mot · GP02N27 · 2001-10-17 00:00:00 — Det är ett intressant utbildningsinitiativ som är så nära förverkligande att det nu krävs investeringar vars medel delvis kan hämtas via EU:s medfinansieringar. För att kunna erhålla dessa EU-medel krävs dock av svensk medfinansiering, vilket bör vara av statlig och nationell karaktär. Vad som ovan anförs om en satsning på utbildning och kompetenshöjning inom den svenska fiskerinäringen bör ges regeringen till känna. Svenskt yrkesfiske är en näring vars företagare prövas hårt i tider då larmrapporter om ändrade miljösituationer i våra vatten avlöser varandra på rad, miljösituationer som ibland till och med betecknas som miljökatastrofer och som drabbar yrkesfiskets utkomstmöjligheter i , i våra insjöar såväl som yrkesfisket i västerhavet. Inte sällan riktas, i dessa miljödebatter, kritik mot yrkesfiskarna för deras egen roll i minskningen av resursen genom utfiskning. Detta är en diskussion och debatt som ofta sker utifrån orättvisa grundläggande förutsättningar där forskning ställs mot näring utan konstruktiv debatt och möjlighet för näringen självt att ha egen bevisföring eller att komma till tals genom en samlad analys, som t.ex. vid den senaste, mycket allvarliga situationen i med höga halter av dioxiner. Reaktioner och debatter har riktats mot farligheten att konsumera fisk från , vilket ensidigt, både avseende debatt och dramatiska ekonomiska effekter, drabbar den enskilde yrkesfiskaren medan de facto samhället har ansvar för att dessa giftutsläpp tillåtits. Nästa larmrapport kan komma att inkludera jordens dioxinhalter och därmed även de livsmedel som produceras inom jordbrukssektorn. kommer då med rätta att ställas om samhället även i dessa sammanhang ensidigt rekommenderar konsumenten att inte äta mat producerad inom jordbruket. Naturligtvis måste samhället ta ansvar, både moraliskt och ekonomiskt, för det som samhället tidigare via politiska beslut tillåtit avseende utsläpp i naturen. Därför bör regeringen också ta initiativ till en genomgång av yrkesfiskets ekonomiska effekter av dioxidlarmet i och komma med förslag till åtgärder som kompensation för ekonomiskt bortfall. Detta bör ges regeringen tillkänna. Fisket har även en stor potential att skapa sysselsättning i många regioner genom det stora intresse för sportfiske som finns såväl nationellt som internationellt. Inte minst i har man tagit tillvara denna möjlighet att erbjuda besökare upplevelser i form av jakt och fiske, något som genererat stora värden för turistbranschen i form av ökat antal besökande, resor, gästnätter och dagligvaruhandel. Den svenska allemansrätten skapar stora möjligheter för att utveckla denna typ av turism. Det är dock viktigt att allemansrätten inte missbrukas utan att den förvaltas tillsammans med markägaren. Regeringen bör ta initiativ till att förhindra missbruket av allemansrätten i kommersiellt syfte och att skapa förutsättningar för markägaren och det lokala näringslivet att utveckla verksamheten efter de lokala förutsättningarna. Detta bör ges regeringen till känna. 10.5 En hållbar energiproduktion Omställningen av det svenska energisystemet som påbörjades efter energiöverenskommelsen 1997 måste fortsätta. Ett led i detta arbete är att säkra produktionen av alternativa bränslen och utvecklingen av alternativ energiproduktion. I takt med den ökade globaliseringen ökar även transporter av såväl personer som av gods, vilket gör att transportsektorns påverkan på såväl miljö som klimat kommer att öka . Transporter i sig medför en belastning på miljön. Denna är dock förhållandevis begränsad i jämförelse med den belastning som bränslet för transporten orsakar. Det finns dock stora förutsättningar att lindra denna belastning framförallt genom att i större utsträckning övergå till att använda sig av alternativa drivmedel såsom etanol, metanol eller rapsolja. Utvecklingen och produktionen av alternativa drivmedel riskerar