mot · GO02Fi19 · 2001-05-02 00:00:00 — Attvidta sådana åtgärder utan brett folkligt stöd riskerar att bygga in spänningaroch ökad misstro mot unionen som sådan.Centerpartiet kommer noga att följa utvecklingen av valutaunionen ochåterkommande pröva giltigheten i argumenten för och mot ett inträde.Sveriges långsiktiga relationer till EMU får värderas utifrån vunnaerfarenheter.Om en riksdagsmajoritet avser att aktualisera ett medlemskap anserCenterpartiet att frågan skall avgöras av medborgarna i en folkomröstning.Reformer för livskraft, livskvalitetoch ökat självbestämmandeEtt samhälle i balans där människor mår väl står inte imotsats till tillväxt - de är varandras förutsättningar. Enpolitik som syftar till att överbrygga de sociala och regionalaklyftorna måste därför bygga på en uthållig tillväxt. Sverigebehöver en politik som ger möjlighet för fler att försörja sigsjälva, för fler företag att bildas och växa sig starka samt förSverige som helhet att konkurrera i en global ekonomi.Det är tid för reformer som lägger grunden för en socialt, ekonomiskt ochekologiskt hållbar utveckling. Denna måste uppnås genom ökad livskvalitet -att människor mår väl och att miljön är hälsosam att leva i, genom ökadlivskraft - att människor, företag och regioner får möjlighet att utnyttja sinaegna förutsättningar samt genom ett ökat självbestämmande - där människorfår ett ökat ekonomiskt utrymme och man lokalt kan avgöra hur det egnasamhället ska utvecklas.Tillväxt kan inte kommenderas fram - den kan bara åstadkommas genommänniskors egna insatser. Samhällets uppgift är att ge de rättaförutsättningarna för tillväxt i hela landet. Denna uppgift måste fokuseraslångt tydligare än vad som görs . Staten ska vara stark på de områden därden behöver vara stark, inte eftersträva att vara allomfattande och därmedockså svag.De viktigaste uppgifterna för att lägga grunden för tillväxt handlar om enskola som ger tillräckliga kunskaper; fungerande kommunikationer i helalandet; sänkta skatter som gör att fler kan leva på sin lön; regler och skattersom gynnar företagande; åtgärder som gör att arbetslösa och sjukskrivnakommer tillbaka i jobb samt fungerande vård och omsorg. Detta kan baraåstadkommas genom tydligare fokus på de viktigaste uppgifterna ochöppenhet för mångfald och olika lösningar i utförandet.Utbildning vägen till social och regionalutjämningI ett samhälle där kunskaper är den viktigaste grunden förekonomisk utveckling är lika tillgång till utbildning enavgörande rättvisefråga. Utbildning är också den viktigasteoch mest långsiktiga vägen till social och regionalutjämning. Kunskap och innebärbaskunskaper för alla men också att vi måste läranytt och använda och utveckla kunskap för att lösa nyaproblem i ett livslångt lärande.Stora insatser behöver göras både för att stärka grunden för vidareutbildning och livslångt lärande genom insatser i , och för att geförutsättningar för återkommande utbildning och kompetensutveckling iarbetslivet.En skola som ger tillräckliga kunskaperI dag lämnar var fjärde elev utan godkända ochtillräckliga kunskaper. Bland kommunerna varierar andelenelever som inte når målen . Trotsregeringens utfästelser om att man "konsekvent prioriterarskolan " har inte utvecklingen vänt, tvärtom.Tabell 1: (2002 2003 2004 2002-2004 )Skolpolitiken måste nu fokusera på skolans huvuduppgift -att garantera elevernas rätt till kunskaper. Därför måste ökadvikt läggas vid de viktigaste kunskaperna, att läsa, skriva ochräkna. Stor vikt måste ligga vid att tidigt upptäcka ochåtgärda inlärningsproblem, dels därför att det är billigare attåtgärda dem i början av skolgången, dels, och främst, därföratt det hjälper eleverna. Vi förordar därför engenomgripande förändring av skolan där fokus läggs på närkunskapsmålen är uppnådda snarare än vid antalet år eleventillbringat i skolan. budgetalternativ innehållerkraftiga satsningar på detta, såväl genom ökade resurser tillkommunerna som särskilda satsningar på program för läs-och skrivutveckling samt