mot · GP02Fi293 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi293av m.fl. (c)Ekonomisk politik 1 Sammanfattning politik syftar till att ge människor möjlighet att växa, enskilt och i samverkan. Den bygger på människors förmåga att ta ansvar, för sig själva och varandra, och vilja att förverkliga sina drömmar. Ett samhälle som gör detta möjligt måste präglas av: Livskraft som gör det möjligt för människor att få utlopp för sin kreativitet och inneboende företagsamhet, som ger förutsättningar för inspirerande och trygga boendemiljöer i hela landet och låter människor pröva sina vingar. Livskvalitet för varje människa. Vad livskvalitet är kan bara avgöras av individen själv. Samhället måste både ge förutsättningar för människor att välja och växa, och ge friheten för var och en att göra så. Självbestämmande som handlar om rätten att själv besluta över sin vardag och tillsammans med andra utforma det egna samhället. Det förutsätter att beslut fattas så nära de berörda människorna som möjligt och att politiken sätter tydliga gränser för sina ambitioner att lägga livet till rätta. Ett samhälle som präglas av livskraft, livskvalitet och självbestämmande är också ett samhälle som förmår överbrygga den sociala och regionala klyvningen av . Högkonjunkturen till trots har inkomstklyftorna ökat, den totala arbetslösheten har varit förfärande och i många landsändar har man inte märkt av att det gått uppåt förrän det vänder nedåt på nytt. har klyvningen också synts i de stigande ohälsotalen. De som drabbats är främst de som redan tidigare varit utsatta, genom social situation eller boende i landsändar som drabbats av avfolkning och nedlagd service. Till de politiska målen ska läggas en verklighet som är osäkrare . Terrordåden i förstärker en konjunkturnedgång den kommande tiden. Omvärldens tilltro till svensk ekonomi återspeglas i en krona som är svagare än på mycket . Regeringen tror att konjunkturen vänder uppåt på nytt 2002, men det är ett osäkert antagande och borde leda till eftertanke kring den ekonomiska politiken. Svensk ekonomi är fortfarande extremt konjunkturberoende. Stora transfereringar förenade med ett högt skattetryck gör att en lågkonjunktur hotar de svenska statsfinanserna i särskilt stor utsträckning. Risken är överhängande att regeringen, om målen inte nås, tvingas till nya sparprogram. Ett övergripande mål för den ekonomiska politiken måste därför vara att åstadkomma en robust samhällsekonomi som rustar inför kommande konjunktursvängningar och en åldrande befolkning. I motionen presenterar reformer för att underlätta för fler människor att leva på sin lön, att finna jobb och förena jobb med familj samt för att minska den tilltagande ohälsan i arbetslivet. Vi presenterar tre reformer för . har regeringen misslyckats med att lägga förslag som ska åstadkomma en förändring som ger fler ungdomar tillräckliga kunskaper för arbete och livslångt lärande. Genom att trygga elevers rätt till kunskaper, öka den lokala makten och möjliggöra för elever och lärare att tillsammans skapa en bra skola samt att tillföra resurser vill vi stimulera eleverna till ökat lärande. tillför vi skolan, genom kommunerna, totalt . Vi lägger fram förslag om en inkomstskattereform . Genom att ersätta grundavdraget med en skatterabatt på lika för alla och en förvärvsrabatt om högst stimulerar vi människor med låga och normala inkomster att höja sin inkomst genom att marginaleffekterna minskas. Förslaget ger en rejäl premie för att gå från bidrag till förvärvsarbete. Fullt genomförd innebär reformen sänkta inkomstskatter utöver regeringens förslag med . Barnfamiljerna får ökade resurser och större valfrihet. Genom barnomsorgskonto och en särskild barnrabatt på skatten i förening med våra övriga skatteförslag ökar familjernas disponibla inkomst. Denna kan användas som familjen finner lämpligt, i form av barnomsorg, minskad arbetstid eller ökad konsumtion. Tillsammans med etableringsfrihet i barnomsorgen