dock att stanna upp på grund av de tvetydiga signaler som regeringen sänder. Den skattebefrielse som finns för alternativa drivmedel måste permanentas liksom en ökad satsning på pilotanläggningar för produktion av alternativa drivmedel måste komma till stånd. Den produktion av alkoholbaserade drivmedel som sker är till stor del baserad på spannmål. Det finns dock en stor potential att i allt större utsträckning även använda sig av spillrester från skogsbruket för denna typ av drivmedel. Regeringen bör ta initiativ till att utforma ett samlat program för produktion av alternativa drivmedel från både spannmål och skogsråvara. Detta bör ges regeringen till känna. 11 Mainstreaming inom regionalpolitiken Mainstreaming har blivit ett begrepp inom jämställdhetspolitiken. Jämställdhetsperspektivet skall belysas inom samtliga politikområden, något som i allra högsta grad har gjort att medvetandet om de strukturella skillnader i kvinnors och mäns möjligheter att påverka samhällsutvecklingen och möjligheten att delta i detta på lika villkor har höjts. Detta visar inte minst det faktum att regeringen i sin proposition återkommande lyfter upp jämställdhetsperspektivet och kvinnors medverkan i de regionala tillväxtprogrammens utformande. För att uppnå jämställdhet mellan könen och en ökad jämlikhet mellan olika grupper krävs en långsiktig strategi inom samtliga politikområden som det på kort sikt krävs insatser för att stärka dessa gruppers möjligheter att delta i samhällsutvecklingsarbetet, på arbetsmarknaden och som företagare. ställer sig bakom regeringens förslag om att kvinnor, men även ungdomar, invandrare och funktionshindrade, skall ges möjlighet att delta i utformandet och genomförandet av målsättningarna i dessa tillväxtprogram. För att dessa grupper skall få ökat inflytande på utvecklingsarbetet är det nödvändigt att kontinuerligt utvärdera och följa upp utvecklingsarbetet i regioner, kommuner och lokala utvecklingsgrupper. För att detta skall ske på effektivt sätt är det nödvändigt att öka kunskapen om hur detta arbete skall göras. Inte minst har offentliga aktörer ett stort ansvar för att jämställdhetsarbetet utvärderas kontinuerligt. Regeringen bör ge offentliga institutioner i uppdrag att genomföra jämställdhetsrevisioner av sin verksamhet och dess styrning. Vad som ovan anförs om ett jämställdhetsperspektiv i regionalpolitiken bör ges regeringen till känna. 12 Utbildning En av de viktigaste förutsättningarna för att tillväxt och livskraft skall komma hela landet till del och därigenom minska den sociala och regionala klyvning av landet som vi ser är tillgången till utbildning i alla delar av landet. Det är genom tillgången till kunskaper som utveckling stimuleras, kreativiteten frodas och företagsamheten spirar. I läggs grunderna för den fortsatta utbildningen i gymnasieskolan och den högre utbildningen. Men även för det livslånga lärandet i arbetslivet eller genom studieförbund och folkhögskolor. Kunskap är också makt; makt att förändra och påverka samhället i stort men också makt att kunna göra sina egna val. En bra utbildning ger redskapen för människor att infria sina framtidsdrömmar. Politiken måste därför bygga på en grund som erbjuder alla lika möjligheter till en bra start i livet och möjligheter för ett livslångt lärande för alla. Utbildningen är det överlägset bästa fördelningspolitiska medel som samhället har att erbjuda. Detta förutsätter dock att alla ges möjligheter att lära på sitt sätt, inte efter en standardiserad form, utarbetad av eller . Det lokala beslutsfattandet inom utbildningen måste stärkas och flyttas ner till de enskilda skolorna där personal, elever och föräldrar ges möjlighet att utforma skolans verksamhet efter de förutsättningar och behov som de finner bäst. Betydelsen av de små lands- och glesbygdsskolorna kan inte överskattas. De utgör en väsentlig del i dessa kommundelars utvecklingskraft, inte minst på grund av