mot · GP02Fi293 · 2001-10-05 00:00:00 — Om kommer pensionärerna att vara drygt 700 000 fler medan antalet personer i arbetsför ålder kommer att vara 100 000 färre . Medan varje arbetande har 1,17 personer att försörja: barn, gamla, förtidspensionerade och arbetslösa, har bördan ökat till 1,4 personer. När utbetalningarna av pensioner och kostnaderna för vård och omsorg rakar i höjden kan överskott i de offentliga finanserna snabbt bli underskott som är svåra att göra något åt. Med en ökad internationell rörlighet i skattebaserna ter det sig närmast omöjligt att åter höja skattekvoten. 4.1.2.1 Lågt värderad krona på gott och ont Ser man kortsiktigt har den låga värderingen av kronan mildrat effekten av den internationella lågkonjunkturen i allmänhet och i synnerhet de ekonomiska följderna av terrordåden i . De svenska företagen får hjälp att hålla exporten uppe av den svaga valutan. Ser men mer långsiktigt är en lågt värderad krona ett tecken på att det inte står rätt till med svensk ekonomi. Det är konkurrenskraft som återspeglas i valutakursen. Det är inte acceptabelt att höga skatter på arbete och krångliga regler för företag kompenseras genom allt lägre relativlöner gentemot omvärlden. Den bristande konkurrenskraften visar sig i en ständigt pågående devalvering, som innebär att blir fattigare. På kort sikt har det visat sig att även euron och andra valutor varit utsatta för stora förändringar. Osäkerheten kring valutor är med andra ord stor. visar nedanstående bild på en otvivelaktigt långsiktigt sjunkande trend för kronan gentemot flera för viktiga handelsländer. Källa: försvagning märks för vanliga löntagare vid semestrar utomlands och syns direkt i bensinpriset då de tankar. Höga importpriser påverkar vardagsekonomin även om det inte syns lika tydligt som de ökade bensinpriserna. Småföretagare som i allt större utsträckning vänder sig utomlands upptäcker allt snabbare svårigheterna och kostnaden för att skydda sig mot valutakursförändringar. För samhällsekonomin skapar den rekordsvaga kronan problem i och med att inflationen stiger och att pressen på de offentliga finanserna blir större. låg inflationstakten, mätt som prisförändringar på årsbasis, på , vilket innebär att vi har en inflationstakt som överstiger övre inflationsmål på . Risken är uppenbar att vi går in i en avmattning utan några större möjligheter till penningpolitisk stimulans genom sänkt ränta. Lösningen på bristande tilltro till den svenska kronan ligger emellertid inte i ett EMU-medlemskap, vilket vidareutvecklas nedan, utan i en långsiktigt trovärdig ekonomisk politik och åtgärder för att utveckla svenskt näringslivs konkurrenskraft utan de artificiella lösningar som acceptans av en allt svagare krona innebär. penningpolitik måste få stöd från finanspolitiken. Det är en omöjlig uppgift att via räntepolitiken ska klara både den svaga kronan och inflationen och stimulera tillväxten. Det behövs en ekonomisk politik som lägger grunden till att öka tillväxten i ekonomin och som långsiktigt kan stärka kronans värde. En ekonomisk politik som bygger på återhållsamhet med de offentliga utgifterna och skattesänkningar som främjar tillväxt och rättvisa. 4.1.3 En hållbar ekonomisk utveckling anser att den ekonomiska politiken ska syfta till en socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar tillväxt inom ramen för marknadsekonomin. Den utveckling vi har är inte hållbar, framförallt beroende på att de sociala och regionala klyftorna ökar. Den nuvarande utvecklingen är inte heller ekologiskt hållbar. Marknadsekonomin utgör grunden för en hållbar utveckling. Marknadsekonomin är överlägsen exempelvis planekonomin när det gäller att hitta effektiva metoder att lösa problem av olika slag. Men precis som planekonomin är ineffektiv så är den otyglade marknadsekonomin det. En otyglad marknadsekonomi är inget medel för att nå en hållbar utveckling utan skapar istället problem som överlämnas åt kommande generationer att lösa. Marknadsekonomin är som effektivast