mot · GO02Sf12 · 2001-01-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf12av , ()med anledning av prop. 2000/01:44 Föräldraförsäkring och föräldraledighetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om föräldrars önskemål att få mer tid för barnen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen av en familjepolitisk reform.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skapa ekonomiska och praktiska förutsättningar för valmellan olika och flexibla barnomsorgsformer.4. beslutar, med avslag på regeringens förslag till förlängdföräldrapenning, införa ett barnomsorgskonto som omfattar alla barn ienlighet med vad som anförs i motionen.5. beslutar införa en avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader i enlighet med vad som anförs i motionen.6. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring enligt vadi motionen anförs om rätten till tre års tjänstledighet i samband medbarns födelse.7. beslutar att höja garantibeloppet i föräldraförsäkringen ienlighet med vad som anförs i motionen.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om flexibel arbetstid.9. beslutar att återinföra och barn fråndet kalenderår barnet fyller fyra t.o.m. det år barnet fyller ienlighet med vad som anförs i motionen.Propositionenshuvudsakliga innehållI propositionen föreslås att föräldrapenningen förlängs med30 dagar. Vidare föreslås det att den tillfälligaföräldrapenningen skall kunna övertas av annan försäkrad änfader eller moder. Förutsättningen är dock att det inte finnsnågon fader med rätt till tillfällig föräldrapenning eller attfadern avstår från sin rätt till desamma eller att modern äravliden. När en förälder på grund av egen sjukdom ellersmitta inte kan vårda sitt barn skall denne kunna överlåta sinrätt till tillfällig föräldrapenning till annan försäkrad somavstår förvärvsarbete för att vårda barnet. Regeringenföreslår även att en femte förmånsnivå motsvarande enåttondels förmån införs i föräldraförsäkringen och att lagenförtydligas avseende arbetstagarens rätt till förkortning avnormal arbetstid med upp till en fjärdedel för vård av barn.Arbetstagaren får således ett ökat inflytande över hurledigheten skall tas ut . Vidare föreslåsdet att införs, en för barn mellan 6och . Vid spädbarnsdöd skall ett bättreförsäkringsskydd utgå.Familjefrågorna icentrumFamiljefrågorna har haft en central ställning iKristdemokraternas politiska arbete ända sedan partietbildades. Det handlar dels om synen på familjens oersättligaställning och dess uppgifter i samhället, dels omutformningen av familjestödet. Vi har arbetat föratt hitta de modeller för likvärdighet och mångfald som kanskapa de bästa förutsättningarna för föräldrar och därmed förbarnen. Vi kommer även fortsättningsvis att lyfta framfamiljepolitiken som en huvudfråga för barnets bästa pågrund av den betydelse den har för hur vårt samhälle byggs.Många undersökningar visar att både mammor och pappor skulle viljaägna mer tid åt barnen särskilt när de är små. Det är en inställning som böruppmuntras och stödjas på olika sätt. En fördelning mellan förvärvsarbete ochomsorg om barnen, som passar den specifika familjens önskemål, skulleförmodligen medföra många positiva effekter när det gäller ökadfamiljestabilitet och inte minst när det gäller förbättrad kontakt mellan papporoch barn. Familjepolitiken måste utformas så att den skapar förutsättningarför föräldrarna att tillbringa med sina barn. Att barn och föräldrar harett ömsesidigt behov av mer tid tillsammans börjar nu gå upp för allt fler.För att föräldrar och barn skall kunna få mer tid tillsammans måste deolika regelsystemen för föräldraförsäkring, barnomsorg och rätt tilltjänstledighet samverka på ett sådant sätt att det blir praktiskt möjligt. Barnärolika, med olika behov. Konsekvensen av detta blir att det som passar den enafamiljen kanske inte fungerar i en annan. Ledstjärnan i konstruktionen av sy-stemen måste vara att varje familj så långt möjligt får hitta lösningar sompassar de egna behoven. Vi tror att en generös föräldraförsäkring, möjlighettill