ger detta större frihet för alla familjer att planera sin vardag. Människors boende görs billigare genom förändrad fastighetsbeskattning. Fortsatt frysning av taxeringsvärdena och 2002 ska fullföljas genom övergång till beskattning av en schablonintäkt och sänkta skattesatser också 2003 och 2004. Totalt minskar vi beskattningen av småhus och förmögenheter, ofta i fastigheter, med 2004. Vi sänker fastighetsskatten på hyresfastigheter i enlighet med regeringens förslag och slopar dessutom den moms som förvaltare av hyresfastigheter tvingas betala på sin egen arbetskraft. Vi föreslår en reform av arbetsmarknadspolitiken, med tre spår till arbete: en utbildningsgaranti för dem som saknar grundläggande utbildning, kvalificerade arbetsmarknadsutbildningar och inrättandet av övergångsarbetsmarknader. De senare innebär att vi, genom en kombination av bidrag och riktade sänkningar av arbetsgivaravgifter, möjliggör för arbetssökande att prova på arbeten hos olika arbetsgivare och därigenom öka chansen till en lyckad matchning och en fast anställning. Vi föreslår ökade resurser för upprustning av kommunikationerna. anslår vi totalt mer än regeringen för drift och underhåll, främst av vägnätet. Vi föreslår ett program för utbyggnad av den digitala infrastrukturen i hela landet. I fråga om en långsiktig plan för utbyggnad och underhåll av kommunikationerna återkommer vi i vår motion på regeringens infrastrukturproposition. För att möta ökande ohälsa i arbetslivet föreslår vi ett rehabiliteringspaket. Ökande finansiell samordning, samordning mellan myndigheter, rehabiliteringsgaranti och vårdgaranti samt ökade krav på den offentliga sektorn, som har stora ohälsotal, ger förutsättningar för människor att snabbt rehabiliteras och återvända till arbetslivet i stället för att bli långvarigt sjukskrivna och förtidspensionerade. föreslår vi ökade resurser för rehabilitering med totalt . Företagsklimatet förbättras genom sänkta arbetsgivaravgifter som främst gynnar små och medelstora företag. Vi föreslår en generell arbetsgivaravgiftssänkning upp till en lönesumma på 850 000, och i ett andra steg . 2004 innebär detta sänkta kostnader för arbetskraften med totalt . Vi åstadkommer likvärdiga villkor för den gröna sektorn de areella näringarna genom sänkta skatter på totalt . Företagsklimatet förbättras också genom regelförenklingar och krav på myndigheters bemötande. reformer innebär förstärkningar för kommunsektorn. Effekten av våra förslag är att kommunernas egen skattekraft stärks och beroendet av statsbidrag minskar. Ett fungerande skatteutjämningssystem av samma omfattning som är grunden för likvärdiga villkor för kommuner i hela landet. Därigenom ökar också det kommunala självstyret. Skattesänkningarnas profil innebär också att de kommuner som är mest utsatta och har de högsta skatterna vinner mest på förslag, vilket ökar utrymmet för lägre kommunalskatt eller ökad konsumtion i form av vård, skola och omsorg. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 1 2 Innehållsförteckning 4 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 4 Den ekonomiska politikens inriktning 7 4.1 Det ekonomiska läget 7 4.1.1 Social och regional klyvning 8 4.1.2 En robust samhällsekonomi 10 4.1.3 En hållbar ekonomisk utveckling 13 4.1.4 Lika möjligheter för kvinnor och män 14 4.1.5 EMU 15 4.2 Reformer för livskraft, livskvalitet och ökat självbestämmande 16 4.2.1 Utbildning vägen till social och regional utjämning 17 4.2.2 Sänkt skatt ger minskat bidragsberoende 20 4.2.3 Ett livskraftigt arbetsliv 22 4.2.4 Höjda grundnivåer i trygghetssystemen 23 4.2.5 Goda kommunikationer för livskraft i hela landet 24 4.2.6 Hälsa för alla 26 4.2.7 Hushållens ekonomi 30 4.2.8 Kommunsektorns ekonomi 33 4.2.9 Det företagsamma 35 4.2.10 Miljödriven utveckling 39 4.2.11 Fungerande bostadsmarknader i hela landet 41 4.2.12 Rättstrygghet ger livskvalitet 42 5 Offentliga sektorns utgifter 43 5.1 Finansiella mål 43 5.1.1 Statens