mot · GP02Fi294 · 2001-10-05 00:00:00 — Fungerande socialförsäkringar skapar den trygghet för medborgarna som är nödvändig för att uppmuntra till arbete, skaffa barn, byta jobb och våga satsa på något nytt. Inför sjukdom och åldrande är vi alla lika. Vem som helst kan under ogynnsamma omständigheter drabbas av arbetslöshet. Ett nyfött barn behöver närhet och omvårdnad under dygnets alla timmar. Vi har gemensamma grundläggande behov och kan därför alla dra fördel av gemensamma försäkringslösningar. Gemensamma välfärdslösningar är dessutom tillväxtfrämjande då de minskar människors beroende av enskilda arbetsgivare. har detta system mycket positiva effekter för att skydda den utsatte och mildra fallet för den som av olika skäl befinner sig i utkanten av det svenska samhället. Genom att människor med goda inkomster och låga risker för sjukdom och arbetslöshet också haft ett fullgott skydd har de gemensamma försäkringarna fått ett brett stöd, en hög trovärdighet och ekonomisk stabilitet. Vi vet att risken för arbetslöshet är större för den som har låg utbildning. Risken för sjukdom är större för den som har ett fysiskt slitsamt arbete. För den ensamme mamman är risken för hög frånvaro på grund av sjukdom eller vård av barn än högre. De grupper som bäst behöver försäkras mot inkomstbortfall är också de som är minst attraktiva för en privat försäkringsgivare med lönsamhetskrav. Med rena marknadslösningar kommer de aldrig att hitta den försäkring de behöver till ett överkomligt pris. Men i en bred allmän försäkring omfattas alla, efter förmåga och behov. Just den grundtanken gör den generella välfärden inte bara djupt tilltalande på ett mänskligt plan, utan också mycket rationell ur ett ekonomiskt perspektiv. har systemet byggts upp och ut. Men håller själva grundvalarna för socialförsäkringssystemet på att nötas ner på ett mycket illavarslande sätt. får en av tre heltidsarbetande mindre än den utlovade 80-procentiga ersättningen vid sjukdom eller föräldraledighet på grund av att taket i försäkringarna under en rad år inte justerats i takt med löneutvecklingen. Därmed står över en miljon löntagare utan ett fullständigt försäkringsskydd i det allmänna systemet, trots att de fullt ut bidrar till finansieringen. Det handlar i stor utsträckning om vanliga människor i vanliga yrken med vanliga löner. Metallarbetare, lärare, sjuksköterskor, poliser, ingenjörer. De har hyfsade inkomster men är beroende av de generella systemen. Detta hotar systemets trovärdighet och undergräver deras legitimitet. Förvisso har de flesta en kompletterande försäkring vid sjukdom genom kollektivavtal. Men det skyddet gäller inte alls i samma utsträckning för föräldraledighet. Det betyder att det låga taket är ett hinder för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män genom att familjerna ofta och påtagligt förlorar ekonomiskt på att pappan delar föräldradagarna med mamman på lika villkor. Taken i sjuk- och föräldraförsäkringen måste höjas från dagens nivå på till . föreslår att dagens socialförsäkringar utformas som tre riktiga försäkringar: en allmän pensionsförsäkring (nya pensionssystemet), en allmän sjukförsäkring (inklusive förtidspensionen) och en allmän arbetslöshetsförsäkring. Alla tre blir obligatoriska, men fristående från statens budget. Det blir raka rör mellan avgifter och förmåner. Försäkringarnas oberoende tryggas genom fonder. Ändringar av avgifter eller förmåner ska