ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T277 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T277av ()Vänersjöfarten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Vänersjöfartens framtid. Motivering Vänersjöfarten har stor betydelse för och regionen runt . Det gäller transporter från skogs- och verkstadsindustrin, oljeprodukter m.m. För många företag, t.ex. Valmet, är Vänersjöfarten helt avgörande för att kunna leverera stora cylindrar till pappersmaskiner. De är så stora att de inte går att transportera på annat sätt än sjövägen. Det är risk att företag som Valmet, Casco, Stora och Billerud flyttar delar av sin verksamhet eller i värsta fall hela sin produktion om inte Vänersjöfarten överlever. Utvecklingen för Vänersjöfarten är tyvärr tydlig. Volymen/tonnaget minskar stadigt. När banavgifterna sänktes 1998 så ledde det till att pappers-, massa- och oljetransporter lades över på järnvägen. Därmed försvann underlaget för de specialbyggda fartygen, de s.k. Vänerskyttlarna. Dessa skyttlar transporterar papper och massa nedströms och olja uppströms. Dessa Vänerskyttlar har sålts till . De har alltså blivit utkonkurrerade av andra transportslag, främst järnväg. Försvinner skyttlarna minskar linjetrafiken på med . För att rädda Vänersjöfarten krävs bl.a. lägre farledskostnader och lotsavgifter. En utredning, ledd av . , förslog bl.a. en sänkning av lots- och farledsavgifter . Det skulle innebära att kanalpassage skulle kostat . I stället har utvecklingen varit att kostnaderna ökat. kostar en kanalpassage 6.000kr. Det är viktigt att Vänersjöfarten kan konkurrera på samma villkor som andra transportslag, t.ex. järnväg. Om så inte sker mycket snart, finns risk att Vänersjöfarten försvinner med effekter som blir mycket drastiska för regionen.
mot · GP02T279 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T279av ()Minibussar och trafiksäkerhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på utgångar i minibussar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om körkort för busstrafik vid användande av minibussar. Motivering avled närmare 600 människor på vägarna. Några riktigt svåra olyckor hände med minibussar. Detta problem måste elimineras på olika sätt. Vissa minibussar är utformade som fällor. Sitter man som passagerare i den bakre delen har man oftast ingen chans att ta sig ut själv om en olycka händer och bussen välter. Alla minibussar borde vara konstruerade med dörrar på båda sidor samt en dörr bak så att man lätt kan ta sig ur bussen. För att köra en minibuss borde man även ha busskort. kan vem som helst hyra en minibuss och köra ett stort antal människor utan att ha någon vana av att köra denna typ av fordon. Detta måste åtgärdas.
mot · GP02T28 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T28av m.fl. (s)med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om cykling och cykelleder. Motivering är ett utvecklat välfärdssamhälle med allt positivt detta för med sig. Men det finns självklart också problem och brister som ett modernt samhälle för med sig. Ett sådant problem är folkhälsan. Västvärldens sätt att leva, med kostvanor och livsstilar i övrigt, har också fört med sig välfärdssjukdomar som det är angeläget att vidta åtgärder emot. drabbas välfärdsnationerna av ett annat välfärdsproblem. De växande hoten mot vår miljö är allvarliga och det är angeläget med insatser på alla områden, i alla nationer, för att säkra framtidens livsmiljö för kommande generationer. Biltrafikens negativa påverkan på vår miljö är tydlig. Det krävs här insatser i form av trafikinvesteringar för att få biltrafiken att flyta smidigare, för att öka kollektivtrafikresandet men också för att underlätta för den som kan och vill ta sig fram på mer miljövänligt sätt. Ska vi klara insatser för en bättre miljö och också klara att fortsätta utveckla välfärden så är tillväxten en avgörande bas för detta. Utöver våra basindustrier, den nya teknikens företag och alla de välfärdsvinster som följer av en väl utbyggd offentlig sektor är turismen en viktig bas för tillväxten. Den näringen behöver också stimulans och möjligheter att växa. Dessa tre områden folkhälsan, miljöfrågorna och turistnäringen kan förenas i många dimensioner. En så enkel och genial uppfinning som cykeln är en sådan förenande faktor. Vårt land är ett underbart cykelland med naturen, topografin och alla turistmål. Mycket i har förbättrats på många håll, men mycket återstår att göra. Regeringens proposition 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem skulle kunna innehålla ett mer utvecklat perspektiv och förslag till åtgärder för att stärka cykelns roll i samhället. Det är angeläget att utforma en offensiv strategi för att stimulera cyklande och säkerställa möjligheterna till detta såväl i tätorter som på landsbygden. För att underlätta utbyggnaden