utgiftstak 43 5.1.2 Offentliga utgifter 44 5.1.3 Överskottsmål och budgetsaldo 45 5.2 Utgiftsområden 20022004 47 6 Statens inkomster 48 6.1 Skattepolitikens inriktning 49 6.2 Försäljningar 50 3 Förslag till riksdagsbeslut beslutar godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordat (avsnitt 4). beslutar att fastställa utgiftstaket för statens utgifter inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till 2002, 2003 och 2004. beslutar om fördelningen av utgifterna för på utgiftsområden i enlighet med vad i motionen anförs (tabell avsnitt 5.2). beslutar godkänna den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 2003 och 2004 som riktlinjer för regeringens arbete i enlighet med vad i motionen anförs (tabell avsnitt 5.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förhållande till EMU (avsnitt 4.1.5). beslutar att godkänna beräkningen av statsbudgetens inkomster för (tabell avsnitt 6). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattepolitikens inriktning budgetåren 20022004 (rubrik 6.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utförsäljning av statlig egendom (avsnitt 6.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning (avsnitt 4.2.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsliv (avsnitt 4.2.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trygghetssystemen (avsnitt 4.2.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunikationer (avsnitt 4.2.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hälsa (avsnitt 4.2.1). beslutar att försäkringskassorna får disponera av anvisade medel för sjukpenning, arbetsskadesjukpenning och rehabiliteringsersättning på det sätt som gällde i Finsam- och Socsamförsöken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hushållens ekonomi (avsnitt 4.2.7). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomi (avsnitt 4.2.8). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företagande (avsnitt 4.2.9). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljödriven utveckling (avsnitt 4.2.10). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om boende (avsnitt 4.2.11). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättstrygghet (avsnitt 4.2.12). 1Yrkande 14 hänvisat till SfU. 4 Den ekonomiska politikens inriktning 4.1 Det ekonomiska läget av god ekonomisk utveckling mattas nu tillväxten i svensk ekonomi betydligt. Regeringen antar i budgeten att tillväxten stannar på . Det innebär att den förväntade tillväxttakten inte ens är hälften så hög som den prognos som fanns i förra höstens budgetproposition. Redan innan terrordåden i var den internationella ekonomin inne i en period av avmattning, som framförallt berodde på en svag utveckling av den amerikanska ekonomin. är den ekonomiska utvecklingen än mer svårbedömd . Det enda man kan vara säker på är att händelserna i påverkar amerikansk och internationell ekonomi negativt. Händelser av denna omfattning skapar osäkerhet hos enskilda människor och större ekonomiska aktörer. Osäkerhet leder till försiktighet med investeringar och konsumtion, människor skjuter upp inköpsbeslut. Via dämpade investeringar och minskad konsumtion leder därför människors osäkerhet till att tillväxten i världens ekonomier mattas av ytterligare. Frågan är hur mycket och hur . Det är aldrig lätt att sia om framtiden, men är det svårare än vanligt att bedöma konjunkturutvecklingen . Det finns därmed stor osäkerhet i prognoserna över den framtida ekonomiska utvecklingen. I ett sådant svårbedömt läge är försiktighet en dygd, åtminstone om man med utgångspunkt från sina bedömningar ska ge löften för framtiden. Det handlar om att ta ansvar för en god framtida utveckling. Finansplanen skrevs före terrordåden i , och ingen kan begära att regeringen skulle hinna revidera sina prognoser innan budgeten presenterades. Mot bakgrund av att de ekonomiska framtidsutsikterna var synnerligen osäkra redan före är de ändå förvånansvärt att regeringen, i sin budgetproposition , skriver upp sina prognoser för tillväxten jämfört med de bedömningar samma regering gjorde i vårbudgeten. har alla konjunkturbedömare skrivit ner sina tillväxtförväntningar . Sedan vårbudgeten har dessutom antalet varsel på arbetsmarknaden ökat kraftigt. I den presenterade budgeten saknas åtgärder som kan bidra till att stärka tillväxten och som skulle kunna motivera regeringens optimism. Regeringens enda syfte med att skriva upp tillväxtprognoserna torde vara att komma fram till samma nivå på BNP som man räknade med och därmed inte behöva minska sitt utrymme för vallöften. Vår bedömning är att regeringen med detta förfaringssätt bygger luftslott. Det beräknade utfallet av budgeten kommer sannolikt att behöva revideras. presenterar i denna budgetmotion reformer för att öka sysselsättningen, utveckla skolan och det övriga utbildningsväsendet, rehabilitera människor så att de kan komma tillbaka i arbete, skapa ett barnvänligt arbetsliv där föräldraskap kan förenas med förvärvsarbete samt skattesänkningar som ökar arbetskraftsutbud och minskar bidragsberoende. Tillsammans med åtgärder för att underlätta företagande genom förbättrad infrastruktur, regelförenklingar och skattelättnader ger insatser för kultur och garanterad grundservice förutsättningar för en förnyad tillväxt och ökad rättvisa. Alla dessa åtgärder syftar till att stärka såväl människors självbestämmande som växtkraften i samhällsekonomin. bygger sitt budgetalternativ på samma makroekonomiska bedömningar som regeringen. Den stora skillnaden är att vi vidtar åtgärder som främjar tillväxt och rättvisa och som gör det möjligt och trovärdigt att vidhålla och uppnå de antaganden om tillväxt och sysselsättning som budgeten bygger på. Vi har i vårt budgetalternativ tagit konsekvenserna av det osäkra konjunkturläget och håller igen på de offentliga utgifterna, gör stora amorteringar på statsskulden och presenterar skattesänkningar som främjar tillväxt och rättvisa utan att underminera stabiliteten i statens finanser. har beslutat att de offentliga finanserna skall visa ett samlat överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Överskottet i de offentliga finanserna är i budgetalternativ av BNP för vart och ett av de som budgeten spänner över. För oss handlar detta om trovärdighet. När budgetkalkylerna bygger på tillväxtantaganden som ligger måste utgångspunkten vara att överskottet i de offentliga finanserna också ska vara av BNP för vart och ett av åren. Det är först om konjunkturen vänder nedåt på allvar som det är acceptabelt att kalkylera med ett lägre överskott. Allt annat är en ansvarslös ekonomisk politik som inte främjar en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling. 4.1.1 Social och regional klyvning Regeringen beskriver sin budgetproposition som en politik för tillväxt och rättvisa. Det är ett bra namn på en budgetproposition. Det tråkiga är att det bara är namnet som är bra. Innehållet i regeringens politik bidrar varken till tillväxt eller rättvisa. I retoriken talar regeringen om tillväxt och rättvisa, men i praktiken hämmas tillväxten, klyftorna vidgas och jämställdheten går åt fel håll. Det är inte konstigt att människor på många håll i landet inte känner igen sig i regeringens tal om rättvisa. Många människor får stå vid sidan av utvecklingen eftersom de inte får tillgång till arbetsmarknaden, eller för att bidrags- och skattesystemen helt enkelt låser in dem i en fattigdomsfälla. Detta gäller särskilt kvinnor, som med tunga arbeten och eftersläpande löner särskilt drabbas av bristen på alternativa arbetsgivare och konkurrens inom den offentliga sektorn. Den sociala klyvningen är en förlust främst för enskilda människor, men också för samhället eftersom färre tillåts att bidra till tillväxt och välfärd och alltfler ställs utanför möjligheterna att ta del av tillväxten. Fattigdoms- och bidragsfällan tvingar barn att växa upp i familjer där föräldrarna aldrig har ett arbete att gå till och fråntar