bara kunna ske när det är försäkringsmässigt motiverat, aldrig för att staten behöver pengar. Reglerna utformas så att det alltid finns incitament att återgå till arbete, delta i rehabilitering etc. En uppgörelse bör enligt vår mening innehålla följande delar. Fristående ställning med autonoma styrelser De tre systemen inom den allmänna trygghetsförsäkringen är definitionsmässigt offentliga, bl a genom att de är obligatoriska, men de ges inom den ramen en så fristående ställning som möjligt gentemot statsmakterna. De redovisas inte som delar av statens budget. Administrationen överlåts till autonoma styrelser. Även om behåller rätten att fastställa ramarna för avgifter och förmånerna ska styrelsen som bör ha längre mandatperiod än och inte bestå av riksdagsledamöter ha det operativa ansvaret för att försäkringens buffertfondering varken går under eller över fastställda ramar. För att möjliggöra en finansiering som till den dominerande delen utgörs av egenavgifter krävs sannolikt någon form av avgiftsväxling där nuvarande arbetsgivaravgifter sänks och lönerna höjs. granskar ska ges rätt att granska också de tre försäkringarna i den allmänna trygghetsförsäkringen. Strävan mot individuell anknytning Även om försäkringarna bygger på riskspridning och många alltså får ut mindre från försäkringen än de betalat in bör ansträngningar göras att individualisera systemen. Det viktigaste är att återupprätta ett tydligt samband mellan avgifter och förmåner. En annan väg är att förse individen med regelbunden information om avgifter och rättigheter. En allmän a-kassa Arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och obligatorisk. Vi ser inga skäl till varför inte alla inkomsttagare som uppfyller kraven på en fast anknytning till arbetsmarknaden ska ha rätt till en inkomstrelaterad arbetslöshetsförsäkring. Men det är också viktigt att betona att arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring. Nytt stöd till utförsäkrade från a-kassan Arbetslöshetsförsäkringen, som ska vara tidsbegränsad, bör kompletteras med ett nytt skydd för utförsäkrade med lång anknytning till arbetsmarknaden. Detta skydd skall inte som socialbidrag prövas mot innehav av bil, egen bostad, sommarstuga etc. Ett villkor för stöd är självfallet att individen står till arbetsmarknadens förfogande. Ökad satsning på rehabilitering Den nya sjukförsäkringen bör inkludera dagens förtidspensionering och arbetssjukdomsdelen av arbetsskadeförsäkringen. Försäkringen utformas så att arbetsgivarna uppmuntras till aktiva åtgärder för rehabilitering av långtidssjuka. Återställande av änkepensionerna Besparingen på änkorna har lett till svåra ekonomiska konsekvenser för många änkor. Detta är oacceptabelt. Änkepensionen måste återställas. Föräldraförsäkringen Genom att taket höjs i föräldraförsäkringen kommer allt fler att omfattas. Det uppmuntrar ekonomiskt fler pappor att vara hemma. Dessutom måste ersättningsnivån i mamma- och pappamånaderna höjas från dagens till . 15 En jämställdhetsreform Den liberala jämställdhetspolitiken syftar till ett samhälle där varje person, kvinna som man, ska ha likvärdiga chanser att forma sitt liv som hon eller han själv önskar. Jämställdhet berör både kvinnor och män och kan enbart skapas genom ett samspel mellan bägge könen. Bristen på jämställdhet slår dock , liksom den gjort genom hela historiens gång, hårdast mot kvinnorna. Av den anledningen arbetar med jämställdhetsfrågan utifrån ett liberalt feministiskt perspektiv. 