föräldraledighet med barnomsorgskonto, tillgång till godbarnomsorg av olika slag som kan väljas efter föräldrarnas önskemål ochbarnets behov är viktiga inslag för att göra kombinationenföräldraskap/arbetsliv möjlig.Dagens system - orättvist,oflexibelt, styrtKristdemokraterna har länge arbetat för tillräckligt godaekonomiska resurser till familjerna för att de ska kunnafullgöra sina uppgifter på ett bra sätt. Densocialdemokratiska familjepolitiken strider mot viktigaprinciper som rättvisa, valmöjligheter och godfördelningspolitik.Den mycket höga beskattningen även av låga inkomster kombinerad medinkomstrelaterade bidrag och taxor innebär att orimliga skattekilar skapas.Kostnaden för den som själv ordnar sin barnomsorg, i egen regi eller genomatt köpa tjänsten osubventionerad, blir orimligt stor. För att motverka dettaoch skapa drivkrafter för förvärvsarbete tillhandahåller stat och kommunkraftigt subventionerad offentlig barnomsorg. Sambandet mellanbarnomsorgens verkliga kostnader och den avgift som föräldrarna betalar ärmycket svagt. I praktiken innebär det att en stor grupp föräldrar gynnas på enannan grupps bekostnad.Det familjepolitiska system som byggts upp har brister frånsåväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitisktdärför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redanresursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situationkvinnan har innan hon får barn och omvänt högre för redan välavlönadekvinnor. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidraget kansägas särskilt gynna resurssvaga hushåll. Bostadsbidraget har dock skurits neroch försämrats kraftigt . Från valfrihetssynpunkt är det en bristatt det familjepolitiska stödet inte medger flera alternativabarnomsorgsformer. Friheten för föräldrar att välja barnomsorgsform för sinabarn är mycket begränsad. För de allra flesta finns bara möjligheten att habarnen inom kommunalt subventionerad barnomsorg. Många som skulleönska en annan lösning har inte ekonomiska möjligheter till det. är detbara de mest välbeställda som kan välja den barnomsorgsform som passardem bäst.Med barnens och familjernas behov som utgångspunkt för familjepolitikenär det angeläget att alla har möjlighet att välja den barnomsorgsform sompassar de egna förhållandena bäst. Behoven och önskemålen kan naturligtvisvariera över tiden och därför ställs stora krav på att samhällets stöd tillbarnfamiljer är organiserat så att det kan användas på ett flexibelt sätt.Fyrpartiöverenskommelsen - flexibilitet, valfrihetoch mångfaldVi kristdemokrater anser att förskoleverksamhetensutformning är en föräldraangelägenhet. Det är föräldrarnasom ska bestämma hur de vill ordna sin barnomsorg. Vi vill,till skillnad från regeringen, ge föräldrar och kommunerresurser för att kunna skapa ekonomiska och praktiskaförutsättningar för val mellan olika och flexiblaomsorgsformer. Enligt vår mening omfattar begreppetbarnomsorg såväl föräldrarnas omsorg i det egna hemmetsom daghem, familjedaghem, öppen förskola, fritidshem,föräldrakooperativ och andra former. Utgångspunkten föralla val av barnomsorg måste vara barnets bästa, ochföräldrarna ska självfallet ha rätt att välja denbarnomsorgsform som passar deras barn bäst. Barn har olikabehov och förutsättningar. Familjepolitik måste handla omatt möjliggöra för föräldrarna att kunna tillbringa mer tidmed sina barn och att kunna kombinera yrkesarbete medomsorg om barnen på ett bra sätt. Därför anser vi attmaxtaxan främst är ett sätt att tvinga föräldrar att välja enviss form av barnomsorg, en form som regeringenbestämmer. Regeringen hävdar att det är en reform förbarnen. I själva verket handlar det om att få föräldrar attarbeta mera och längre. Maxtaxan förstärker ytterligaredagens orättvisor mellan dem som kan och vill utnyttja denkommunalt finansierade barnomsorgen och den som villeller måste ordna annan barnomsorg.Eftersom vi anser att regeringens förslag om maxtaxa och allmän förskolaär alltför enkelriktat har vi presenterat ett alternativt förslag tillsammansmedde övriga borgerliga