den naturliga mötesplats som en skola på landsbygden utgör. Förutsättningarna för att mindre samhällen och byar skall växa och utvecklas ökar om barnfamiljerna har möjlighet att ha sina barn i en närliggande skola. De små skolorna bidrar till en ökad gemenskap och en ökad känsla för hembygden och dess historia. Det kommunala skatteutjämningssystemets betydelse för att de mindre skolorna i små samhällen och byar skall finnas kvar kan inte tillräckligt betonas. I många delar av landet garanteras ett fullgott utbud inom gymnasieskolan tack vare samverkan mellan kommuner och regioner. Med hjälp av ny teknik kan denna samverkan utvecklas ytterligare, vilket förutsätter att en fullgod digital infrastruktur finns uppbyggd i hela landet. Även i är det viktigt att eleverna lär sig använda den nya teknikens möjligheter; detta förutsätter dock att det finns en infrastruktur även i grundskolorna. har återkommande motionerat i om att hela landet måste ges tillgång till en fullgod digital infrastruktur. Detta är ett statligt ansvar eftersom marknadskrafterna inte anser att det är lönsamt att investera i en sådan infrastruktur i de regioner som har en låg befolkningstäthet. Trots en ökande samverkan finns det utbildningar som är nödvändiga för att yrkeskunskapen skall finnas kvar i regionen även . Utbildningen av dessa yrkesgrupper, ofta olika typer av hantverk, kan med fördel ske genom en utveckling av dagens lärlingsutbildning. Företag och enskilda företagares incitament att delta i lärlingsutbildningarna bör därför stärkas för att fler elever skall ges möjlighet att genomgå denna typ av utbildning. Lärlingsutbildning på gymnasienivå kan även bidra till att fler ungdomar ges möjlighet att genomgå sin yrkesutbildning på hemorten utan att behöva söka sig till andra orter. En av de största orsakerna till att allt fler kommuner samverkar inom vissa utbildningsinriktningar är att kostnaderna för utrustning i form av industrimaskiner är väldigt höga och antalet sökande till utbildningarna är låg. I förlängningen riskerar detta att leda till att även förhållandevis stora företag får svårt att rekrytera den arbetskraft man behöver. En god grundläggande utbildning är även en förutsättning för att eleverna skall ha lust att fortsätta inom den högre utbildningen. Detta gäller inte minst de elever som kommer från studieovana hem. Att fler ungdomar ges möjligheten att gå vidare till den högre utbildningen är en viktigt förutsättning för att de lokala arbetsmarknaderna skall kunna möta näringslivets och den offentliga sektorns behov av välutbildad arbetskraft. Detta bör ges regeringen till känna. Många ungdomar avstår från denna möjlighet att söka sig till högre studier. Orsakerna till detta är många, varav härkomsten från studieovana hem är en, utformningen av studiemedelssystemet en annan. Andra orsaker kan vara att kännedomen om en akademisk utbildning är dålig inom det regionala näringslivet, vilket har begränsat antalet anställda inom näringslivet med akademisk bakgrund. Detta leder i sin tur till att det finns brister i kunskapen om akademisk utbildning på lokal nivå. För att öka kunskapen om den högre utbildningens betydelse är det viktigt att högskolornas tredje uppgift även kommer att omfatta detta arbete. Den högre utbildningen inom högskolor och universitet behöver avdramatiseras för att fler ungdomar skall söka sig till denna. Hur detta kan göras skiljer sig mellan olika delar av landet. En möjlighet är att redan på högstadiet erbjuda eleverna möjlighet att få ta del av de kunskaper som den högre utbildningen besitter. Detta kan göras genom att högskolor och universitet riktar sig till elever på högstadiet i den ordinarie undervisningen, exempelvis genom populärvetenskapliga föreläsningar som riktar sig till denna ålderskategori. Förutsättningarna för detta torde vara goda med tanke på den satsning som gjorts när det gäller att sprida den högre utbildningen över