15.1 Låt kvinnorna växa! Den liberala feminismen riktar fokus på att ge kvinnor ökad makt över sina egna liv. De flesta kvinnor i och övriga världen har mindre makt och inflytande över saker som rör deras eget liv. Den liberala politiken ser den enskilde människan och vill stärka henne. Essensen av den liberala feminismen kan därför summeras i följande ord: Stärk kvinnorna, inte staten och patriarkatet! framhålls i många sammanhang som ett mönsterland vad gäller jämställdhet. Trots att vi i ett internationellt perspektiv står oss tämligen bra finns det en rad områden där mycket återstår att förbättra. Makt över sin ekonomi. Löneskillnaderna mellan könen är ett av de största problemen i dagens jämställdhetskamp. Monopolsituationen inom vård, omsorg och skola utgör ett reellt hinder för åtskilliga kvinnor att välja arbetsgivare och har en bromsande effekt på kvinnornas löneutveckling. Ska vi få bukt med kvinnors dåliga löneläge måste kvinnornas skaparkraft släppas loss och de offentliga monopolen inom vård, omsorg och skola måste brytas! Problemet med de orättvisa lönerna inom vård, utbildning och omsorg får livslånga konsekvenser för kvinnorna, i form av minskat utrymme för sparande och pensionssparande, sämre möjligheter att äga sin bostad, svårare att få krediter och slutligen påverkar det pensionsnivåerna negativt. Mätt i livslön uppgår löneskillnaderna till mycket stora belopp. Makt över sitt arbetsliv. Dagens samhälle ställer höga krav på utbildning och kunskap. För att kunna stå sig i konkurrensen på arbetsmarknaden måste möjligheterna till fortbildning tydligare framhållas. Företagsamheten är en annan arena där kvinnor åsidosätts. Bryt de offentliga monopolen. Monopolsituationen inom de offentliga monopolen inom vård, omsorg och skola måste brytas! Kvinnors traditionella arbetsmarknad måste öppnas för samma spelregler som för de mansdominerade branscherna. Öka möjligheterna att konkurrensutsätta all öppenvård. Återinför etableringsrätten för privata allmänläkare, det ökar valfriheten för både läkare och annan vårdpersonal. Denna rätt skall också omfatta sjukgymnaster, gynekologer, barnmorskor m.m. F-skattsedel skall ges till alla. Dagens regler om F-skattsedel utgör ett hinder för bl.a. sjuksköterskor och dagbarnvårdare som vill starta egen verksamhet. Öka möjligheterna för friskolorna. Vi liberaler vill göra detta för att öka effektiviteten och för att underlätta för privata alternativ att få ökat utrymme. skiljer sig till viss del från mäns, både vad gäller affärsidé och också i själva företagandet. Kvinnor föredrar i regel att växa mer långsamt. Detta medför att kvinnor generellt lånar lägre summor. Många kvinnliga entreprenörer stoppas för att deras affärsidéer ligger på ett mer eller mindre monopoliserat område. Ett av flera långsiktiga syften med ett ökat kvinnligt småföretagande är att det förmodligen leder till fler kvinnor i ledningarna för de stora företagen. ligger vid internationella jämförelser dåligt till när det gäller kvinnor i toppositioner i näringslivet. Makt över sin vardag. Inför barnomsorgspeng, detta är en peng som kan användas för att finansiera den barnomsorg man själv vill utnyttja. Inför ett generellt barnkonto, som föräldrarna avgör hur det skall användas. En mer flexibel föräldraförsäkring måste införas, som kan utnyttjas av någon annan än mamman eller pappan. En av de