mot · GP02Ju364 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju364av ()Domar- och chefsrollen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att vid domartillsättningar särskilja domarrollen och chefsrollen. Motivering Regeringen har inlett ett arbete med att reformera domstolsväsendet. Det har till stora delar handlat om att minska antalet tingsrätter i landet. Men även domarrollen har varit föremål för diskussion och utredning. I det rättsväsende som ska garantera medborgarna rättstrygghet och rättssäkerhet är det naturligtvis viktigt att domstolarna har en effektiv och funktionell organisation. De domare som innehar en chefsroll har en viktig roll att fylla både för medborgarna och för de anställda som arbetar i domstolsväsendet. Ledarskapsfrågorna har fått en alltmer framträdande roll. har utvecklingen i samhället gått allt snabbare, och kraven på våra myndigheter ökar utifrån från medborgarna men också inifrån från medarbetarna som förväntar sig en modern organisation och ett modernt ledarskap. I regeringens proposition 1999/2000:106 Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan beskrivs hur man avser att utveckla och förnya inom domstolsväsendet. Ambitionerna är höga och vällovliga. Där beskrivs hur rekryteringsbasen för domare bör breddas och hur domstolarna ska kunna arbeta mer effektivt . Det är viktigt att dessa frågor lyfts fram i högre utsträckning då domstolarna trots allt fortfarande har ett relativt slutet system. De som arbetar som chefer har ofta arbetat inom domstolsväsendet under en mycket . Det kan förklaras av att domarbanan är en och krävande. Att bli domare tar ungefär . Sedan får de en ordinarie domartjänst. Det innebär att få ser andra delar av arbetslivet eller har andra arbetslivserfarenheter. Och det på grund av den långa karriärväg en domare måste gå för att få en ordinarie domartjänst. De är efter denna långa väg ypperligt kvalificerade för sitt domarförvärv. Däremot har de mindre erfarenhet av arbetsledning och chefskap från andra världar. Det innebär att utvecklingen går långsamt fram avseende ledarskapsfrågor. Det innebär också att det som ovannämnda utredning talar om avseende fler specialister är en viktig väg att gå så att inte alla chefer och positioner med beslutsfunktion inom domstolsväsendet innehas av enbart jurister. På de stora domstolarna finns flera chefsnivåer. På exempelvis med cirka 450 anställda finns flera chefsrådmän som ansvarar för stora avdelningar om upp till 40 medarbetare. De har ett stort ansvar för att arbetsmiljöarbete, utvecklingssamtal och jämställdhetsarbete sköts enligt lagar och förordningar. För många domare innebär det att den enda karriärväg som finns är att bli chef då det saknas parallella karriärvägar. Enligt min mening bör det vara möjligt att kunna välja att bli chefsrådman med enbart juridiken och dömandet som specialitet. Och andra som så önskar skulle kunna söka tjänster med större inriktning på chefskap. innebär rollen som exempelvis chefsrådman att de är både specialister med lång erfarenhet men också har ett stort och tungt personalansvar. En domare kan trots brister i personalhanteringen aldrig tas ifrån sitt personalansvar, vilket synes märkligt då ledarskapsfrågorna är så viktiga. En domare tillsätts av regeringen på livstid för att rättssäkerheten inte ska riskeras. Detta är en viktig princip att bevara. Men det borde enligt min mening vara möjligt att kunna fråntas chefskapet. Dessa två roller borde separeras. I enlighet med ovanstående anser jag att regeringen bör utreda hur domarrollen och chefsrollen kan särskiljas för att få ett anpassat ledarskap i tiden. En ledare bör vara engagerad och intresserad av chefsrollen. Om en domare som fått chefsrollen vill kliva av denna roll men ha kvar sin speciella domarroll bör detta vara möjligt. Det finns således två vägar att gå antingen att dela på rollerna med olika tjänster eller att inom en tjänst dela upp ledarskapsfrågan och domarrollen tydligt. Domarrollen är på livstid men inte chefskapet.