matematik.En bättre fungerande grundskola är det enskilt viktigaste steget för engymnasieskola där fler elever kan bli godkända och behöriga till högreutbildning. Målet om en gymnasiekompetens som omfattar alla måste kom-pletteras med fler vägar för att nå målet, t.ex. lärlingsutbildning. Grunden förgymnasiekompetensen - kärnämnena - bör återspegla vilka kunskaper somanses nödvändiga såväl för högre utbildning som för yrkeslivet. Centerpartietförordar därför en översyn av antalet kärnämnen och ett tydligare arbete föratt låta gymnasieskolans karaktärsämnen prägla kärnämnena för att underlättainlärningen. Gymnasieskolan bör, mot bakgrund av de många avhopp somsker , kompletteras med en utbildningsgaranti som ger elever rätt attslutföra gymnasieutbildningen upp till ålder.Centerpartiet slår vakt om det offentligas ansvar för en väl fungerandeskola i hela landet. Ett fortsatt decentraliserat ansvar för skolan måsteförenasmed tydlig utvärdering och mätning för att trygga likvärdigheten och allas rätttill kunskaper. I denna strävan är det naturligt att välkomna en mångfald avskolhuvudmän i form av friskolor på olika nivåer. För att stärkakommunernas arbete med granskning och kvalitetsutveckling föreslårCenterpartiet att ett fristående kvalitetsinstitut inrättas.Högre utbildning och forskningTillgängligheten till högre utbildning och forskning äravgörande för samhällets utveckling och för att bevararegioners konkurrenskraft. För den enskilde innebär högreutbildning en möjlighet att göra klassresan och självförändra sin sociala situation. har medverkat till att bygga ut den högre utbildningen ihela landet samt att tillföra landets alla högskolor fastaforskningsresurser. Just utbyggnaden av dendecentraliserade högre utbildningen har visat sig vara en avfå faktorer som kraftigt påverkar den socialasnedrekryteringen.För att ytterligare underlätta för människor att ta steget till högreutbildning vill reformera studiemedelssystemet. Vårt förslaginnebär lika delar bidrag och lån inom ramen för ett oförändrat totalbelopp. Iförening med skatteförslag och ett höjt fribelopp kommer dettaatt möjliggöra för stora grupper att minska sin lånebörda redan understudietiden. Därmed blir det också lättare för personer från studieovana hematt ta steget in i högskolan.Den kraftiga utbyggnaden av högskolan i hela landet behöver nu kom-pletteras med insatser för att stärka forskningen vid främst de mindre ochmedelstora högskolorna. Ett första steg bör vara att i budgetpropositionenårligen presentera en samlad forskningsbudget som ger en bild av hurforskningsresurser fördelas och används. Detta måste kompletteras medinsatser för att bygga upp och stärka forskningsmiljöerna vid landetshögskolor. förordar inrättandet av en kvalificeringstrappa somgör det möjligt för högskolor att successivt bygga upp forskningsmiljöer ochdärmed få ökade resurser och större examinationsrättigheter.Distansutbildning är ett viktigt komplement till traditionellhögskoleutbildning. För många som söker kompletteringsutbildning eller somvill studera på deltid är det avgörande för möjligheten att studera.Centerpartiet eftersträvar en helt ny distanshögskola förenad med ökade kravpå landets högskolor att göra kurser tillgängliga via Internet.Distansutbildning bör stimuleras genom ett förändratresurstilldelningssystem.Det livslånga lärandetUtbildning blir i det moderna samhället alltmer av enfärskvara. Teknisk utveckling och alltmer kvalificeradearbetsuppgifter innebär att en utbildning snabbt blirföråldrad. försvinner av de lägstkvalificerade arbetsuppgifterna i samhället och ersätts medmer avancerade uppgifter. förnyas arbetskraftenendast med . Ett fungerande system förlivslångt lärande, omskolning och vidareutbildning är medandra ord avgörande såväl för enskilda människor somriskerar att marginaliseras på den moderna arbetsmarknadensom för samhället som helhet.De resurser som tidigare avsatts i budgeten för ett kompetenskonto måstesnarast sättas i arbete genom ett fungerande