partierna, kallat barnomsorgskonto. Principen för dettabarnomsorgskonto är densamma som för vårt tidigare s.k. vårdnadsbidrag,nämligen att låta barnfamiljen bestämma vilken barnomsorgsform som passarfamiljen bäst. Vårt förslag omfattar alla barn, ger valfrihet och flexibilitetsamt är rättvisare. Förslaget stärker alternativen i barnomsorgsverksamheten,visar på en vilja att göra en familjepolitisk reform som tilltror föräldrarnasjälva valet mellan heltid, deltid eller ingen tid alls på arbetsmarknaden underolika perioder av livet. Vi vill myndigförklara föräldrarna. De fyramålsättningarna för utformandet av barnomsorgskontot har således varit:valfrihet för familjen, mångfald av barnomsorgsformer, alla barn skallomfattas, ökad jämställdhet genom flexibla lösningar.Barnomsorgskonto -familjen bestämmerKonkret innebär barnomsorgskontot att fr.o.m. den 1 januari2002 införs som ett första steg ett barnomsorgskonto med40.000 kronor för ettåringar och förtvååringar. Maximalt per barn får tas ut per år.Föräldrarna ska ha rätt att fritt välja barnomsorg. Styrktabarnomsorgskostnader skall vara avdragsgilla i denkommunala beskattningen. Rätten gäller för samtligabarnomsorgskostnader oavsett tillsynsform. Avdraget fårgöras med maximalt per barn och år.Avdraget görs i den kommunala taxeringen och minskaralltså kommunalskatten. Kommunerna kompenseras förskattebortfallet. I en kommun med genomsnittlig skattesatsminskar den skatt som familjen betalar med en knapptredjedel av de kostnader som dras av. Avdragsrätten kanutnyttjas under hela förskoleperioden. Barnomsorgskontotomfattar alla barn och ger föräldrarna möjlighet att väljabarnomsorg, minska sin arbetstid eller stanna hemma underen del av barnens uppväxt.Med en mångfald av barnomsorgsformer kan olika verksamheter stimuleravarandra och bidra till en utveckling av hela barnomsorgen. Därför måsteolika barnomsorgsformer ha möjlighet att verka på lika villkor. Mångfald ochvalfrihet är dessutom den bästa garantin för hög och jämn kvalitet.Kostnader för förslagetKostnaderna för det i överenskommelsen lagda förslaget ärav samma storlek som kostnaden för regeringens förslag tillmaxtaxa d.v.s. knappt 5 miljarder kronor.Barnomsorgskontot motsvarar ,och avdragsrätten för styrkta barntillsynskostnader med etttak på motsvarar cirka 1,5 miljarder kronor.Med ovanstående förslag kommer föräldrarnas önskemål attspela huvudrollen. På vilket sätt går inte att säga i förväg,med tanke på den dynamik förslagen leder till. De 90garantidagarna och den extra månaden i föräldraförsäkringenslopas i samband med att barnomsorgskontot börjar gälla år2002, från den dag barnet fyller ett år.Rätt till tre årstjänstledighetEtt kristdemokratiskt krav är en lagstadgad rätt till tre årstjänstledighet (hel eller deltid) när man blir förälder.Föräldrarna ska ha bibehållen rätt att återvända till sittarbete. De skall kunna dela upp ledigheten mellan sig, ombåda föräldrarna förvärvsarbetar eller studerar. Vi kan se attpå en del håll i landet, tar allt fler pappor pappaledigt och detär en utveckling som vi vill stödja och uppmuntra.En föräldraförsäkringmed högre garantinivåDagens föräldraförsäkring innebär att föräldrapenningen ärlägre ju sämre ekonomisk situation kvinnan har innan honfår barn och omvänt högre för redan högavlönade kvinnor.Bakgrunden till detta förhållande är att det ärinkomstbortfallsprincipen som tillämpas. Rimligheten idenna princip är dock tveksam när det gäller justföräldraförsäkringen. Föräldraförsäkringen är inte någonförsäkring i traditionell mening, utan en transferering somkonserverar inkomstskillnader mellan olika familjer. Engrupp som särskilt har drabbats är studerande som ännu intetagit steget ut på arbetsmarknaden. De har varit tvungna attvälja mellan socialbidragsberoende eller att inte avstå frånarbete och/eller studier ens under barnets första levnadsår.På universitet och högskolors anslagstavlor är det inteovanligt med nödrop från föräldrar som behöverbarnpassning redan när barnet endast är några månadergammalt. Socialbidrag är inte tänkt