ur ett hållbarhetsperspektiv när den verkar inom givna ramar och bygger på biologiska grunder och effektivt nyttjande av de naturliga systemen. De tjänster de naturliga systemen tillhandahåller måste nyttjas varsamt för att de inte ska utarmas. I en fungerande marknadsekonomi ska priset på en vara eller tjänst dels spegla konsumenters och producenters värdering, dels de kostnader som framtagning och användning av varan orsakar. Inom ramen för detta synsätt ryms det som kan kallas miljödriven utveckling eller grön kapitalism. När marknaden själv inte klarar av att prissätta sina produkter eller tjänster på ett korrekt sätt uppstår problem. Dels speglar varan, produkten eller tjänsten inte alla kostnader associerade med användande, utförande och produktion, dels nyttjas naturens resurser och de naturliga systemen på ett ineffektivt sätt. Det är nödvändigt med ett ekonomiskt system där miljökostnaderna återspeglas i det pris köparen får betala och den vinst utföraren skapar. I de fall marknadspriserna inte återspeglar de faktiska kostnaderna behövs korrigeringar. Dessa korrigeringar kan genomföras i form av lagar, skatter och andra ekonomiska styrmedel. Marknadsekonomin måste verka inom naturens ramar för att vara effektiv. För detta behövs både styrmedel och samarbete. Klimatfrågan är en avgörande, viktig framtidsfråga för livet på jorden. Att komma tillrätta med utsläppen av växthusgaser är en enorm global utmaning. Mänsklighetens påverkan på den naturliga växthuseffekten kan få ödesdigra konsekvenser för såväl nu levande generationer som kommande generationer. Kostnaderna i form av översvämningar, stormar, torka, bränder, rubbade ekosystem och försämrade skördar beräknas bli enorma på global basis. Det tyska återförsäkringsbolaget har gjort beräkningar som visar att kostnaderna till följd av förändringarna i klimatet kan komma att uppgå till ofattbara . Dessa kostnader får inte vältras över på kommande generationer. Ett företagsvänligt klimat som främjar innovationer och företagande är av stor vikt för att nya och miljömässigt sett bättre produkter ska kunna framställas. De spelregler som finns ska vara inriktade på att främja öppenhet och initiativkraft och ge oss möjligheter att fasa ut miljöfarliga produkter så att våra företag kan ta täten på den nationella och globala marknaden. Därutöver behöver företag, särskilt stora multinationella företag, på ett tydligare sätt ta ett eget ansvar för miljö, arbetsförhållanden och sociala frågor. Inom näringslivet pågår en positiv utveckling inom detta område. Däremot ligger det svenska politiska systemet långt efter arbetet i exempelvis FN och . FN har en biträdande generalsekreterare med ansvar för Corporate Social Responsibility och britterna en minister med samma ansvarsområde. Någon motsvarighet till dessa finns inte i den socialdemokratiska regeringen. Orsaken till detta torde ligga i socialdemokratins rötter. Det sociala kontraktet, uppdelningen mellan näringsliv och offentlig sektor, friskriver företag från allt socialt ansvar och lägger det på staten. För att skapa förutsättningar för en hållbar utveckling behöver det sociala kontraktet omförhandlas och ett delat ansvarsförhållande mellan stat, kommunsektor och företag göras tydligt. 4.1.4 Lika möjligheter för kvinnor och män Alla måste ges möjligheter att på likvärdiga villkor delta i samhället. Detta innebär att strukturer som byggts upp utifrån traditionella könsmönster måste brytas för att kvinnor och män skall få möjlighet att få inflytande och möjligheter att bidra till samhällsutvecklingen. Detta gäller såväl i arbetsliv, näringsliv som i beslutande församlingar. Den segregering av arbetsmarknaden som finns bidrar till att löneklyftorna mellan kvinnor och män ökar. Detta är även en grogrund för den lönediskriminering som vi kan identifiera. Genom att skapa alternativa arbetsmarknader för kvinnor skapas även större förutsättningar för en rättvisare lönesättning. I kombination med att pröva lönediskriminering