system för kompetensutveckling.Regeringens dröjsmål med att ta fram förslag kan inte ursäktas. Centerpartietförordar ett system med individuella kompetenskonton där insättningargynnas skattemässigt. Detta gör det möjligt för personer att spara till egenkompetensutveckling, eventuellt i samarbete med arbetsgivaren. Staten kanockså behöva ikläda sig en utjämnande roll genom att tillskjuta medel tillkonton för personer som har låga löner och saknar möjlighet att göraavsättningar. Kontona bör också vara öppna för egenföretagare genomspeciella regler.Individuella kompetenskonton öppnar för en dynamiskutbildningsmarknad där människor får möjlighet både att studera allmännaämnen och att vidareutvecklas i sin yrkesroll.Sänkt skatt ger minskat bidragsberoendeSvensk skattepolitik bygger på att skatt ska tas ut efterbärkraft och att det ska finnas en omfördelande funktion iskattesystemet. I praktiken finns det dock brister i dettafunktionssätt, eftersom låginkomsttagare beskattas myckethårt. Höga skatter för låginkomsttagare leder i kombinationmed nedtrappning av inkomstprövade bidrag till att det intelönar sig tillräckligt att ta ett arbete för den som är arbetslöseller att arbeta mera för den som exempelvis arbetar halvtid.Detta förhållande leder i många fall till att människor blirfast i ett bidragsberoende utan möjlighet att själva förbättrasin ekonomiska situation. Dessa problem har förvärratsunder , då det ekonomiska utbytet av att gå frånarbetslöshet till arbete eller av att öka sin arbetstid harminskat.Centerpartiet anser att skattesystemet ska gynna arbete och kunskap ochstärka människors ställning på arbetsmarknaden samt ge möjlighet att försörjasig på sin lön. Människor bör därför få en rejäl vinst av att ta sig frånbidragsberoende för att istället leva på en förvärvsinkomst.Hög skatt på arbete gör det mindre lönsamt att söka och ta ettförvärvsarbete. Det krävs helt enkelt en relativt hög lön för att det ska lönasigatt arbeta. För att en arbetslös ska ha incitament att ta ett arbete måste haneller hon få en inkomst som efter skatt är högre än det bidrag som redanerhålls, d v s bostadsbidrag, arbetslöshetsersättning, förtidspension ellersocialbidrag eller en kombination av dessa. Att gå från arbetslöshet till ettförvärvsarbete innebär också ökade levnadsomkostnader, exempelviskostnader för arbetsresor och mat, som måste täckas av inkomsten för attincitamentet att ta ett arbete ska finnas.Centerpartiet anser att en inkomstskattereform bör utformas så att det lönarsig för människor som är bidragsberoende att ta ett arbete. Denna typ avpositiva incitament är att föredra framför den typ av negativa påtryckningarsom generella sänkningar av ersättningsnivåerna i transfereringssystemenutgör. föreslår att en inkomstskattereform genomförs stegvisfram till 2003. Fullt genomförd innebär reformen följande:- En skatterabatt på , lika för alla. Denna skatterabatt skakomma alla till del, oavsett om inkomsten kommer från lönearbete,näringsverksamhet, a-kassa, sjukpenning eller pension.- En extra skatterabatt för arbetsinkomster, en förvärvsrabatt, om maximalt10 . Denna förvärvsrabatt ges enbart på inkomster frånförvärvsarbete, dvs. lön, eller näringsverksamhet i syfte att stimuleraarbete och företagande.- Grundavdraget slopas helt och egenavgifterna till pensionssystemetkompenseras inte enligt regeringens modell. Egenavgifterna ska iställetvara avdragsgilla.Effekter av skatteförslagFör förvärvsarbetande blir utfallet av Centerpartietsskatteförslag mycket positivt vid en jämförelse medregeringens förslag att kompensera för egenavgifterna.Centerpartiets förslag innebär kraftigt sänkt skatt för såvällåg- som medelinkomsttagare, trots att beräkningarna förregeringens förslag bygger på att den nuvarande tillfälligaskatterabatten till låginkomsttagare finns kvar även 2003. Avnedanstående tabell framgår att det är först vid månadslöneren bit som regeringens kompensation föregenavgifter ger en större skattesänkning än Centerpartietsförslag.Tabell 