landet. Regeringen bör inom ramen för de medel som avsatts till att stimulera samarbete mellan universitet och högskolor och kommuner initiera en försöksverksamhet som syftar till att öka nyfikenheten för den högre utbildningen redan på högstadiet. Detta bör ges regeringen till känna. Möjligheten att genomgå en högre utbildning i alla delar av landet har bidragit till att en allt större andel ungdomar tillgodogör sig denna möjlighet. Detta medför att den totala regionala kompetensen stärks, även om en stor del av de utexaminerade får ett arbete utanför det regionala upptagningsområdet. Detta visar att det inte är tillräckligt med att erbjuda möjligheter till en högre utbildning i fler delar av landet utan att det även är viktigt att det finns möjlighet för studenterna att utöva sina nyvunna kunskaper i regionen. Det är således viktigt att det skapas en arbetsmarknad där det finns större möjligheter att erhålla ett arbete efter avslutade studier för att andelen ungdomar från studieovana hem skall minska. Möjligheten till att utbilda sig på distans inom den högre utbildningen är nödvändig för att ett livslångt lärande skall komma alla delar av landet till del. Regeringens förslag i propositionen om att i samverkan med kommunerna bygga upp lokala lärocentrer för distansutbildning är ett steg i rätt riktning. Många högskolor och kommuner upplever dock att det finns oklarheter vad gäller finansiering och kostnadstäckning för utbildningar på distans. Frågan är om denna satsning, motsvarande , kan anses vara tillräcklig för att lokalisera lokala lärocentrer utanför tätorterna? Många kommuner har inte möjlighet att bygga den nödvändiga digitala infrastruktur som krävs för att etablera dessa lärocentrer där de behövs mest. förslag om en digital allemansrätt skapar förutsättningar att etablera denna typ av lärocentrer även i glesbefolkade områden. Detta bidrar till en ökad decentralisering av den högre utbildningen. 12.1 Utveckling av ny kunskap viktigt även för regionens utveckling För att uppfylla högskolelagens krav på en vetenskaplig grund för den högre utbildningen krävs en tät koppling mellan grundutbildning och forskning. Detta är tyvärr inte tillgodosett på alla läroanstalter. Det är viktigt att inte bara forskarstuderande utan också seniora forskare har möjlighet att verka i en i alla avseenden god miljö, för att trygga forskningskvaliteten. Många forskare måste ägna mycket tid åt att ansöka om pengar, inte bara till sin forskning utan också till sin egen lön, för längre eller . Detta riskerar att skapa otrygghet om framtiden, och är olyckligt inte minst eftersom det skrämmer många doktorander från en framtid inom den akademiska forskningen. I vilken omfattning detta sker och vad det får för konsekvenser för forskarens sociala situation och forskningskvaliteten bör utredas närmare. Den utveckling som skett där allt fler forskare måste ägna tid åt att söka egna forskningsresurser leder till att angelägna forskningsområden inte får tillräcklig uppbackning. Allt fler forskare söker sig till forskningsområden där det finns gott om ekonomiska resurser. Detta har bland annat lett till att forskningen om regionalutveckling blivit eftersatt, vilket leder till att kompetensen inom detta forskningsområde riskerar att urholkas. Staten har ett ansvar för att säkerställa kompetensen inom vetenskapsområdet regional utveckling, varför det är nödvändigt att skjuta till ekonomiska resurser för denna forskning. Detta bör ges regeringen till känna. 