i allmän domstol, istället för som i Arbetsdomstolen, kan orättfärdiga löneskillnader mellan kvinnor och män motverkas. Kvinnor utför en större del av det obetalda arbetet i hemmet. Detta bidrar till att kvinnor upplever en större press i arbetslivet. Genom att göra det möjligt för en större valfrihet i valet av barnomsorg ges familjerna större möjligheter att själva fördela sin tid mellan arbete och familj. har, tillsammans med , , föreslagit att ett barnomsorgskonto ska inrättas för att öka barnfamiljernas valfrihet. För många yngre barnfamiljer finns det orättvisor inom föräldrapenningen där personer som hunnit lönearbeta får en större ersättning från föräldrapenningen än de som exempelvis precis har avslutat sina studier. Genom att höja grundnivån inom föräldrapenningen till skapas ett större ekonomiskt handlingsutrymme för barnfamiljerna, vilket bidrar till ett ökat självbestämmande och höjd livskvalitet. Möjligheten att snabbt få tillgång till rehabilitering är viktigt för alla grupper i samhället. Tyvärr har det visat sig att kvinnor inte får möjlighet till adekvat rehabilitering i samma utsträckning som män. Genom att införa en rehabiliteringsgaranti, lika för alla, ges kvinnor större möjlighet att snabbt få rehabilitering och återgå till arbete. Genom att reformera inkomstskattesystemet och sänka skatterna för dem med låga och normala inkomster får framförallt den stora andel kvinnor som arbetar i offentlig sektor en ökad köpkraft. Detta minskar den ekonomiska pressen, inte minst för den stora gruppen ensamstående mammor, och ökar barnfamiljernas köpkraft. Ett ökat ekonomiskt handlingsutrymme minskar även den oro i som många barnfamiljer känner innan barnbidraget kommer. Särskilda insatser riktas för att stimulera kvinnors företagande. Den lyckosamma modellen med särskilda affärsrådgivare för kvinnor, resurscentrum för kvinnors företagande och de så kallade kvinnolånen återinrättas och permanentas. En ökning av kvinnors företagande är en förutsättning för att ökad livskraft och tillväxt skall komma hela landet till del. 4.1.5 EMU Den ekonomiska och monetära unionens tredje etapp inleddes . Tolv länder har ansetts uppfylla de s k konvergenskriterierna och deltar i valutaunionen: , , , , , , , , , , och . Det är av vitalt intresse för världsekonomin i allmänhet och för den europeiska unionen i synnerhet att euron blir en framgång. kommer sedlar och mynt i euro att introduceras i de länder som deltar i valutaunionen. uppfyller fortfarande inte alla konvergenskriterier. Två länder, och , har enligt särskilda protokoll rätt att stå utanför den tredje etappen. De har dock rätt att delta i valutaunionen om de så önskar och om de uppfyller villkoren. beslutade att inte skulle gå med i valutaunionen från start och att ett eventuellt senare beslut om att delta skulle underställas det svenska folket, antingen i val till eller genom en folkomröstning. hyser såväl demokratiska som ekonomiska betänkligheter mot ett svenskt medlemskap i tredje etapp, och avvisar därför ett sådant. Nackdelarna med ett svenskt inträde överväger de fördelar som kan finnas. Den ekonomiska och monetära unionen är inte, i första hand, ett ekonomiskt utan ett politiskt projekt. Som sådant är EMU ett av EU:s mest tydliga överstatliga projekt, vilket kommer att innebära mindre ekonomiskt inflytande och minskad ekonomisk flexibilitet för medlemsstaterna. En gemensam penningpolitik kommer med sannolikhet att tvinga fram mer av gemensam finanspolitik. kommer noga att följa utvecklingen av valutaunionen och återkommande pröva giltigheten i argumenten för och mot ett inträde. långsiktiga relationer till EMU får värderas utifrån vunna erfarenheter. Det behövs åtminstone en hel konjunkturcykel för att kunna göra en rättvis värdering av projektet. Om en riksdagsmajoritet avser att aktualisera ett medlemskap anser att frågan ska avgöras av medborgarna i en folkomröstning. En folkomröstning brådskar inte, utan det viktiga är att nu utnyttja det rådrum som skapats genom att står utanför EMU. kommer även fortsättningsvis att söka stimulera en bred och allsidig debatt inom och utom centerrörelsen om förhållande till EMU. En folkomröstning måste utlysas i förväg och innehålla två tydliga alternativ (ja eller nej till ett färdigförhandlat avtal). Båda sidor bör av staten tillförsäkras likvärdiga ekonomiska resurser. Vad som ovan anförts om förhållande till EMU bör ges regeringen till känna. 