som ett system för attförsörja dem som vill skaffa barn. Tyvärr har dagens systemlett till ett sådant resultat. Om familjerna skall uppmuntrasatt föda barn kan inte sådana brister finnas iföräldraförsäkringen att de ger upphov till starkaekonomiska incitament att istället avstå från att föda barn.För att utjämna skillnaderna vill därför höjagarantibeloppet i föräldraförsäkringen från dagens nivå på per dagtill per dag. De som gäller som bottennivå för demsom har låg eller ingen sjukpenninggrundande inkomst (SGI) har gällt sedan1987. Det är således inte för tidigt med en ordentlig uppräkning av nivån fördem som har det sämst ställt. Ersättningsnivån ska för dem som har högreSGI än garantibeloppet utgöra av SGI. Denna nivå harKristdemokraterna stått fast vid, även under de år som regeringentrots fagra vallöften sänkte ersättningsnivån till av SGI.När det gäller såväl sjuk- som föräldraförsäkringen finns det vidare skäl attdet tydliggörs vilka inkomster som man "försäkrar" och att denna inkomstinte i allt för stor utsträckning går att påverka på kort sikt.Kristdemokraternaanser därför att den sjukpenninggrundande inkomsten ska beräknas på ettgenomsnitt av de senaste två årens inkomster. Skattepliktiga förmåner samtsemesterersättning ska vara SGI-grundande.Den lilla och storafamiljenAlla ingår vi i någon form av familjegemenskap. Under deallra första levnadsåren är det lilla barnets behov av trygghetoch närhet störst. Föräldrarna är då de viktigaste, mestnaturliga och självklara personerna och också de som bästkan tolka barnets behov och signaler. De utgör den "lillagemenskapen" för barnet. Under livets gång förekommerdock olika avbrott i den invanda tryggheten. Man blir sjuk,råkar ut för en olycka, blir arbetslös, förlorar kontakten medarbetskamrater, förlorar någon anhörig, någon nära vän ochså vidare. Därför är även gemenskapen övergenerationsgränserna både inom och utom familjen, ett stödsom behövs. De två förslag som återfinns i propositionenavseende möjligheten att i vissa situationer överlåta sintillfälliga föräldrapenning till annan försäkrad visarförståelse för just detta behov. tillstyrkerdärför förslagen.Flexibel arbetstidKristdemokraterna anser att flexibel arbetstid för anställdabör underlättas. En undersökning som Hem och Skola hargjort visar att föräldrar önskar flexiblare - inte kortare -arbetstid i första hand för att kunna förena föräldraskap ocharbetsliv. Undersökningen visade att anser att flexibelarbetstidsförläggning är bästa botemedlet motansvarskrockar. Det ökar möjligheten att också ha mer tidför sina barn när de nått skolåldern eller behöverföräldrastöd som tonåringar. Det möjliggör att följa medbåde till tandläkaren och simhallen. Flexibel arbetstidinnebär till exempel att arbetstagaren tillsammans medarbetsgivaren kan välja hur arbetstiden ska förläggas. Tackvare den tekniska utvecklingen är det lättare att arbetahemifrån. Denna möjlighet bör tas tillvara i högre grad änvad som är fallet och bör kombineras med ekonomiskainsatser från stat eller kommun. Arbetet bör kunnaorganiseras så att möjlighet ges till frivillig arbetsdelningoch/eller att tjänstledighet underlättas.En förutsättning för att både kvinnor och män ska ha möjligheten attutvecklas i sin yrkesroll och kunna fungera i den viktigaföräldrarollen är att vi kan skapa ett barnvänligt arbetsliv, alltså enarbetsmiljödär det ses som en kompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift att vårdaoch fostra sina barn. Detta gäller både män och kvinnor. Om män i störreutsträckning blir aktiva deltagande föräldrar skapas förutsättning för kvinnorsmöjligheter till karriär och makt inom arbetslivet. Mycket tyder på att en ökadförvärvsfrekvens och ett högre tempo i arbetslivet försvårar kombinationenmed föräldraskap. Det är förödande för en nation om det inte skapas utrymmeför barn att födas och för vuxna att vara föräldrar. Kristdemokraternavälkomnar således förslaget om ett förtydligande av lagen när det gällerarbetstagarens önskemål om förläggningen av den förkortade arbetstiden.Samtidigt