12.2 Forskningen vid mindre och medelstora högskolor Efter den stora kvantitativa utbyggnaden av den högre utbildningen måste nu de mindre och medelstora högskolorna ges möjlighet att bevisa sin vetenskapliga kvalitet. Vid många, främst mindre, högskolor finns inte förutsättningarna för att konkurrera om forskningsmedel med de stora högskolorna och universiteten. Högre utbildning skall bedrivas på vetenskaplig eller konstnärlig grund. En egen forskning är därmed nödvändig för att säkra grundutbildningens kvalitet vid alla lärosäten. Dels måste lärosätets egna lärare ges möjlighet att forska för att vidareutvecklas i sin roll, dels är högskolornas forskning viktig för att kunna attrahera nya lärare och forskare. Detta måste också innebära ökade resurser till alla lärosäten för att bygga upp och kvalitetssäkra den egna forskningen och därmed möjliggöra en prövning för fortsatt ökade forskningsresurser. Staten har ett ansvar för att dessa forskningsmiljöer kommer till stånd och att högskolorna ges förutsättningar att själva utveckla sin forskning och därmed att konkurrera om forskningsmedel till exempel från vetenskapsråden. Det finns därför skäl att nu lägga fast en plan för att bygga upp och stärka forskningsmiljöerna vid alla landets högskolor. De stora privata forskningsstiftelserna bidrar med avsevärda forskningsresurser till de etablerade universiteten och högskolorna. av bidragen från privata forskningsstiftelser kommer dessa universitet och högskolor tillgodo. En bidragande orsak till detta är det faktum att det har byggts upp en grundforskning på dessa universitet och högskolor som har bidragit till att även spetsforskningen har utvecklats. Högskolans tredje uppgift är en viktig del i arbetet med att skapa utveckling och tillväxt i fler delar av landet. Högskolor och universitet måste i än större utsträckning samverka med det omkringliggande näringslivet och med kommunerna för att utveckla forskning och utbildning i för närområdet betydelsefulla vetenskapsområden. Genom detta kan näringslivets innovationskraft stärkas och den globala konkurrensen mötas. Förutsättningarna för effektiva klusterbildningar i samverkan med det omkringliggande näringslivet ökar genom att forskning som riktar sig till det omkringliggande näringslivet kommer dessa till del. Detta bör ges regeringen till känna. 12.3 Klusterbildningar bidrar till tillväxt och livskraft Den högre utbildningen och dess nära koppling till forskning är även en utmärkt grogrund för bildande av nätverk eller kluster där regionala och lokala kompetenser knyts samman och drar nytta av varandra. Fenomenet klusterbildningar är på inget sätt något nytt, däremot har komponenterna i klustren förändrats. SNS redogjorde i sin rapport i den nya ekonomiska geografin för vad som är skillnaden mellan den förtätning av ekonomisk aktivitet som tidigare kunnat identifieras vad som kommer att känneteckna framtidens. berodde förtätning av ekonomisk aktivitet huvudsakligen på: Försvarsstrategisk belägenhet och offentlig administration. Tillgång till råvaror, lämpligt klimat och kommunikationsmöjligheter. Tillgång till arbetskraft och närhet till stora marknader. Stordriftsfördelar i produktionen. Framtidens mest attraktiva kluster kännetecknas enligt SNS av: Tillgång till högkompetent specialiserad arbetskraft. Specialiserade och innovativa leverantörer i närområdet. Kopplingar till teknologiskt relaterade branscher. Nära till och goda kontakter med utbildning och forskning. Närhet till krävande kunder. Sporrande rivalitet mellan lokala konkurrenter. Nyinträde genom nyföretagande och avknoppningar s.k. spin-offs. Det finns en tydlig koppling till att den högre utbildningens läroanstalter bidrar till en kontinuerlig kompetensförsörjning och idéutveckling. Forskningsresultat genererar nya företag som skapar sysselsättning och tillväxt. Staten kan, genom att strategiskt arbeta för att stärka den lokala och regionala kompetensen, bidra till att livskraftiga företagsmiljöer och dynamiska innovationssystem skapas. I detta arbete ligger att motverka en social snedrekrytering till den högre utbildningen, bidra till att bredda riskkapitalmarknaderna utanför bankerna, stimulera och skapa likvärdiga förutsättningar för nyföretagande i alla regioner i landet, skapa en långsiktig strategi gällande utvidgning av lokala arbetsmarknader och ge lokala beslutsfattare möjligheter att skapa attraktiva boendemiljöer. För att lyckas med klusterbildningar är det viktigt att det finns en nära samverkan mellan högskolor och universitet, det omkringliggande näringslivet men också med offentliga institutioner i regionen för att dra åt samma håll. Detta kräver att arbetssätt och organisationsformer i många fall måste kunna ändras och regionala avvikelser i organisationer uppstå. Vad som ovan anförs om utveckling av klusterbildningar bör ges regeringen till känna. 