4.2 Reformer för livskraft, livskvalitet och ökat självbestämmande Ett samhälle i balans där människor mår väl står inte i motsats till tillväxt de är varandras förutsättningar. En politik som syftar till att överbrygga de sociala och regionala klyftorna måste därför bygga på en uthållig tillväxt. behöver en politik som ger möjlighet för fler att försörja sig själva, fler företag att bildas och växa sig starka samt för som helhet att konkurrera i en global ekonomi. Det handlar om att ge människor och regioner makt och möjligheter att vara självbestämmande. Det är tid för reformer som lägger grunden för en socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling. Denna måste uppnås genom ökad livskvalitet att människor mår väl och att miljön är hälsosam att leva i, ökad livskraft att människor, företag och regioner får möjlighet att utnyttja sina egna förutsättningar samt ett ökat självbestämmande där människor får ett ökat ekonomiskt utrymme och man lokalt kan avgöra hur det egna samhället ska utvecklas. Tillväxt kan inte kommenderas fram den kan bara åstadkommas genom människors egna insatser. Samhällets uppgift är att ge de rätta förutsättningarna för tillväxt i hela landet. Denna uppgift måste fokuseras långt tydligare än vad som görs . Staten ska vara stark på de områden där den behöver vara stark, inte eftersträva att vara allomfattande och därmed också svag. De viktigaste uppgifterna för att lägga grunden för tillväxt handlar om en skola som ger tillräckliga kunskaper; fungerande kommunikationer i hela landet; sänkta skatter som gör att fler kan leva på sin lön; regler och skatter som gynnar företagande; åtgärder som gör att arbetslösa och sjukskrivna kommer tillbaka i jobb; en grundtrygghet som kommer alla till del samt fungerande vård och omsorg. Detta kan bara åstadkommas genom tydligare fokus på de viktigaste uppgifterna och öppenhet för mångfald och olika lösningar i utförandet. 4.2.1 Utbildning vägen till social och regional utjämning I ett samhälle där kunskaper är den viktigaste grunden för ekonomisk utveckling är lika tillgång till utbildning en avgörande rättvisefråga. Utbildning är också den viktigaste och mest långsiktiga vägen till social och regional utjämning. Kunskap och innebär baskunskaper för alla men också att vi måste lära nytt och att använda och utveckla kunskap för att lösa nya problem i ett livslångt lärande. Stora insatser behöver göras både för att stärka grunden för vidare utbildning och livslångt lärande genom insatser i , och för att ge förutsättningar för återkommande utbildning och kompetensutveckling i arbetslivet. 4.2.1.1 Tre reformer för Alla barn är värda en bra start i livet! Alla elever har rätt att gå ut med tillräckliga kunskaper och ett gott självförtroende. Skolan ska ge en grund för framtiden; ge eleven en tro på sig själv och möjligheter att kunna påverka sin egen framtid. Det gör man med en bra skola. I skolan ska alla elever ges möjlighet att lära, oavsett bakgrund, vilken skola man går i eller hur man lär sig. Skolan ska ge lust att lära och uppmuntra nyfikenhet. Trots flera rapporter om problem i skolan har regeringen inte presenterat några förslag på lösningar. Vi kan konstatera att regeringens insatser är och har varit helt otillräckliga. I budgetpropositionen fortsätter regeringen att lappa och laga ett skolsystem som redan befunnits otillräckligt. Förvisso tilldelas skolan en del extra resurser, men när genomgripande reformer av skolväsendet saknas är det ändå inte tillräckligt. 