mest centrala aspekterna för att nå ökad jämställdhet är en mer rättvis fördelning av ansvaret hemma. Familjerna behöver uppenbarligen stimulans för att papporna ska utnyttja en större del av föräldraförsäkringen. En höjd ersättningsnivå i föräldraförsäkringen skulle främja att papporna utnyttjade den mer. Vi föreslår att nivån höjs från . Vidare föreslår vi sänkt skatt på hushållsnära tjänster. Om kraven hemifrån blir mindre stressande borde det vara lika bra för både män och kvinnor. Möjligheten att köpa privata tjänster vitt måste bli större. Att kunna anlita företag som utför städning eller matlagning eller bilreparationer är en viktig del av en fungerande tjänstesektor. 16 Budgetpolitikens inriktning Regeringen lägger fram sin budget som om ingenting hänt i omvärlden. Vi vet mycket väl att regeringen i praktiken inte kunde omarbeta budgetförslaget efter vad som inträffade . Däremot har 11 septemberhändelserna förvärrat det som är problemet i regeringens budget, för lite flexibilitet och en felaktig inriktning. En svagare ekonomi kräver en hårdare prioritering och en bestämd inriktning av skatte- och utgiftspolitiken. De svenska offentliga finanserna är fortfarande de mest konjunkturkänsliga i industrivärlden. Den sämre ekonomiska utvecklingen kan ge ett betydligt sämre budgetutfall än det regeringen presenterat. Vi kritiserar inte regeringen för att den inte omarbetat budgeten efter , däremot kritiserar vi den för att den politik som årets budget är en fortsättning på inte ger den svenska ekonomin och de svenska offentliga finanserna tillräcklig styrka och uthållighet mot kriser. har ställt upp på målet att de offentliga finanserna över en konjunkturcykel ska ha ett överskott om av BNP. Ett överskott på i genomsnitt innebär rimligen att överskottet bör vara högre än högkonjunkturår och lägre i lågkonjunktur. Vi har kritiserat regeringen för att den inte satt målet tillräckligt högt under högkonjunkturåren för att skapa buffertar för dåliga tider. , när 2002 sannolikt blir ett sämre år än regeringen tror, är det troligt att målet om kommer att underskridas. Detta är i sig ingen katastrof, ett genomsnitt på innebär att överskottet ibland kan vara lägre än . Skulle vår bedömning av 2002 vara riktig kommer det att bli så. Även om vårt budgetalternativ också slutar på finns det i vårt förslag inbyggt mera av flexibilitet och utrymme så att de automatiska stabilisatorerna kan verka, dvs de mer eller mindre automatiska försämringar av budgeten som kommer när tillväxten minskar. Vi har en budgetmarginal som tål en betydande försämring av ekonomin och statsfinanserna innan nya beslut måste fattas. Men än viktigare är att den ekonomiska politik vi föreslår ger både en starkare samhällsekonomi och starkare statsfinanser. Det är först på så sätt som den kraftigaste bufferten mot sämre tider kan byggas. Utgiftstak för staten, miljarder kronor 2002 2003 2004 Takbegränsade utgifter 779,8 (815,8) 810,1 (847,1) 832,3 (879,3) Budgeteringsmarginal 12,2 5,9 7,7 Utgiftstak 792 (828) 816 (853) 840 (887) Regeringen utgifter 807,1 842,0 870,9 Budgeteringsmarginal 1,9 2,0 7,1 Utgiftstak 809 844 878 Anm.: siffror inom parentes anger det formella utgiftstak som beräknar till följd av att effekten av våra skatteförslag på kommuner och landsting regleras genom ökade anslag till kommunsektorn. Som framgår av diagrammet ger politik en mera återhållsam utveckling av statens utgifter. och