13 Företagsamma regioner För att fler företagare och företag skall kunna utvecklas är det viktigt att samhället ger långsiktiga förutsättningar för detta. Grunden för företagens villkor bör vara långsiktighet, överblickbarhet, flexibilitet och trygghet. Positiv särbehandling, stöd eller bidrag är i förlängningen hämmande för företags möjligheter att utvecklas. Större resurser bör istället satsas på att skapa förutsättningar för företagande i hela landet genom enklare regler, fungerande kommunikationer, dynamiska innovationssystem, tillgång till riskkapital, kompetensutveckling av arbetskraften, ökad grad av marknadsförsörjning, alternativa driftsformer och sänkta skatter på såväl arbete som företagens vinster. är det viktigt att det skapas långsiktiga spelregler för dagens företagare, något som regeringen återkommande har misslyckats med. Regeringen har vid ett flertal tillfällen, med mycket kort varsel, genomfört förändringar för dagens företagare som på ett avsevärt sätt har förändrat förutsättningarna för företagens fortlevnad. Ofta har regeringen hänvisat till utdragna förhandlingar med som anledning till det korta varslet. Denna förklaring är otillfredsställande då regeringen vid slutförhandlingar med kommissionen inte tillräckligt tydligt poängterat nödvändigheten att fasa ut de aktuella bidrags- och stödformerna ur systemet. 13.1 Nedsättning av de sociala avgifterna har ett av världens högsta skattetryck. Detta gäller inte minst skatten på arbete. Det är nödvändigt att sänka arbetsgivaravgifterna och göra det billigare att anställa arbetskraft. I ett första steg mot att harmonisera skattetrycket med övriga delar av bör en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna ske upp till en lönesumma motsvarande för egen företagare och för övriga företag fr.o.m. . bör lönesummegränsen höjas till motsvarande för egenföretagare och 2.000.000 kr för övriga företag. Vad som ovan anförs om en sänkning av arbetsgivaravgifterna bör ges regeringen till känna. ställer sig bakom regeringens förslag om en ytterligare nedsättning av de sociala avgifterna i stödområde A med utöver den generella nedsättningen. Regeringen borde hos begärt att få pröva möjligheten att även företag inom transporter, jordbruk och fiske skulle omfattas av nedsättningen i enlighet med de undantagsregler som finns i regelverket för statsstöd. Följande står att läsa i fördraget: Artikel 87 (f.d artikel 92) 1. Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Men i fördraget står också att stöd förenligt med den gemensamma marknaden kan anses vara: a. Stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Stöd för att underlätta utveckling inom vissa näringsverksamheter eller vissa regioner när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Med stöd av dessa två punkter kan man finna klara skäl för undantag i båda. I ett svenskt perspektiv kan hävdas att det råder allvarlig brist på sysselsättning det är ju just därför som man vill sänka avgiften för att öka förutsättningarna för nya och bevarade jobb. Det är ju just utveckling av vissa regioner det handlar om. Påverkan på handelsvillkor och konkurrens inom unionen måste anses vara försumbar. Regeringen bör skyndsamt i pröva möjligheten att införa en nedsättning av de sociala avgifterna även för de branscher som undantas i regeringens nuvarande förslag med stöd av vad som ovan anförs. Detta bör ges regeringen till känna.