2000-talets kunskapsproblem löses inte med 1900-talets skolpolitik. Framtidens skola måste därför lämna den traditionella synen på kunskaper för att bli mer flexibel och elevanpassad. För att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag behövs mer resurser, vill satsa nästan mer på skolan de kommande tre åren, men framför allt krävs tre stora reformer: rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare. Rätt till kunskaper. Vi vill slopa den tidsbestämda skolplikten och istället införa en individuell kunskapsrätt. Kunskaper ska vara styrande för hur länge eleven ska gå i skolan. Varje elev ska ha en egen studieplan över hur han eller hon ska nå kunskapsmålen. Tidiga insatser krävs för elever med läs- och skrivsvårigheter. Vi vill bygga en likvärdig skola, inte likadana skolor. Kommunerna ska fokusera på de enskilda skolornas möjligheter och decentralisera mer makt och fler beslut till skolorna. Lokala styrelser där föräldrar, personal och elever ingår är ett led i att stärka den lokala makten. Vi vill inrätta ett nationellt kvalitetsinstitut som ser till att alla garanteras en bra utbildning oavsett var eleven går i skolan. Vi vill se fler lärare och andra vuxna i skolan. Lärarnas inflytande ska öka de ska vara med och bestämma hur resurser ska fördelas och hur arbetstiden ska utnyttjas. För att göra läraryrket attraktivt måste det inrättas bättre karriär- och utvecklingsmöjligheter, exempelvis genom möjlighet att forska på deltid eller genom att vidareutbilda sig till specialist. 2002 2003 2004 20022004 Ökade resurser 2 000 3 000 3 000 8 000 Läs- och skrivutveckling 400 400 400 1 200 200 200 200 600 satsningar på skolan i budgeten för 20022004 () En bättre fungerande grundskola är det enskilt viktigaste steget för en gymnasieskola där fler elever kan bli godkända och behöriga till högre utbildning. Målet om en gymnasiekompetens som omfattar alla måste kompletteras med fler vägar för att nå målet, t.ex. lärlingsutbildning. Grunden för gymnasiekompetensen kärnämnena bör återspegla vilka kunskaper som anses nödvändiga såväl för högre utbildning som för yrkeslivet. förordar därför en översyn av antalet kärnämnen och ett tydligare arbete för att låta gymnasieskolans karaktärsämnen prägla kärnämnena för att underlätta inlärningen. Gymnasieskolan bör, mot bakgrund av de många avhopp som sker , kompletteras med en utbildningsgaranti som ger elever rätt att slutföra gymnasieutbildningen . slår vakt om det offentligas ansvar för en väl fungerande skola i hela landet. Ett fortsatt decentraliserat ansvar för skolan måste förenas med tydlig utvärdering och mätning för att trygga likvärdigheten och allas rätt till kunskaper. I denna strävan är det naturligt att välkomna en mångfald av skolhuvudmän i form av friskolor på olika nivåer. För att stärka kommunernas arbete med granskning och kvalitetsutveckling föreslår att ett fristående kvalitetsinstitut inrättas. 4.2.1.2 Högre utbildning och forskning Tillgängligheten till högre utbildning och forskning är avgörande för samhällets utveckling och för att bevara regioners konkurrenskraft. För den enskilde innebär högre utbildning en möjlighet att göra klassresan och själv förändra sin sociala situation. har medverkat till att bygga ut den högre utbildningen i hela landet samt till att tillföra landets alla högskolor fasta forskningsresurser. Just utbyggnaden av den decentraliserade högre utbildningen har visat sig vara en av få faktorer som kraftigt påverkar den sociala snedrekryteringen. För att ytterligare underlätta för människor att ta steget till högre utbildning vill reformera studiemedelssystemet. Studiemedelssystemet har varit föråldrat ända sedan det tillkom 1988. Det nya studiemedelssystemet som regeringen infört från ht 2001 löser inte de grundläggande problemen med studiemedlen. Vårt förslag innebär lika delar bidrag och lån inom ramen för ett oförändrat totalbelopp. I förening med skatteförslag och ett höjt fribelopp kommer detta att möjliggöra för stora grupper att minska sin lånebörda . Därmed blir det också