ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02A261 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A261av och ()Det lokala arbetsmiljöarbetet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för utbildning av lokala skyddsombud och insatser för attitydförändring rörande lokalt verksamma skyddsombud. Motivering De senaste årens mycket negativa utveckling inom sjukförsäkringsområdet har i allt för stor utsträckning sin grund i arbetslivets villkor. Regeringens framarbetade förslag om ett 11-punktsprogram för hälsa i arbetslivet är därför ett viktigt dokument i arbetet för radikal förändring. 90-talets utveckling inom arbetsmarknaden har radikalt förändrat förutsättningarna för det förebyggande arbetsmiljöarbetet ute på arbetsplatserna. Inom fackliga organisationer påtalar man att av behovet av skyddsombud är tillsatt. Situationen vidimeras av de utredningar, och Utredning om arbetslivsinriktad rehabilitering, som regeringen tillsatt. I det 11-punktsprogram som regeringen arbetat fram visas på en rad styrmekanismer som kan användas. Centrala styrmedel är viktiga och ger signaler till ett utvecklat arbete på flera nivåer inom arbetslivet. Inom har också diskussioner förts om en handlingsplan inom arbetsmiljöområdet som i delar tagits upp i det nu framlagda programmet. Det är av största vikt att nu kända fakta inom och hos parterna lyfts fram i den nationella handlingsplanen för hälsa i arbetslivet till stöd för de lokala parterna. De lokala parternas drivkraft i arbetsmiljöarbetet är en viktig komponent. 90-talets avsaknad av ekonomiska medel till utbildning och utveckling för skyddsombud och lokala arbetsledare har inneburit en stagnation av utvecklingen av arbetsmiljöarbetet. De medel som anslås till utbildning av regionalt arbetande skyddsombud måste därför kompletteras med medel för utbildning också av de lokalt verksamma. I uttalanden som gjorts från fackliga organisationer påtalas att rekryteringsproblematiken av skyddsombud är en attitydfråga. Utvecklingen under 70-och 80-talen innebar att arbetsmiljöfrågorna och organisationen hade ett inflytande över produktionsprocesserna. God arbetsmiljö var en viktig produktionsfaktor. De tankar som lyfts fram om arbetsmiljöcertifiering måste därför kompletteras med åtgärder för att skapa en attitydförändring gentemot dem som påtar sig uppdragen att lokalt verka för arbetsmiljöförbättrande åtgärder. () ()
mot · GP02A262 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A262av ()Deltidstjänster till heltidstjänster Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att deltidstjänster i offentlig sektor blir heltidstjänster. Motivering Alla har rätt att kunna leva på sin lön. Heltidstjänst borde i dagens samhälle vara en självskriven rättighet för alla. De som, av någon anledning, inte vill eller har behov av heltidstjänst, ska frivilligt kunna söka partiell tjänstledighet. Trots goda insatser av kommuner och landsting är det alltför många i offentlig sektor som endast har deltidstjänst. I dagens nedskärningar ökar dessvärre också antalet deltidsanställda, vilket medför stora samhällsekonomiska förluster. Det händer att vikarier avsäger sig rätten till en fast anställning , på grund av att erbjuden tjänst oftast är deltid och därmed ger för låg inkomst. som detta är ett anställningsproblem blir det också ett problem genom att den offentliga sektorn görs oattraktiv. Dessutom inkräktar det också på jämställdheten på arbetsmarknaden, då det oftast är kvinnor som utsätts för deltidsproblematiken.