många människor möjligheten att känna stolthet över det egna arbetet och förmågan att försörja sig själv och sin familj. Familjer får inte sin ekonomi att gå ihop, pensionärer med låg pension får inte pengarna att räcka ens till de mest grundläggande behoven. Människor måste kunna leva på sin lön. Därför behövs en ny politik som kan riva de hinder som finns. En politik som gör att alla kan känna sig delaktiga och medansvariga i samhället, där alla ska kunna göra sina röster hörda och få omsätta sina kunskaper och färdigheter i arbetslivet. En politik som motverkar rasism och främlingsfientlighet som den förmår undanröja diskriminerande strukturer och system. Det är inte bara enskilda människor som drabbas av regeringens politik; även hela regioner har fått stå vid sidan av när ekonomin vuxit, för att de inte givits möjligheter att utvecklas på likvärdiga villkor och efter egna förutsättningar. Dessa regionala skillnader syns exempelvis på medelskattekraften i olika kommuner, som varierar mellan . 189 av landets kommuner minskade i befolkning, ofta med försämrad skattekraft och underlag för service som följd. Den förda koncentrationspolitiken riskerar därmed att tvinga fram nedläggning av viktig service som sjukvård och utbildning i kommuner och landsting. Det blir därmed också ett hot mot många kvinnors arbetsmarknad runt om i landet. Utbildningsnivå och arbetslöshet varierar kraftigt över landet. Undermåliga vägar och bristande IT-infrastruktur försvårar företagande på många håll. ser som en viktig uppgift att minska de regionala skillnader som finns i vårt land. Lösningen är inte att jämna ut i efterhand och tvinga kommunpolitiker att resa till med mössan i hand för att be om hjälp. Det bidrar inte till livskraft i hela landet. Framtiden byggs på att vi gemensamt drar nytta av de speciella förhållandena för tillväxt som finns i varje del av landet, så att alla delar får bidra utifrån sina förutsättningar till en uthållig tillväxt. Med tillväxt i hela landet är förutsättningarna för en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling bättre än om det bara är storstadsområdena som växer och utvecklas. Det förutsätter dock ett gemensamt ansvar för förutsättningarna för företagande och tillväxt på många håll, t.ex. infrastruktur och utbildning. I när håller på att klyvas socialt och regionalt behövs en offensiv politik för livskraft i hela landet och möjlighet till livskvalitet och ökat självbestämmande för var och en. I regeringens budget finns ord, men ingen politik som skulle kunna minska klyftorna. Snarare permanentas de sociala och regionala klyftorna genom att människor blir än mer beroende av det offentliga och det blir än svårare att få eget arbete att löna sig. Otillräckliga insatser för att garantera villkoren för företagande i hela landet, genom en fungerande infrastruktur och enkla regler, minskar antalet arbetstillfällen och bidrar till en ökande regional klyvning. Flera av regeringens medlemmar spelar tennis, men under de goda år som passerat har den socialdemokratiska regeringen ändå lyckats göra politiskt dubbelfel. Dels har regeringen inte förmått att driva igenom strukturella förändringar så att svensk ekonomi blir mer robust och mindre känslig för internationella konjunktursvängningar, dels har regeringen inte förmått göra alla delaktiga i utvecklingen. Därför behövs en ny regering och en ny politik. när konjunkturen mattas av är den ekonomiska politikens främsta uppgift att skapa framtidstro för människor och företag över hela landet. Människor måste kunna leva på sin lön och företag måste kunna växa och utvecklas oavsett var i landet man har sina bopålar eller bedriver sin verksamhet. Först då kan vi samla landet socialt och regionalt. 