regeringens utgiftstak för staten Med politik sjunker både offentliga utgifter och skatter som andel av BNP medan med regeringens politik skattetrycket biter sig kvar på av BNP. budgetalternativ, förändringar jämfört med regeringen Sänkt skatt Sänkt inkomstskatt -49,9 -51,9 -61,9 därav skattereduktion för alla -19,8 -20,5 -20,5 förvärvsavdrag -13,9 -14,3 -14,7 utjämnad LO-TCO-puckel -5,6 -5,7 -14,8 höjd brytpunkt -3,4 -2,5 -1,3 avskaffad extra s.k. värnskatt -2,9 -3,0 -3,0 Sänkt skatt för barnfamiljer -5,0 -6,4 -7,9 därav Skattelättnad -3,5 -4,9 -6,4 Avdragsrätt för styrkta barntillsynskostnader -1,5 -1,5 -1,5 Interaktionseffekt 0,7 0,5 0,3 Skattereduktion gåvor till internat. verksamhet -0,6 -0,6 -0,6 Sänkt skatt på hushållstjänster -2,2 -2,2 -2,2 Höjd avdragsrätt för kompetens- o pensionssparande -2,4 -2,4 -2,4 Kompensation för a-kasseavgift (efter avdrag) -6,7 -6,7 -6,7 Slopad dubbelskatt på aktier -2,2 -6,5 -8,5 Sänkt skatt på företag -8,2 -7,6 -7,5 därav sänkt arbetsgivaravgift m.m. -6,7 -6 -5,9 ändrade 3:12-regler m.m. -1,3 -1,3 -1,3 rimligare skattinbetalningsregler -0,3 -0,3 -0,3 Sänkt fastighetsskatt -4,3 -4,2 -4,2 Sänkt förmögenhetsskatt -0,9 -2,7 -2,7 Nej till regeringens skattepolitik 42,7 43,1 43,6 Summa skattesänkningar -34,8 -41,7 -53,0 Satsningar Bistånd 1,8 1,2 1,5 Familjestöd 3,6 3,6 3,5 därav barnkonto 3,4 3,4 3,4 föräldraförsäkringen (inkl. höjt tak 2002) 0,2 0,2 0,1 Höjt tak i sjukförsäkringen 0,7 0,3 Handikapp 1,4 1,4 1,4 Vägar 2 1 1 Forskning och kvalitetshöjande åtgärder 1,2 1,2 1,2 Rättsväsende 0,5 0,5 0,3 Förbättrad tandvårdsförsäkring 0,3 0,4 0,5 Stimulansbidrag äldrepolitik 0,3 0,3 0,02 Alkohol- och narkotikapolitik 0,2 0,1 0,1 Ökade resurser till skattemyndigheter och tullen 0,1 0,1 0,1 Ökade resurser för bättre flyktingmottagande 0,1 0,1 0,1 Förbättrade änkepensioner och närståendepenning 0,6 0,7 0,8 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden 0,1 0,1 0,1 Övrigt 0,7 0,7 0,7 Summa satsningar 13,6 11,8 11,4 Summa skattesänkningar och satsningar 48,4 53,5 64,4 Sänkt skatt Finansiering Reformerad arbetsmarknadspolitik 11,6 11 11,1 därav reformerad a-kassa 6,7 6,7 6,7 lägre åtgärdsvolym, mindre byråkrati 1,7 1,1 1,3 Minskade sjukpenning- och förtidspensionskostnader 1,9 4,1 7,2 Reformerade försäkringar 3,9 4,6 5,1 därav reformerad trafikförsäkring 3,8 4,1 4,3 reformerad arbetsolycksfallsförsäkring 0,1 0,5 0,7 Nej till regeringens familjepolitik 4,9 4,9 4,9 nej till maxtaxa inom barnomsorgen 3,9 3,9 3,9 förlängd föräldraförsäkring 1 1 1 Minskad volym på 3,5 0,5 0,5 Minskat byggstöd m.m. 1,8 1,9 1,7 Nej till regeringens bredband m.m. 1,3 1,5 1,5 Minskad byråkrati 1 1 1 Reformerade studiemedel 0,9 1,4 1,4 Energipolitik 0,9 0,4 0,4 Bostadspolitik 0,3 0,4 0,7 Presstöd, partistöd 0,4 0,4 0,5 Effektivare migrationspolitik 0,2 0,4 0,4 Underhållsstöd, föräldraförsäkring 0,5 0,5 0,5 Nej till reg.s utbildningsåtg. o. återhållsam utbyggnad 0,8 0,7 0,7 Läkemedelsåtg. 