av vårt cykelnät är det också angeläget att kan rikta en uppmaning till regeringen om vikten av att ge ett tydligt uppdrag att planera och bygga vägar och cykelleder som befrämjar säkerheten för cyklande. Den modernisering av det statliga järnvägsnätet som genomförs kommer att friställa nya banvallar till följd av att vissa banor får ny sträckning. Så är t.ex. fallet med delar av . Det är angeläget att de överblivna banvallarna ställs till förfogande i den utsträckning som de är lämpade att ingå i en cykelled. Därför är det angeläget att ger regeringen till känna sin mening att och bör ges ett uppdrag att samverka för att tillvarata de värden som finns i till exempel nedlagda banvallar, där de kan utgöra underlag för cykelvägar. () () ()
mot · GP02T280 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T280av ()Tågtrafiken till och från Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lösa problemen med tågtrafiken till och från . Motivering har problemen med tågtrafiken till och från inte fungerat tillfredsställande. Tågtrafiken saknar helt trovärdighet. Tågförseningarna har fortsatt. Störningarna har drabbat järnvägen efter haverier, översvämningar och olyckor och de inblandade operatörerna skyller på varandra. Förseningarna har förorsakat stora problem för resenärerna. Man missar möten, kommer inte till arbetet eller missar en förbindelse vidare ut i landet eller i världen. För att medborgarna skall kunna fortsätta att arbetspendla, vilket är av största betydelse för länet, och åka kollektivt till sitt arbete måste problemen lösas.
mot · GP02T281 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T281av och (m)Nollvisionen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa nollvisionen. Motivering Visionen om noll dödade eller svårt skadade i trafiken är en utopi. Den bidrar dessutom till att öka människors hjälplöshet. Därför bör beslutet om nollvisionen rivas upp. publicerades forskning från som visar att nollvisionen är slöseri med pengar och liv. Att uppnå noll dödade eller svårt skadade i trafiken skulle kosta minst 1 000 liv. Så många människoliv skulle räddas om pengarna i stället satsades på andra håll i samhället, exempelvis inom sjukvården. Fullt genomförd leder, enligt forskaren, den s.k. nollvisionen till att antalet dödsfall i ökar, trots de sparade liven på vägarna. För gemene man torde det vara lika illa att dö i en annan olycka som att omkomma i en trafikolycka. Vid en forskarkonferens redovisade den lundensiske forskaren ett nytt gränsvärde som anger när kostnaden för att rädda ett liv inom ett område kostar ett annat liv inom ett annat område. Enligt forskaren uppgår kostnaden för att helt stoppa trafikdöden till per räddat liv. De praktiska konsekvenserna av beslut om att anta nollvisionen förskräcker. I min egen hemstad, , har satsats på en nollvisionsslinga. har den inte medfört att olycksfrekvensen för gående och cyklister minskat. Däremot har nollvisionssatsningen ökat sjukskrivningarna och yrkesskadorna bland yrkesförarna som sjuka och handikappade har fått vidkännas ökat lidande vid transporter. Visst är det viktigt att färre dödas och skadas svårt i trafiken. Hur vägen dit skall se ut måste dock styras av sunt förnuft. Framför allt får det inte bli en lekstuga för dyra experiment. Vi vill att river upp beslutet om en nollvision i trafiken. Inte bara för att den är kontraproduktiv, utan också för att den egentligen är en utopi och enbart leder till att göra människor mer hjälplösa. Det senare kan illustreras med ett citat ur en insändare i , också det signerat en forskare, som lyder: läste jag i en landsortstidning om en kvinna som blivit förgiftad av vit flugsvamp. Hon fick frågan hur det kommit sig att hon plockat en sådan farlig svamp och därtill tillagat den. Hon svarade att hon plockat den precis vid vägkanten och tog för givet att sådana giftiga svampar inte kunde tillåtas få växa så lättillgängligt. Historien illustrerar vad som händer i ett samhälle som alltmer tar hand om sina medborgare, som tillrättalägger och reglerar in i minsta detalj. Genom att låta människor endast navigera utefter av samhället väl tillrättalagda rutter blir de allt mera hjälplösa. Nollvisionen är ett exempel på ett riksdagsbeslut som bidrar till att göra människor allt mindre förmögna att ta hand om sig själva och att använda sitt eget förnuft. Det bidrar till att reducera oss från människor, skapelsens krona, till något som är obetydligare än djur. () (m)