mot · GP02A263 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A263av och ()Rätt till överhoppningsbar tid Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vård av svårt sjukt barn skall räknas som överhoppningsbar tid. Motivering Om ett barn blir svårt sjukt eller har omfattande behov av stöd och tillsyn kan föräldern erhålla vårdbidrag. Även en heltidsarbetande förälders vårdinsatser för barnet kan i vissa fall vara så omfattande att rätt till helt vårdbidrag föreligger. Om föräldern väljer att vara hemma med sitt svårt sjuka barn riskerar föräldern att mista sin rätt till ersättningsdagar i arbetslöshetsförsäkringen, eftersom tid med vårdbidrag inte räknas som överhoppningsbar tid i lagen om arbetslöshetsförsäkring. I en redan svår situation drabbas den berörde föräldern även av denna osäkerhet. Vi anser att vård av ett svårt sjukt barn är så angeläget att det bör föras in i § 16 i lagen om arbetslöshetsförsäkring som överhoppningsbar tid. () ()
mot · GP02A265 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A265av ()Barnlediga Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om diskriminering av småbarnsföräldrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nedläggning av Arbetsdomstolen. Motivering En ung kvinna, som återkom efter att ha varit barnledig, möttes av sin chef med beskedet att hon var uppsagd. Orsaken sades vara att hennes arbetsuppgifter inte längre fanns i och med att man anställt en ny person som utförde dem. Beskedet var också att det heller inte fanns några andra arbetsuppgifter. Tyvärr är detta inte någon ovanlig situation. Diskriminering av småbarnsföräldrar ökar. Detta är helt oacceptabelt. För att arbetsmarknaden skall bli mer jämställd, vilket ligger i allas intresse, måste arbetsgivare inom såväl offentlig som privat sektor ta ett ökat ansvar för småbarnsföräldrar. Detta kan innebära ett uppoffrande ekonomiskt åtagande från arbetsgivarens sida, men det ger småbarnsföräldern möjligheten att kunna vara tillsammans med sitt barn och ge barnet den grundläggande trygghet som är så viktig . Problemen på arbetsmarknaden i samband med föräldraskapet är även kombinerat med lönediskriminering. Småbarnsföräldrar hamnar efter i löneutvecklingen. En partssammansatt arbetsdomstol dömer i ärenden som gäller uppgörelser inom arbetsmarknaden. Detta kan inte vara förenat med god rättssäkerhet. Det borde vara en självklarhet att sådana ärenden behandlades i vanliga domstolar, som inte är påverkade av ingångna uppgörelser. Arbetsdomstolen som specialdomstol är en omodern företeelse och bör därför läggas ned. Mål i arbetsmarknadsärenden behandlas med större rättssäkerhet i vanliga domstolar.
mot · GP02A268 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A268av ()Övergångsarbete Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av övergångsarbete. Motivering Trots att haft en framgångsrik ekonomisk politik finns det problem som är svåra att lösa. står det ett antal arbetssökande utanför den reguljära arbetsmarknaden. Trots alla insatser av arbetsmarknadspolitisk art kan vi inte räkna med att alla som är i någon form av åtgärd eller som är helt arbetslösa kommer att få arbete . Det finns löntagare som har långa anställningar bakom sig i företag som inte satsat på kompetensutveckling och vidareutbildningar. Flera av de tidigare industriföretagen har flyttat eller lagt ner sin verksamhet. Många av de f d anställda är i den övre medelåldern och har bristfällig utbildning i förhållande till dagens arbetsmarknad. Aktivitetsgarantin är en bra åtgärd som ger mycket tillbaka till de arbetssökande som är inskrivna där. Det finns en trygghet i att veta att man kommer att finnas i denna åtgärd utan ett slutdatum. Men det är viktigt att det är meningsfullt arbete och inte bara en form av sysselsättning för sysselsättningens skull. Lokalt kan det ibland vara svårt att finna dessa meningsfulla arbetsuppgifter och därför bör det finnas ett alternativ till aktivitetsgarantin. Arbetssökande kan exempelvis tillföra ortens lokala föreningsliv mycket. Föreningssverige är ett etablerat faktum och många är de organisationer som fått säga upp personal på grund av dålig ekonomi. Det innebär att organisationens verksamhet gått ner i aktivitet. Där bör kommunen kunna gå in och anvisa plats för en arbetssökande person. Det finns också arbetsuppgifter inom den kommunala och landstingskommunala verksamheten som inte är reguljära tjänster men som ändå ger ett mervärde om de utförs. Båda dessa exempel är i många fall lämpliga objekt för ett övergångsarbete för de arbetssökande som inte bedöms komma tillbaka i den reguljära arbetsmarknaden. Förutsättningen är att man då får avtalsenlig lön och andra sedvanliga förmåner som anställd. Skillnaden är att lönen betalas av arbetsmarknadspolitiska medel genom kommunen.
