritidsbudgetarna för detta ändamål.Även i rapporten kulturår presenteras några förslag som ställer sig bakom.Detta bör ske lokalt:Fria resurser i kommunala budgetar för ungdomars kulturverksamhet. Hushållning med pengarna så att de räcker året ut till smärre projektbidrag.Låga hyror eller inga alls - på lokaler för ungdomsverksamhet.Fler ungdomsprojekt i studieförbundens verksamhet.Fler ungdomsinitiativ och ungdomsaktiviteter inom kulturinstitutionerna.Detta bör ske centralt:Ungdomsstyrelsen bör få regeringens uppdrag att påverka kommunerna att utarbeta konkreta planer för en högre prioritering av ungdomars kultur. Detta bör ges regeringen till känna.Kulturrådet bör få i uppdrag att stimulera kulturinstitutionerna att vidga möjligheterna för ungdomar att både ta del av och delta i verksamheten. Detta bör ges regeringen till känna.Folkbildningsrådet bör överlägga med studieförbunden och folkhögskolorna om ett större utrymme för ungdomars kulturaktivitet inom folkbildningen.Detta bör ges regeringen till känna.8 BarnkulturAtt det är viktigt med barnkultur anser de flesta. Det är sällan vi möter på motstånd när vi pratar om att barnkultur ska prioriteras.Enligt har vi också skyldighet att tillgodose barns rätt till kultur och rätt att delta i konstnärligt och kulturellt skapande. Barnkultur spänner över ett brett område. Det handlar inte bara om att barn ses som konsumenter av en kultur skapad av vuxna. Barnkultur är lika mycket att uppmuntra barns eget skapande. Det brukar sägas att barn har 100 språk men berövas 99. Alla människor, inte minst barn, har olika sätt att uttrycka sig. För en del är ordet det främsta redskapet, för andra är det rörelse, tonen eller bilden. Det är främst i kommunerna som förutsättningarna skapas för barns kulturverksamhet. har stora nedskärningar gjorts ute i kommuner och landsting och inte minst i verksamheter där barn och ungdomar finns. Barn ska ha lika möjligheter att utöva sin favoritkultur utan att detta styrs av föräldrarnas inkomster eller av geografisk hemvist. har målmedvetet arbetat för att barn ska ha en framskjuten plats i den nationella kulturpolitiken och att barnkultur inte ska diskrimineras i förhållande till vuxenkulturen. av resurserna av det statliga kulturanslaget bör avsättas till kultur för barn och unga. Detta bör ges regeringen till känna. En större flexibilitet hos kulturinstitutionerna, organisationer, museer etc måste finnas. Det borde vara naturligt och ingå i deras planering att dels satsa på barnföreställningar, utställningar etc, dels bedriva en del av verksamheten ute i de miljöer där barn befinner sig. Kulturen ska finnas i vardagsmiljön. Det är i det dagliga livet som intresset kan väckas. För att nå de långsiktiga effekterna måste vuxna vara mer lyhörda för barns önskemål samt låta barn själva delta i planeringen och utformningen av verksamheten i olika kulturinstitutioner, organisationer, museer etc. 8.1 Kultur i skolanSkolan är vår största och viktigaste kulturinstitution i samhället eftersom den i stort sett omfattar alla barn och ungdomar. Därför är det också viktigt att man lokalt utarbetar en strategi för hur man arbetar med kultur i skolan.De nedskärningar som drabbade skolan har inneburit stora påfrestningar på den kulturella verksamheten. Större barngrupper, större klasser, mindre personal och minskade ekonomiska möjligheter har gjort att barnens kontakt med kulturaktiviteter, möten med konstnärer och olika kulturformer saknas på många håll. Besöken på konsthallar, museer, bibliotek och inköp av teaterföreställningar har minskat. Omorganisationer och uppsplittring av resurser och att tidigare fungerande kontaktnät har brutits sönder har inneburit nya problem. Många kommuner har delat upp de resurser skolorna har att köpa teater och annan kultur för på de enskilda skolorna. Detta har lett till att varje enskild skolas resurser har blivit för små för att man ska ha råd att ta dit några föreställningar. Kultur och estetiska ämnen har svårt att hävda sig i dagens skola trots att den skapande verksamheten med framgång kan användas i inlärningsprocessen och borde vara en självklar del av utbildningen. anser att skapande verksamhet bör vara en integrerad del av alla barns skolgång. Estetisk verksamhet är en metod för annat lärande där till exempel drama kan spela en viktig roll för hela skolan. Dramapedagogiken skapar stark inlevelse och förståelse. Drama kommer av det grekiska ordet dram som betyder handla. När man i handling föreställer något, innebär det att hela jaget medverkar. Eleverna får då insikt om sig själva, men de kan också lära sig förstå hur andra har det. Dramaövningar stärker självförtroendet och tränar det egna ställningstagandet och det kritiska tänkandet. Ett mål med dramaövningar kan vara att hjälpa en grupp som har problem med mobbning. Det är viktigt att inte bara tala om känslor utan även att arbeta med känslor. Om förmågan till empati kan tränas så är drama en bra metod. Visst finns det skolor som arbetar mycket med kultur och estetisk verksamhet, men ofta hänger detta samman med enskilda engagerade skolledare eller lärare. Varje enskild skola bestämmer hur man ska arbeta för att förverkliga de nationella målen.