mot · GP02T282 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T282av och ()Europakorridoren Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Europakorridoren. Motivering är, i europeiskt perspektiv, ett avlägset beläget land med stort behov av väl fungerande infrastruktur för att hävda sig i den internationella konkurrensen. Genom att färdigställts har närmat sig det övriga . har också behov av effektivare lokala och regionala kommunikationer inom landet. Av miljöskäl behöver vi också ett konkurrenskraftigt järnvägsnät för att kunna överföra mer av godstransporter till järnväg. Nästa steg för att knyta närmare kontinenten måste bli att Europakorridoren förverkligas. av alla svenskar som studerar på universitet eller högskolor gör det inom Europakorridoren. Inom 60 minuters restid från korridorens kärna bor av befolkning, 5,5 miljoner. Här finns av landets alla arbetstillfällen och av all BNP produceras där. Med Europakorridoren får en av viktigaste regioner väsentligt förbättrade lokala och regionala kommunikationer som kommer närmare . Europakorridoren innebär utbyggnad av två banor: Europabanan, som följer och sträcker sig mellan , , och . Götalandsbanan, som följer ett öst-västligt stråk utmed , mellan , och . Europakorridoren binder inte enbart samman storstadsregioner. Flera av landets viktigaste medelstora regioner får också närmare till storstäderna och till varandra. I Europakorridoren skapas samverkan i nätverk, baserade på moderna, snabba kommunikationer. Tåget är ett transportmedel med många fördelar. Det är miljövänligt, engergisnålt, snabbt, säkert och bekvämt. Miljövänligt: Om inget görs kommer biltrafiken att öka fram . rullar mer än 1 500 långtradare genom , bara på . Energisnålt: Med samma mängd energi som förbrukas vid tågfärd, kommer man endast med bil och med flyg. Snabbt: Från till beräknas restiden kunna komma ner , mellan och och . Tåget blir klart konkurrensmässigt med flyget också vad avser tiden. Professor menar att den personliga rörligheten fortsätter att öka. Tillgång till snabba kommunikationer ger helt andra förutsättningar att bo på landsbygd/glesbygd och ändå kunna pendla till såväl arbete som studier på ett rationellt tidsmässigt sätt. Säkert: Skadefrekvensen är 100 gånger större med bil än med tåg. Studier som SJ genomfört i en studie från 199395 pekar på såväl samhällsekonomisk som företagsekonomisk lönsamhet. Kostnaden är beräknad till 18 miljarder varav 6 miljarder till tunneln mellan och . Investeringskostnaden motsvarar av de årliga exportintäkterna från skogs- och stålbranschen. Det är glädjande att regeringen omprövat sin tidigare analys om att Europakorridoren inte behövs. Förverkligandet av Europakorridoren är en viktig satsning för fortsatta möjlighet till tillväxt och utveckling. En utredning med konsekvensanalys bör beslutas för att beslut sedan ska fattas och projektering komma igång. () ()
mot · GP02T283 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T283av och ()Förslag till riksdagsbeslut beslutar att koncession ges för en PPP-finansiering för utbyggnad av mellan och . Motivering är den viktigaste tvärlänken i . Tillsammans med E 4 förbinder den och Östersjöhamnarna med . Vägen knyter samman en rad städer och orter som tillsammans utgör en stor arbetsregion. används av såväl internationella varutransporter som dagliga pendlare. Och trafiken ökar. Bara har lastbilstrafiken öster om ökat . Vägens standard har successivt förbättrats. är det motorväg mellan och med undantag för de åtta milen på mellan och . Belastningen på är orimligt hög. Det visar också olycksstatistiken. Risken att råka ut för en olycka mellan och är högre än genomsnittet för nationella vägar med motsvarande standard. Att bygga ut de åtta milen till fyrfilig väg har av kostnadsberäknats till . En statlig finansiering av en sådan utbyggnad ligger dock långt fram i tiden. mellan och är mycket lämpad som ett pilotprojekt för Public Private Partnership PPP. Det är angeläget av trafiksäkerhets- och framkomlighetsskäl, det är väl avgränsat och utrett, den politiska enigheten kring projektet är stark både lokalt och regionalt. För att ett PPP-projekt ska komma till stånd måste koncession ges av riksdag. () ()
mot · GP02T284 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T284av ()Rikskupongsystem för kollektivtrafiken Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ett rikskupongsystem för kollektivtrafikanvändning. Motivering Koldioxidutsläppen utgör ett av våra största miljöhot. Vägtrafikens koldioxidutsläpp ökade jämfört med . bedömer det osäkert om de uppställda målen för koldioxidutsläpp kommer att nås. Det behövs också satsningar av annat slag. För varje bilresa som flyttas över till kollektivtrafiken kan vägtrafikens koldioxidutsläpp och miljöpåverkan minskas med positiva effekter på natur, miljö och människors hälsa som följd. Ett sätt att stimulera till ökad användning av kollektivtrafik kan vara att företag får möjlighet att subventionera resor med kollektivtrafik för anställda. Ett system liknande rikskupongsystemet, som finns för måltider, bör utredas närmare. Detta bör ges som tilläggsdirektiv till utredningen av kollektivtrafiken N 2001/05 som arbetar.