0,5 1 1,2 Lägre investeringstakt, 1,5 1,5 1,5 Företagsstöd m.m 3,6 3,6 3,4 Licensinkomster m.m. 1,1 1,1 1,1 Nej till Barsebäcksavveckling 1,1 1,1 0,9 Ökade skatteinkomster 1,3 1,4 1,6 Lägre räntekostnad och minskad anslagsförbrukning 2,8 4,4 7,6 Åtgärder mot skatteplanering 1 1 1 Övrigt 0,2 0,3 0,1 Summa finansiering 48,4 53,5 64,4 Tabell 5. Skatte- och utgiftskvoter Procent av BNP 2002 2003 2004 Skattetryck 49,1 48,6 48,1 Utgiftsandel 53,1 2,7 52,2 Finansiellt sparande 2,0 2,0 2,0 Regeringen 50,4 50,2 50,1 Utgiftsandel 54,2 54,0 53,8 Finansiellt sparande 2,1 2,2 2,3 skattepolitik är inriktad på att långsiktigt stärka de enskilda individerna och den svenska ekonomin. Det är bara genom en skattepolitik som stimulerar till arbete, företagande och risksparande som ekonomin får sådan styrka att den kan möta konjunkturförsvagningar. Skatterna sänks för att minska marginaleffekter. Den s.k. LO-puckeln i skattesystemet innebär betydande marginaleffekter för både LO- och TCO-medlemmar vid inkomstökningar. Vi tar successivt bort dessa . Vidare införs ett förvärvsavdrag mot kommunalskatt som också sänker marginaleffekterna och gör arbete mera värt för den enskilde. Den gräns där den statliga skatten börjar tas ut höjs. Den extra s.k. värnskatten utgör ett brott mot skattereformens intentioner och bör avskaffas. Alla får en generell skattesänkning om . Detta gäller även pensionärer som därigenom får en större skattesänkning än de som regeringen föreslår. Barnfamiljerna får dels en direkt skattelättnad dels, som ett led i vårt alternativ till maxtaxan, avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader. För att underlätta inte minst för barnfamiljer införs en skattelättnad vid köp av vissa hushållstjänster. För att förbättra arbetsmarknadens sätt att fungera föreslår vi reformer av arbetsmarknadspolitiken. Ansvaret för a-kassorna bör föras över i högre grad på arbetslöshetsförsäkringarna. De avgiftshöjningar som då sker matchas med lika stora skattesänkningar. På motsvarande sätt kommer reformeringen av trafikförsäkringen att underlättas genom matchande skattesänkningar. Det finns däremot ingen anledning att särskilt subventionera fackföreningsmedlemskapet genom skattereduktioner, därför säger vi nej till denna. För att utveckla individens möjligheter på arbetsmarknaden behövs både en bättre arbetsmarknadspolitik och flexiblare kompetensutveckling. Större resurser måste avsättas för den enskildes kompetensutveckling. Vi vill förbättra möjligheterna genom skattelättnad. lägger fram ett omfattande företagsstimulerande skattepaket som omfattar sänkta arbetsgivaravgifter, ändrade fåmansbolagsregler genom att över en normallön företagaren beskattas med kapitalinkomstskatt samt successivt avskaffad förmögenhetsskatt. Fastighetsskatten sänks genom att de lägre skattesatserna tillämpas på frysta taxeringsvärden på fjolårets nivå. Sammantaget sänks skatterna netto med ca första året och drygt 50 miljarder i treårsperioden. Bland de utgiftsökningar som lägger fram har biståndet prioriterats högt. Sammanlagt satsar 4½ miljarder kronor mer än regeringen . Enprocentsmålet är nu inom räckhåll. Barnfamiljerna får ett kraftfullt stöd genom det barnkonto som är vårt alternativ till maxtaxan. Ersättningsnivån i mamma/pappamånaden höjs. Tillgänglighetsreformen för handikappade genomförs genom en satsning om . Forskningsresurserna byggs ut med . Ett annat prioriterat område är väginvesteringarna. satsar mer än regeringens budget och ytterligare 2 miljarder under resten av perioden. Rättsväsendet ges ökade resurser för fler poliser som andra delar av rättsväsendet i form av åklagare och domstolar stärks. En utbyggnad av tandvårdsförsäkringen påbörjas, änkepensionerna återställs och den krets som är berättigad till närståendepenning vidgas. satsningar finansieras bl.a. via lägre kostnader för en reformerad och mindre byråkratisk arbetsmarknadspolitik. Genom