4.1.2 En robust samhällsekonomi En viktig förutsättning för att skapa framtidstro hos människor och företag över hela landet är att det finns stabilitet i ekonomin. Den styrka som funnits i svensk ekonomi är en direkt följd av 1990-talets övergång till låginflationspolitik, avregleringar och budgetsanering. har tagit ett stort politiskt ansvar . Orsaken till att utvecklingen i ekonomin nu dämpas är dels kopplad till internationell påverkan, dels beroende på att den socialdemokratiska regeringen inte fortsatt med reformer som stärker ekonomin långsiktigt. Ett sådant reformområde är att minska statsfinansernas konjunkturkänslighet. De svenska statsfinanserna är fortfarande bland de mest konjunkturkänsliga inom . Svängningar i konjunkturen får därför dramatiska effekter på statsfinanserna. När konjunkturen är god strömmar skattepengar in till staten, men ett överskott kan förvandlas till underskott när konjunkturen vänder. I den presenterade budgeten syns detta tydligt. blir skatteintäkterna högre än vad regeringen beräknade i vårbudgeten, till stor del som en följd av realisationsvinster på aktier och av att bolagens vinster blev större än väntat för . Det ger ett betydande överskott i statens finanser . Ett överskott som vänds till underskott i statens finansiella sparande . Regeringen presenterar dock inga åtgärder för att komma till rätta med konjunkturkänsligheten. I finansplanens bilaga 2 erkänns till och med att sysselsättningen och den privata konsumtionen inte reviderats ned i samma utsträckning som BNP, vilket medför att skatteintäkterna hålls uppe. Det räcker alltså inte med att statsfinanserna är konjunkturkänsliga som en följd av en stor offentlig sektorn hög skattekvot och stora transfereringssystem. Regeringen bygger dessutom sina kalkyler på vidlyftiga antaganden som inte stämmer med verkligheten. En viktig orsak till att statsfinanserna är konjunkturkänsliga är att de offentliga transfereringarna har ökat snabbare än BNP. Utvecklingen framgår av nedanstående bild. I stor utsträckning har det naturligtvis varit motiverat, men det har också inneburit ökande konjunkturkänslighet och successivt minskat utrymmet för offentlig konsumtion i form av t.ex. vård, skola och omsorg. En del i strävan att fler ska kunna leva på sin lön och att fler ska vara i arbete är också att begränsa utgifterna för transfereringar. Detta går inte att göra snabbt, utan förutsätter ett medvetet arbete . Inte minst bör detta arbete påbörjas nu för att förbereda för nästa period då transfereringarna obönhörligen kommer att öka i och med att antalet äldre ökar. eftersträvar en långsiktig strategi för att begränsa ökningen av utgifter för transfereringar. anser att det är hög tid att skapa goda förutsättningar för en långsiktigt god ekonomisk utveckling för alla människor och för hela landet. En sund ekonomisk politik i dagens konjunkturläge är att minska statsbudgetens konjunkturkänslighet genom att minska utgiftsåtagandena. är det viktigt att göra skattesänkningar som framför allt kommer låg- och medelinkomsttagare samt småföretagare till del. Skattesänkningar med den inriktningen stimulerar såväl konsumtion som sysselsättning och bidrar därför till att stärka svensk ekonomi. inriktning är att långsiktigt sänka skattetrycket och utgifternas andel av BNP ned till samma nivåer som jämförbara . I den processen bör vi dra lärdom av och jämföra oss med nordeuropeiska välfärdsländer som , , , och , som alla har ett skattetryck på mellan av BNP. Statens budgetpolitik bör inriktas på att sänka skattetryck, utgiftskvot och låneskuld som statens utgifter hålls realt oförändrade. Det är en budgetpolitik som gör att blir mer internationellt konkurrenskraftigt och kan möta lågkonjunkturen samt demografiska förändringar väl rustat. En budgetpolitik som sänker skattetrycket skapar också förutsättningar för att människor ska få ökat självbestämmande. Behovet av att hålla igen på utgiftssidan gör sig än mer gällande, när man studerar befolkningsutvecklingen och det ökande demografiska utgiftstrycket. Den växande gruppen gamla kommer att ta i anspråk allt som finns av ekonomiskt utrymme och öka försörjningsbördan för dem som jobbar.