mot · GP02T285 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T285av och ()Väganslagen i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade väganslag till såväl ombyggnationer som underhåll av vägnätet i . Motivering Anslagsnivån till nybyggnation av väg ligger lägre än genomsnittet i den nationella planen för vägtransportsystemet och de regionala planerna för transport-infrastruktur. Som en följd av detta räknar i med att en tredjedel av de planerade projekten i länsplanen skjuts två eller . Delar av uppvisade den högsta tillväxten i landet . Länet utmärks av ett sjudande näringsliv med många små och medelstora företag. Företagen lever i tät symbios med varandra och många transporter sker inom länet. Merparten går på lastbil. Tillgången på ett fungerande transportnät är helt avgörande för fortsatt god tillväxt. Det dåliga vägnätet är tillväxthämmande. Som exempel kan nämnas som har en vägbredd av endast vilket innebär att två lastbilar endast med svårighet kan mötas där. passerar 1 511 fordon, varav 160 är tyngre fordon. ombyggnad är nu ett av de projekt som aviseras skjutas framåt i tiden. Förutom att nybyggnationen skjuter många projekt framåt i tiden är det basala underhållet försummat. I normalt underhåll byts vägbeläggningen efter åtta till . har många av länets vägar en beläggning som är . Det betyder att vägarna är spåriga och under vissa tider av året har dålig bärighet. De innebär de facto att trafikanternas säkerhet riskeras på grund av försummat underhåll. () ()
mot · GP02T287 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T287av ()Hallandsåstunneln till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tunneln genom . Motivering Hallandsåstunneln måste bli färdig .
mot · GP02T288 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T288av och ()Stambanan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att insatser för en förhöjd kapacitet på prioriteras i kommande infrastruktursatsningar. Motivering Antalet resenärer på svenska järnvägar har aldrig varit så stort som och även godstrafiken ökade. Efterfrågan fortsätter att öka, både för gods- och persontrafik. I tidtabellen för har tvingats säga nej till trafikönskemål, eftersom kapaciteten inte räcker till. Det är glädjande att järnvägstrafiken ökar och det är viktigt att möta upp mot järnvägskundernas efterfrågan. Den övergripande målsättningen för trafikpolitiken i är en utveckling av transportinfrastrukturen som ska främja ett miljöanpassat och trafiksäkert system och bidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar av landet. Trafik på järnväg är med hänsyn till miljön, säkerheten och energihushållningen det bästa alternativet. är kanske viktigaste järnväg för såväl person- som godstrafik. Den är ett huvudstråk genom till och kontinenten. Banan har också stor betydelse för de städer och samhällen den passerar. Standarden varierar men på stora delar av sträckan är den tillåtna hastigheten /h. är dubbelspårig i hela sin sträckning. Dagens banstandard och tillåtna hastigheter möjliggör en restid från till på något för tåg med ett fåtal stationsuppehåll. Utvecklingen och efterfrågan kräver både snabbare och fler tåg vilket innebär att såväl bankapacitet som hastighetsstandard måste förbättras på . I utredningen , framtagen av Tyréns infrakonsult på uppdrag av , och kommuner, konstateras att en uppgradering av hela sträckningen /h skulle minska restiden på sträckan StockholmMalmö, samt fördubbla kapaciteten på stambanan. Kostnaderna fördelar sig på sträckan ca 2 miljarder, HöörNässjö ca 2,5 miljarder och NässjöStockholm ca 10,5 miljarder. I stomnätsplanen för perioden 19982007 planeras åtgärder för på . Detta är helt otillräckligt för att ska kunna svara upp mot transportbehovet som finns i . Vissa av de planerade åtgärderna har heller inte igångsatts eller försenats kraftigt. Ett släpande underhåll kräver än mer när nya insatser väl kommer till. Regeringen förbereder en proposition om den framtida utvecklingen av transportinfrastrukturen som kommer att läggas fram för . Därefter kommer att få uppdraget att upprätta en ny stomnätsplan i enlighet med beslut. I detta sammanhang måste behovet av satsningar på prioriteras kraftfullt. () ()