mot · GP02A269 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A269av och ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om värdet av att verksamhet inte minskar i omfång. Motivering De mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden är de funktionshindrade. De aviserade neddragningarna på kommer med största sannolikhet att drabba just dessa grupper. Debatten om har varit intensiv i flera facktidningar, där missnöjda berättat om den förändrade och tuffa situationen för de funktionshindrade. tog staten ett större ansvar. har dock tvingats till marknadsanpassning och detta har enligt vår mening skett alltför snabbt. De rationaliseringar som gjorts har gett dålig arbetsmiljö och ett högt tempo, vilket inte är särskilt gynnsamt för de funktionshindrade. Merkostnadsersättningen har stått stilla . Lönesidan och andra kostnader har följt gängse utveckling. Det räcker inte med det som föreslås i budgetpropositionen om angående uppföljning och utvärdering med en första redovisning 2003. Man bör ta ett helhetsgrepp kring funktionshindrades situation på arbetsmarknaden. () ()
mot · GP02A270 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A270av ()Kulturkrock vid företagsetablering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en kartläggning av problem i samband med utländska företags etablering i . Motivering Vi lever i en globaliserad värld där alltfler företag måste söka sig utanför de nationella gränserna för att kunna överleva och expandera. Det gör svenska företag och då är det givetvis viktigt att utländska företag söker sig till oss. Det är i allmänhet positivt att så sker. Men det är nödvändigt att de respekterar de lagar och avtal som ofta under hårt motstånd från arbetsgivarna har införts för att stärka de anställdas ställning. I många andra länder finns en helt annan företagskultur med en hierarkisk uppbyggnad. Det finns åskilliga exempel på stora brister när det gäller information och inflytande för de anställda. Ett exempel är den amerikanska företagskulturen. Detta är en facklig men också en politisk fråga. Regeringen bör initiera en kartläggning av de problem som har uppstått i samband med utländska företags etablering i i de avseenden som här har beskrivits och vilka åtgärder som kan vidtas.
mot · GP02A273 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A273av m.fl. (s)Heltid som norm och deltid som möjlighet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om heltid som rättighet och deltid som möjlighet. Motivering Antalet invånare i som har jobb ökar kraftigt. steg antalet förvärvsarbetande och förvärvsintensiteten i åldrarna är i . Ökningen är ganska jämt fördelad men det skiljer mellan stadsdelarna, precis som mellan kommunerna i länet, mellan 40 och . Det här är siffror över hur många som arbetar och inte om arbetstiden. Förvärvsfrekvensen för kvinnor och män är i antal lika stor. Däremot är genomsnittet i landet för kvinnor som arbetar deltid . Siffrorna för enligt den enkätundersökning som S-kvinnorna genomförde är att av de anställda i kommunerna arbetar deltid. Procentsatsen varierar i länet mellan och med deltid till , , och kvinnor på deltid. kan uppvisa relativt bra resultat med deltid. Den ofrivilliga deltiden är ett omfattande slöseri med arbetskraft och diskriminerar kvinnor som inte kan göra egna och fria val, som ett arbete och egen försörjning ger. För kvinnor som vill arbeta heltid men inte får det kan det i förlängningen innebära att de inte hinner tjäna ihop till den pension de behöver för att kunna försörja sig som gamla. I som redan nu upplever brist på personal inom särskilt vård och omsorg är det ett slöseri med resurser att inte ta till vara den arbetskraft som kvinnor är. Vår uppfattning är att om inte arbetsgivarna ändrar attityd kommer de inte att kunna attrahera den yngre arbetskraften som kommer att vara mindre än de grupper som arbetar. De unga kommer hellre att välja andra yrken och arbeten. Eftersom vi även kommer att fortsätta föda barn, låta barn gå i skola, bli sjuka och gamla kommer det att behövas minst lika mycket arbetskraft i offentlig sektor som men med lika villkor för kvinnor och män. ställs frågan varför så få män arbetar inom vård, omsorg och skola. Svaret är naturligtvis att män inte accepterar att arbeta deltid med låg lön. Det är inte bara i offentlig sektor som kvinnor inte får heltidstjänster. I privat sektor ser det lika mörkt ut. S-kvinnorna har studerat handeln och där är genomsnittet av kvinnor som arbetar deltid högre än i kommunerna, dvs. Om ska kunna fortsätta växa som storstadsregion, och det är nödvändigt i konkurrensen med andra huvudstäder, måste det bli en rättighet i lag också för kvinnor att få arbeta heltid. Med en heltidstjänst som bastjänst, för alla, är det sedan upp till varje kvinna och man att själv begära deltid men med rätten att gå tillbaka till heltid. Detta ska regleras i kollektivavtal. () () () ()
