mot · GP02Ub447 · 2001-10-05 00:00:00 — Vi vill också se den ökade konkurrensen mellan friskolor och kommunala gymnasieskolor som något positivt. Två stora utredningar som kommit pekar på att friskolornas närvaro i en kommun har positiva effekter på de kommunala skolornas kvalitet. ser därför fram emot en utveckling av fler fristående skolor. I framtidens mångfald har såväl väl fungerande kommunala skolor som friskolor en självklar plats. Vi utvecklar vår syn på friskolor vidare i en särskild motion. 8 Kommunernas ansvar Kommunens uppdrag är inte i första hand att själv producera gymnasieutbildning utan att tillhandahålla ett stort utbildningsutbud av hög kvalitet för sina elever. Vägledningen i ett stort utbildningsutbud är en annan viktig uppgift för kommunen. Att hitta rätt, att kunna jämföra och bedöma kvalitet är viktigt för eleven och föräldrar. Det är en uppgift att kunna ge objektivt underlag. För att gymnasieskolan ska vara en attraktiv arbetsplats krävs att kommunerna satsar på personalen. Det krävs större flexibilitet när det gäller utformandet av tjänster så att lärare kan kombinera sin undervisning med till exempel forskning. En rejäl satsning på lärarnas löner, fortbildningsmöjligheter och arbetsmiljö måste ingå i alla skolsatsningar. Kommunerna har också ett ansvar för att resurser och läromedel ställs till förfogande. Lokalerna måste vara ändamålsenliga. Särskilt bör den växande allergiproblematiken beaktas. Många av landets skolor är inte heller anpassade för de pedagogiska metoder som utvecklats, eller de nya uppgifter som tillkommit. På ett flertal skolor saknas t ex avskilda rum för utvecklingssamtal. 9 Regional samverkan och partnerskap uppföljningar, utvärdering och tillsyn visar att den reformerade gymnasieskolan tenderar att bli alltmer spretig. Likvärdighet måste eftersträvas på ett bättre sätt. Gymnasieskolan lever inte upp till förväntningarna när det gäller att tillgodose elevernas val. Samverkansavtal mellan kommuner är viktiga. Här måste kvalitetsutvecklingen vara lika viktig som ekonomin. Metoder och rutiner måste utvecklas för att svara upp mot begreppet en likvärdig gymnasieskola. Samverkan är inte minst viktig för att de små kommunerna ska kunna utveckla nya gymnasieskolor. Bara mellan läsåren 1990/91 och 2000/01 hade 42 kommuner etablerat gymnasieskola. Skollagen säger att alla elever ska erbjudas ett allsidigt urval av program och att antalet platser på programmen och dess grenar ska anpassas med hänsyn till elevernas önskemål. För är det viktigt att gymnasieskolan ger ett rikt utbildningsutbud som svarar mot olika elevers individuella behov. Så länge inte möjlighet till riksrekrytering inom gymnasieskolan för hela landet föreligger skapas inte den naturliga konkurrens mellan gymnasieskolorna som skulle bli fallet om elever kunde söka vart de ville. Det är viktigt att kommunerna i sin planering samverkar till att olika valmöjligheter för eleven finns inom rimligt avstånd. Det kan innebära att kommuner går samman i regioner som gymnasieområde för eleverna. Ett sådant exempel visar . En möjlighet är också att vissa delar av utbildningen kan läsas på annan ort. Branscherna har visat önskemål om att det på enstaka orter ska finnas särskilda resursskolor som ger en specifik kompetens inom programmet. Brist på regionalt perspektiv medför stor risk såväl för ökade samhällskostnader som dålig överensstämmelse med arbetslivets behov. Det är viktigt att den inlåsningseffekt som uppstår när kommunen hindrar elever att söka utbildning på annan ort med argumentet att en liknande utbildning finns i hemkommunen upphör. Gotab, 2001 () () () () () () () () () () () () () () () () () ()