2: (Effekt för förvärvsarbetande med förslag 2003 )Källa: Egna beräkningar. Vi har antagit att regeringen kompenseraregenavgifternatill 100 %.Centerpartiets inkomstskatteförslag är också mycketfördelaktigt för studenter. En gymnasie- ellerhögskolestudent kan tjäna upp emot innandenne behöver börja betala skatt. Detta ska jämföras med attstudenter med Socialdemokraternas skattepolitik inte kantjäna mer än innan de tvingas betala skatt.Med utgångspunkt i att studenter får möjlighet att behålla iprincip hela inkomsten från ett sommarjobb avvisarCenterpartiet den av regeringen föreslagna tionde månaden istudiebidraget för gymnasiestuderande.I enlighet med arbetslinjen kommer beskattningen av inkomster som intekommer från förvärvsarbete att bli större med förslag.Regeringen har valt att inte göra någon sådan skillnad. Detta innebär attregeringens beskattning av arbetsfria inkomster blir lägre än Centerpartietsförslag vid inkomster per månad.Tabell 3: (Effekt vid arbetsfri inkomst med förslag 2003 )Källa: Egna beräkningar. Vi har antagit att regeringen kompenseraregenavgifternatill 100 %.Regeringens val av metod för att sänka inkomstskatteninnebär att pensionärer inte får någon skattesänkning alls.Centerpartiets skatterabatt om kommer dockpensionärer till del. Av tabellen nedan framgår att allapensionärer får mer kvar efter skatt med Centerpartietsförslag. De mer sompensionärerna får kvar efter skatt innebär en kraftigstandardförbättring. För en jämförelse behöver pensionenhöjas med för att det ska bli 400 kronormer kvar efter skatt per månad.Tabell 4: (Effekt för pensionärer med förslag 2003 )Källa: Egna beräkningar.Förutom den direkta standardhöjning för hushåll med lågaoch normala inkomster som föreslagnaskattesänkning innebär kommer därtill många människorsberoende av bidrag att minska. Det kommer att innebära attfärre behöver socialbidrag och bostadsbidrag för att klara sinförsörjning, men framförallt att dessa människor får enmöjlighet att förbättra sin egen ekonomi när beroendet avinkomstprövade bidrag minskar.Centerpartiets förslag till inkomstskattereform gynnar arbete och stärkermänniskors ställning på arbetsmarknaden. Förslaget innebär att tyngdpunktenför skattesänkningarna ligger på låg- och medelinkomsttagare och då särskiltpå förvärvsinkomster. De kraftiga skattesänkningarna innebär att det skerautomatiska kostnadssänkningar i de inkomstberoende bidragssystemenbostadsbidrag och socialbidrag. Därutöver innebär skatteförslaget att starkaincitament att gå från bidrag till arbete byggs in i skattesystemet. Tyvärr ärdenna typ av incitament väldigt svaga i såväl dagens system förinkomstbeskattning som i det system som kommer att finnas om regeringenfullföljer sin skattereform. Då inkomstskattereform ger starkaincitament att ta arbete eller öka sin arbetstid kommer förslaget med allsannolikhet att leda till dynamiska effekter i form av att skattebasen förarbetebreddas. I vårt budgetalternativ har vi inte räknat med några sådanadynamiska effekter.Kommunikationer för livskraft i hela landetEn av grundförutsättningarna för att kunna åstadkommalivskraft i hela landet och för att hejda den sociala ochregionala klyvningen är väl fungerande kommunikationeroch en väl underhållen infrastruktur. Därför vägrarCenterpartiet att acceptera regeringens misshushållning medinfrastrukturkapitalet.Regeringen har gång på gång skjutit upp den utlovadeinfrastrukturpropositionen. Detta är djupt olyckligt med tanke på attpropositionen lägger fast inriktningen på den svenska infrastrukturen för enlång tid framåt. Medan regeringen sitter obeslutsam drabbas företag ochmänniskor på ett negativt sätt.VägnätetVägnätet faller bokstavligen samman på många håll i landet.Samtidigt som vägarnas standard ständigt försämras pågrund av regeringens och vänstermajoritetsnjugga inställning är vägtrafik på många håll i landet ofta detenda realistiska fysiska kommunikationsmedlet förmänniskor och gods. Att vägarna då tillåts förfalla ärnaturligtvis