lättare för personer från studieovana hem att ta steget in i högskolan. Den kraftiga utbyggnaden av högskolan i hela landet behöver nu kompletteras med insatser för att stärka forskningen vid främst de mindre och medelstora högskolorna. Ett första steg bör vara att i budgetpropositionen presentera en samlad forskningsbudget som ger en bild av hur forskningsresurser fördelas och används. Detta måste kompletteras med insatser för att bygga upp och stärka forskningsmiljöerna vid landets högskolor. förordar inrättandet av en kvalificeringstrappa som gör det möjligt för högskolor att successivt bygga upp forskningsmiljöer och därmed få ökade resurser och större examinationsrättigheter. menar att distansutbildning har en stor och viktig funktion att fylla allt eftersom det livslånga lärandet ökar i betydelse. Att studera på distans med distansöverbryggande medel sätter emellertid den egna studiedisciplinen på prov, och utbildningsformen bör betraktas som ett komplement till den traditionella närutbildningen. Regeringens förslag om inrättandet av ett nätuniversitet är ett steg i rätt riktning. Vi ser dock att det krävs betydande insatser för att utveckla pedagogiska former som gör distansutbildningarna till en fullgod lärandemiljö. Kvalitetsutvecklingen, inom ramen för den föreslagna nya myndigheten, bör ha en avgörande betydelse. 4.2.1.3 Det livslånga lärandet Utbildning blir i det moderna samhället alltmer av en färskvara. Teknisk utveckling och alltmer kvalificerade arbetsuppgifter innebär att en utbildning snabbt blir föråldrad. försvinner av de lägst kvalificerade arbetsuppgifterna i samhället och ersätts med mer avancerade uppgifter. förnyas arbetskraften endast med . Ett fungerande system för livslångt lärande, omskolning och vidareutbildning är med andra ord avgörande såväl för enskilda människor som riskerar att marginaliseras på den moderna arbetsmarknaden som för samhället som helhet. De resurser som tidigare avsatts i budgeten för ett kompetenskonto måste sättas i arbete genom ett fungerande system för kompetensutveckling. Regeringens dröjsmål med att ta fram förslag kan inte ursäktas. förordar ett system med individuella kompetenskonton där insättningar gynnas skattemässigt. Detta gör det möjligt för personer att spara till egen kompetensutveckling, eventuellt i samarbete med arbetsgivaren. Staten kan också behöva ikläda sig en utjämnande roll genom att tillskjuta medel till konton för personer som har låga löner och saknar möjlighet att göra avsättningar. Kontona bör också vara öppna för egenföretagare genom speciella regler. Individuella kompetenskonton öppnar för en dynamisk utbildningsmarknad där människor får möjlighet både att studera allmänna ämnen och att vidareutvecklas i sin yrkesroll. 4.2.2 Sänkt skatt ger minskat bidragsberoende Svensk skattepolitik bygger på att skatt ska tas ut efter bärkraft och att det ska finnas en omfördelande funktion i skattesystemet. I praktiken finns det dock brister i detta funktionssätt, eftersom låginkomsttagare beskattas mycket hårt. Höga skatter för låginkomsttagare leder i kombination med nedtrappning av inkomstprövade bidrag till att det inte lönar sig tillräckligt att ta ett arbete för den som är arbetslös eller att arbeta mera för den som exempelvis arbetar . Detta förhållande leder i många fall till att människor blir fast i ett bidragsberoende utan möjlighet att själva förbättra sin ekonomiska situation. Dessa problem har förvärrats , då det ekonomiska utbytet av att gå från arbetslöshet till arbete eller av att öka sin arbetstid har minskat. anser att skattesystemet ska gynna arbete och kunskap och stärka människors ställning på arbetsmarknaden samt ge möjlighet att försörja sig på sin lön. Människor bör därför få en rejäl vinst av att ta sig från bidragsberoende för att istället leva på en förvärvsinkomst. Hög skatt på arbete gör det mindre lönsamt att söka och ta ett förvärvsarbete, och det krävs helt enkelt en relativt hög lön för att det ska löna sig att arbeta.