torde formuleringen "om en sådan förläggning inte medför påtagligstörning i arbetsgivarens verksamhet" även kunna tillgodose arbetsgivarenskrav. Även förslaget om att införa en femte förmånsnivå iföräldraförsäkringen tillgodoser på ett bättre sätt arbetstagarens möjlighet attvälja på vilket sätt denne skall kombinera arbetsliv och föräldraskap.Kristdemokraterna vill dock se att denna flexibilitet även finns närföräldraförsäkringen upphört. Därför är barnomsorgskontot en lösning somtillåter föräldrarna att i mycket större utsträckning välja hur man villdisponera sin tid med barnen även efter det första året.Återinförkontaktdagarna!Tidigare fanns så kallade kontaktdagar. kundeanvändas av föräldrarna från och med det kalenderår barnetfyllde fyra till och med det år barnet fyllde tolv. Föräldernhade möjlighet att avstå från förvärvsarbete per åroch barn i samband med föräldrautbildning, besök i barnetsskola eller besök i förskoleverksamhet ellerskolbarnsomsorg. Kontaktdagarna har varit mycket viktigaför föräldrarna. togs bort och regeringenutlovade i den senaste höstbudgetpropositionen att de skulle"återinföras". har de senaste årenmotionerat om återinförandet av kontaktdagarna samt avsattpengar för detta ändamål. Tyvärr visar det sig nu attregeringen har brutit sitt löfte om ett återinförande. Endasten kontaktdag och barn fr.o.m. det kalenderår undervilket barnet fyller t.o.m. det kalenderår under vilketbarnet fyller , införs. Detta innebär inte att regeringen"återinför" kontaktdagarna enligt tidigare system.Kristdemokraterna upprepar kravet på att kontaktdagarnaåterinförs enligt tidigare regler.Trygghet i studiernaKristdemokraterna vill i denna motion även peka på bristerpå samordning i trygghetssystemet för studenterna.Satsningar på utbildningssystemet måste följas upp avsatsningar som säkerställer den enskilde studentens trygghet.Kristdemokraterna har vid ett flertal tillfällen pekat på att enstudiesocial utredning bör tillsättas för att se över denproblematik som kvarstår trots olika systemförändringar.Det sjösatta studiestödssystemet visar på uppenbara brister. Isjälva verket gynnas de som redan har trygghet medan de som har detbesvärligt missgynnas. Som exempel kan nämnas regeringens nya förordningom studiemedel. I studiemedelspropositionen, som kom , aviseradesett tilläggslån på högst för studerande ovanpå det ordinarie studiemedlet. Detta skulle erbjudas personer "förvilka studier medför en ansträngd ekonomi". På en direkt fråga svaradeministern att lånet kunde ges t ex till dem som fått barn. kan man läsa attdet omtalade tilläggslånet skall ges till personer som är och haft entidigare arbetsinkomst. Detta innebär att en student som har en "ansträngdekonomi" till följd av exempelvis barnafödande, men inte har arbetat tidigare,inte får rätt till lånet trots att det för denne verkligen finns ett behov.Regeringen gör en uppdelning mellan "ungdomsstuderande" och"vuxenstuderande" där gränsen går vid . Den som inte anpassar sitt livefter den får således inget extra stöd. Det finns ytterligare en orimligkonsekvens av det nya systemets konstruktion. En person som är över 25 åroch har haft arbetsinkomst och börjar studera får rätt till det extra lånet. Närsamma person får barn, erhåller föräldrapenning och efter föräldraledighetenbörjar studera igen och ansöker om tilläggslånet blir denne nekad om hon/hanhaft en föräldrapenning , av tidigare lön.En person som tidigare haft en högre föräldrapenning, dvs tidigare högreinkomst, blir däremot beviljad lånet. Systemet ger således pengar till demsom redan har en skaplig ekonomi men nekar bidrag till dem som har detsämre ställt. Högskolepolitiken är hela samhällets ansvar och utformningen avstudiestödssystemet får konsekvenser i flera avseenden. Vi menar att mål somatt minska social snedrekrytering och öka jämställdheten är direkt koppladetill studiestöds-systemet. De studerande i behöver ett studiestödssystem inför 2000-talet som är tryggt, rättvist och förutsägbart.Stockholm den 31 januari 2001Fanny ()()()()()()()()()()()()()()()()()