ett ordentligt program mot stress och sjukfrånvaro kan den dramatiska ökningen i kostnaderna för sjukfrånvaro och förtidspensionering brytas. De av regeringen beräknade medlen för maxtaxan används för alternativ på familjepolitikens område som ger familjerna större frihet. Ett antal selektiva stöd till olika kommunala projekt samt företagsstöd kan avvecklas. De generella skattesänkningarna ger företagen en bättre miljö att verka i. Kostnaderna för energipolitiken och bostadspolitiken kan hållas nere. Genom ökade insatser kan behandlingen av asylansökningarna bli snabbare, väntetiden kortare, kostnaderna lägre och flyktingpolitiken humanare. Den snabba ökningen av läkemedelskostnaderna bryts. 17 Statens inkomster 17.1 Inkomstskatter 1110 Fysiska personers inkomstskatter Den skattereform som vill genomföra syftar bl.a. till att återställa skattereformens principer. Marginalskattesänkningar är ett viktigt inslag. Sådana sker genom att den s.k. LO-puckeln avskaffas, genom att brytpunkten där statlig skatt börjar tas ut höjs och den s.k. värnskatten avskaffas. En rejäl skattereduktion ges till alla. Detta innebär att t.ex. pensionärerna får en större skattesänkning med förslag. Kompetensutveckling stimuleras genom möjlighet till ökad avsättning till pensionsförsäkring som kan utnyttjas vid vidareutveckling av kunskaper. Barnfamiljerna får ökat stöd genom sänkt skatt och skattesänkning ges för köp av hushållstjänster. En skattereduktion ges inom en viss ram för gåvor till internationell verksamhet. Skattesänkningar sker för att kompensera för höjd avgift i samband med omvandlingen av a-kassan och trafikförsäkringen. 1120 Juridiska personers inkomstskatt Skatten på fåmansbolagen sänks genom att den utdelning som överstiger en normal lön i branschen beskattas som kapitalinkomst. Härigenom sänks skatten med på fåmansföretagen. 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Arbetsgivaravgifterna för tjänsteföretagen sänks från . Egenföretagaravgifterna sänks i motsvarande mån. Sociala avgifter ska ej utgå på vinstandelsstiftelser. Vidare bör personaloptioner också befrias från socialavgifter. Dessa är osäkrare än vanlig lön. 1300 Skatt på egendom Fastighetsskatten sänks med genom att taxeringsvärdena fryses vid fjolårets nivå och skattesatserna sänks till för småhusen och för flerfamiljshusen. motsätter sig den begränsningsregel som innebär en höjning av marginaleffekterna för de berörda hushållen. Frysningen av taxeringsvärdena medför i sig en betydande lättnad av förmögenhetsskatten. Denna ska avskaffas successivt genom att sambeskattningen först avskaffas. ska skatten sänkas genom att fribeloppet höjs till . ska förmögenhetsskatten helt avskaffas. 1400 Skatt på varor och tjänster Företagen ska kunna betala in skatter på förfallodagen. Detta innebär en skattelättnad på ungefär en kvarts miljard kronor. vill införa en särskild skatt på sopförbränning som likställer förbränning och deponi. 1700 Nedsättningar av skatter vill avskaffa regeringens s.k. bredbandsavdrag samt motsätter sig den form av kringgående av utgiftstaket som anställningsstödet innebär. Vårt system för kompetensutveckling ersätter regeringens skattenedsättning. 2100 Rörelseöverskott En auktionering av lokalradiofrekvenser, riks-TV, riksradio samt ett ersättande av det nuvarande prövningsförfarandet skönhetstävlingen med ett auktionsförfarande kan ge löpande licensintäkter av betydande omfattning.