oacceptabelt.Tabell 5: (2002 2003 2004 2002-2004 )De dåliga vägarna kostar människor och företag storasummor pengar. Fordon körs sönder och måste repareras,gods kommer inte fram , vägar stängs av ellerviktbegränsas och trafiksäkerheten försämras. Ett myckettydligt exempel på effekterna av de dåliga vägarna är att denför så viktiga skogsindustrin inte får fram råvaror tillsina anläggningar.I finns över 1 vägar som är helt eller delvisavstängda. finns ett stort antal vägar där förklarat att detinte finns någon bärighet eller att de är trafikfarligt utformade (stenar, berg,träd, kurvor etc). På alla dessa vägar går skoltaxi, skolbussar, turistbussar,timmertransporter, andra lastbilar och mjölkbilar. Den undermåligastandarden på många vägar utgör därmed en stor trafikfara.En god fysisk infrastruktur är en förutsättning för att näringslivet ochlandet som helhet ska kunna utvecklas på ett positivt sätt. Uppskjuten driftoch underhåll av våra vägar är samhällsekonomiskt osunt. Kortsiktiga vinsteri statens utgifter äts med råge upp av de samhällsekonomiska förlusterna,eftersom försämringar i driften och underhållet ger mycket större kostnadernär vägarna väl ska rustas.Med dåliga kommunikationer, i områden där alternativ till vägar saknaseller är svagt utvecklade, uteblir investeringar och nyetableringar. Enutveckling där privata satsningar i områden som är i störst behov av dessa gårom intet för att staten inte tar sitt ansvar är förödande. För att företag ochprivatpersoner ska våga investera i alla delar av landet krävs attinfrastrukturen garanteras och säkras på såväl kort som lång sikt. En välutvecklad infrastruktur är en av förutsättningarna för tillväxt, ökadsysselsättning och bibehållen välfärd och ger möjlighet för människor ochföretag att bo och verka i hela landet.Kommunikationer och miljöPå lång sikt är dagens transportsystem inte hållbart. Det ärviktigt att skapa ett "grönare" transportsystem, däranvändningen av fossila bränslen minskar. ärstarkt kritiskt till att regeringen tillsammans medVänsterpartiet och aviserat att biobränslen skabeläggas med skatt. Regeringens vilja att bredda skattebasengenom att ta ut energiskatt på biobränslen motverkarnaturligtvis ambitionen att få in miljövänliga drivmedel påmarknaden. Omställningen till ett hållbart transportsystemmåste ske på ett sådant sätt att det är möjligt att bo och verkapå landsbygden, i småorter och i större städer.Kollektivtrafiken måste förbättras i alla delar av landet.Det är nödvändigt med en helhetssyn på infrastrukturen ochtransportssystemet, inte minst för att använda de tillgängliga resurserna påbästa sätt och för att hitta de för miljön bästa lösningarna. Planering översektorsgränserna är ett måste. Det är viktigt att motverka att olika statligaverk optimerar trafiklösningarna endast inom sitt eget område. Istället måstede se till vad som är bäst för helheten och till vad som skapar en långsiktigekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar transportplanering.Utöver ett väl underhållet vägnät är det av största vikt för den regionalaoch nationella utvecklingen att andra fysiska kommunikationer är välfungerande. Främst ur miljösynpunkt, men också för att minska belastningenpå vägnätet, är det angeläget att den långväga godstrafiken i störreutsträckning förs över från vägar till järnväg och sjöfart där så ärmöjligt.Precis som det behövs mer pengar till vägarna så behövs det mer pengartill järnvägarna för att kunna öka kapaciteten och bygga bort flaskhalsar. Detsvenska järnvägsnätet är hårt utnyttjat, många banor har slagit ikapacitetstaket och det inte bara i storstadsområdena. Denna utvecklingkommer att förstärkas om inte anslagen ökas.Den digitala infrastrukturenCenterpartiet vill förverkliga visionen om en digitalallemansrätt, som innebär att den digitala infrastrukturenmåste komma alla till del. Regeringens program förutbyggnad av bredband lämnar många människor i sticketoch skapar på så sätt en digital klyfta. Att ha tillgång till endigital