mot · GP02T29 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T29av ()med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Haparandabanan. Motivering I propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem står: ... finnas möjlighet att under slutet av planeringsperioden inleda en utveckling mot ett nytt järnvägssystem, som bygger på att nya länkar utvecklas för att erhålla högre hastighet för persontrafik och ytterligare separering av person- och godstågstrafik samt förbättrade anslutningar till utlandet. Länkar som har diskuterats ingå i ett sådant system, såsom Nyköpingslänken, Östgötalänken och Haparandabanan, bör utvärderas av i den kommande åtgärdsplaneringen. finns det en järnväg till via och . Denna bana, som är en del i stomnätet, är i uruselt skick och hindrar den utvecklingspotential av ökade godsmängder över svensk-finska gränsen som annonserats av svensk och finsk industri. För att kunna möta detta ökade behov av godstransporter måste den befintliga banan genomgå en kraftig upprustning. Alternativet är att den befintliga banan mellan och läggs ner och en ny sträckning dras mellan och . En sådan ny sträckning av järnvägen utefter kusten mellan och , den så kallade Haparandabanan, minskar den totala längden järnväg avsevärt, varför framtida drifts- och underhållskostnader borde kunna reduceras. har vidare genomfört en förstudie till projektet, vilket visar på goda samhällsekonomiska vinster. Haparandabanan bör prioriteras som ett projekt som ska genomföras inom planeringsperioden. Gotab, 2001 ()
mot · GP02T291 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T291av ()E 4 i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om angelägenheten av att prioritera byggandet av ny E 4 förbi . Motivering Alla hinder för att sätta igång det angelägna bygget av E 4-etappen förbi är nu avklarade och borta. Överklagandet av arbetsplan har regeringen avslagit. Det praktiska och handfasta arbetet med de arkeologiska undersökningarna kan inledas och vägbygget borde därför vara igång, men så har inte skett. Argumenten för den nya vägdragningen är välkända och åberopades under planeringen. De kvarstår också efter ett fattat beslut och har inte mindre värde . Miljön i stadskärna, där biltrafiken är den främsta orsaken till att gränsvärden överskrids, är fortfarande lika dålig. Framkomligheten är i det närmaste obefintlig. Trafikolycksfallsstatistiken talar sitt tydliga språk och den trafikljustätaste sträckan på hela E 4 är oförändrad ända tills den nya dragningen är klar. Regeringen har anslagit betydande belopp till vägbyggen och vägförbättringar. När dessa medel ska börja utnyttjas måste en prioritetsordning göras. Det är då ytterst angeläget att E 4 genom och förbi får högsta prioritet och att vägbygget kommer igång.
mot · GP02T293 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T293av ()Körkort för äldre Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka informationen om olycksfallsrisker i samband med körkortsförnyelse till personer . begär hos regeringen en utredning om ändrad lagstiftning innebärande förenkling av körkortsutgivning med begränsad behörighet. Motivering Drygt en miljon körkortsinnehavare i är eller äldre. Körkortet har för många blivit en så självklar del av ett normalt liv att man ser det som en mänsklig rättighet. Att fråntas körkortet kan därför bli ett mycket stort slag för den enskilde. För många av dessa är bilen ett nödvändigt kommunikationsmedel på grund av brister i de allmänna kommunikationerna. Flertalet är dessutom för friska för att komma i åtnjutande av färdtjänst. kan vi inte blunda för att gruppen 65-plus utgör en femtedel av alla körkortsinnehavare och en tredjedel av alla i trafiken dödade bilförare. I vilken utsträckning de varit vållande av trafikolyckan framgår inte av statistiken, men vi vet att de mest typiska äldreolyckorna är korsningsolycka, vänstersväng in på korsande väg och att man missat väjnings- eller stopplikt. Påkörning bakifrån och att man befinner sig på fel körfält är andra orsaker. Bakom olyckorna ligger ofta hälsoproblem som nedsatt högre hjärnfunktion och hjärt-kärlsjukdom, epilepsi, diabetes, alkoholberoende och vakenhetsstörningar. Ett särskilt problem utgör läkemedel som kan påverka körförmågan. De flesta äldre bilförare anpassar sitt bilkörande efter sin förmåga och kör försiktigt och trafiksäkert. Åtgärder behöver dock vidtas för att minska antalet fordonsolyckor där äldre bilförare är inblandade. En sådan är att informera åldersgruppen 65-plus om olycksfallsriskerna vid förnyelse av körkort. En annan är att ändra lagstiftningen så att det blir enkelt att erhålla körkort med begränsad behörighet, t ex körning endast i dagsljus.