infrastruktur skapar möjligheter till sysselsättning ochblir dessutom en allt viktigare demokratisk fråga närmyndigheter lägger ut information på nätet. Staten måste taansvar för att alla ska få tillgång till den digitalainfrastrukturen genom en utbyggnad av ett bredbandsnät ihela landet. På detta nät ska sedan olika operatörerkonkurrera fritt. har presenteratförslag som skulle möjliggöra en sådan digital infrastruktur.Vi återkommer i höstens budgetarbete med förslag utifrånden utveckling som skett. Klart är emellertid att denoffentliga politiken i fråga om digital infrastruktur måsteutgå från ett antal tydliga kriterier:- Att trygga konkurrensen på tjänste- och operatörssidorna, som är den merdynamiska delen av IT-sektorn, genom ett nät öppet på lika villkor för allaoperatörer.- Att garantera likvärdiga förbindelser i hela landet.- Att ge förutsättningarna för en långsiktig planering, som gör att nätet blirskalbart i takt med att efterfrågan på kapacitet ökar.Ett företagsamt SverigeEtt gott företagsklimat innebär att det finns lika möjligheteratt driva ett företag över hela landet. För att detta ska varamöjligt är det viktigt att staten utför sina åtaganden på ettkorrekt sätt. Det handlar om att garantera godakommunikationer i form av framkomliga vägar och ettfungerande järnvägsnät. Vägar och järnvägar är detraditionella infrastruktursatsningar som oftast kommer påtal i frågor som berör företagandets möjligheter, men ävenny infrastruktur i form av en digital allemansrätt för den nyatidens företagande är ett ansvar staten måste ta.Ett bra företagsklimat leder till att fler företag startas och att företag somhar viljan att växa även får möjlighet att göra detta. Det är endast genom attfler företag startas och att befintliga företag ges möjligheter att växa somsysselsättningen kan öka och den svenska välfärden även fortsättningsvisgaranteras.Särskilda insatser bör göras för att uppmuntra fler kvinnor att starta ochdriva företag, inte minst för att förnya offentlig sektor. harandelen kvinnliga nyföretagare fördubblats, från av allanystartade företag. Det är bl.a. följden av det arbete genomfördei regeringsställning . Regeringen väljer nu tyvärr att inte fullföljasatsningen genom åtgärder för att öka rådgivningen och stödet till t.ex.kooperativt företagande.För att företag skall kunna konkurrera på en alltmer global marknad är detviktigt att svenska företag inte belastas med konkurrenshämmande regelverk,skatter och avgifter. I en allt större utsträckning måste konkurrensneutralitetoch harmonisering med övriga europeiska länder eftersträvas.För att stimulera människor att starta och utöka företag krävs satsningarsom underlättar framväxten av riskkapital. Detta bör göras via framväxten avregionala riskkapitalbolag som är skattemässigt gynnade. I samverkan medhögskolor samt regionala myndigheter och näringsliv kan detta utgöragrunden i ett dynamiskt system för innovation och nyföretagande. Förprivatpersoner bör företagande uppmuntras genom sänkt och sedermeraavskaffad förmögenhetsskatt.Ett problem främst för små företag är att arbete är högt beskattat i Sverige.Centerpartiet förordar därför sänkta arbetsgivaravgifter genom att man ökarsåväl lönesumman som procentsatsen för den reducerade arbetsgivaravgiften.Vårt skatteförslag innebär också att småföretagare som ofta har blygsammainkomster lättare kan försörja sig innan företaget kunnat växa och ge bättreavkastning.Ett gott företagsklimat kräver enkla regler. Detta är särskilt viktigt för demindre företagen som har mindre resurser och möjligheter att klara en högadministrativ belastning. I slutändan är det företagens produktion ochförsäljning, inte dess administration, som levererar tillväxt och välfärd tillmedborgarna. Det arbete som pågår genom Simplexenheten är vällovligt;tyvärr har inte företagen uppfattat att regelbördan minskat eller förenklats.Arbetet inom Simplexenhetens verksamhet måste intensifieras och klaramålsättningar sättas upp för vilket mål man vill uppnå.