mot · GP02A274 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A274av och ()Skydd för anställda vid företagsnedläggning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om anställningstrygghet vid företagsnedläggning. Motivering I en sammanställning som gjort visar det sig att är placerat på 18:e plats av 27 länder (ju striktare regler, desto högre placering) vad gäller anställningstrygghet. har då analyserat arbetsrätten ur följande tre perspektiv: Skydd mot friställning för tillsvidareanställda. Regleringar för tillfälligt anställda och privata arbetsförmedlingar. Regleringar för kollektiva friställningar, i den utsträckning de lägger extra krav på arbetsgivare utöver vad som gäller för friställningar av enskilda på grund av arbetsbrist. När det gäller friställning av tillsvidareanställda ligger bra till vad gäller varseltider. Bara 4 länder har högre krav än på det området. Avgångsvederlag vid individuella friställningar betalas bara ut i 8 länder. är inte ett av dessa. I får man istället i arbetslöshetsförsäkringen om man blir uppsagd. I den sammanvägda rangordningen över skydd mot friställning för tillsvidareanställda ligger på plats 22 av 27, där den som innehar plats 27 har starkast skydd. På området regleringar för kollektiva friställningar, i den utsträckning de ställer extra krav på arbetsgivare utöver vad som gäller för friställningar av enskilda på grund av arbetsbrist ligger på plats 27 av 27, d.v.s. vi har starkast skydd. Om man sammanväger undersökningens 3 områden ligger vi på 18:e plats av 27. Det är anmärkningsvärt att så många som en tredjedel av de andra länderna har ett starkare skydd för de anställda än . Det är också anmärkningsvärt att tillhör det fåtal länder som straffar arbetstagare när de drabbas av ofrivilliga uppsägningar. Istället för avgångsvederlag får de karensdagar. Det är visserligen en förhandlingsfråga i , men det öppnar ändå för godtycke och orättvisa mellan olika arbetsplatser. Inte minst anställda i en del utländska företag kan ligga i riskzonen. Det finns ingen anledning varför vi ska ha ett sämre skydd för de anställda än de bästa . Det bör heller inte vara billigare eller enklare att lägga ner företag här än i våra europeiska grannländer. Eftersom gemensamma regler på området inom EU inte är nära förestående bör regeringen se över gällande regler och anpassa dem efter internationella förutsättningar d.v.s. ändra de regler som ger oss en dålig placering i tabellen jämfört med de bästa EU- och . () ()
mot · GP02A275 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A275av ()A-kassan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återinförande av den tidigare åttaveckorsregeln för inlämnande av kassakort. Motivering Inom a-kassan fanns tidigare en bestämmelse innebärande att ett ifyllt kassakort skulle ha inkommit till vederbörande arbetslöshetskassa senast efter det att kassakortets sista dag ifyllts för att ersättning skulle utbetalas. Denna begränsningsregel slopades . finns ingen begränsningsregel om när kassakorten senast skall sändas in till respektive arbetslöshetskassa. Detta får till följd att en del kassakort som inkommer ligger långt efter den gällande period då vederbörande var arbetslös. Det förhållandet att det inte finns någon bestämd tidsgräns för inlämnande av kassakort har i många fall fått orimliga konsekvenser och det har till och med förekommit att personer begärt och fått ersättning upp till efter aktuell arbetslöshetsperiod. På AMS tycks råda stor villrådighet i frågan och man kan där inte med närmare exakthet återge när regeländringen genomfördes och inte heller motiveringen för densamma. Mot ovanstående bakgrund anser jag det angeläget att utan dröjsmål återinföra åttaveckorsregeln för inlämnande av kassakort vid arbetslöshet.
mot · GP02A276 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A276av ()LAS turordningsregler Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att § 22 LAS, vad gäller turordningsregler vid uppsägning, skall ändras till den tidigare lydelse som gällde före . Motivering Lagen om anställningsskydd (LAS) innehåller bl.a. bestämmelser som är tillämpliga vid uppsägning på grund av arbetsbrist. § 22 LAS innefattar turordningsregler, d.v.s. bestämmelser som ska tillämpas vid uppsägning på grund av arbetsbrist i fall då det gäller att välja mellan olika arbetstagare. 1974, då LAS trädde i kraft, lagstadgades att arbetstagarnas plats i turordningen bestäms med utgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren. Längre anställningstid ger företräde till fortsatt anställning, d.v.s. sist in först ut. De ovan kort beskrivna reglerna har haft samma utformning sedan lagens ikraftträdande, förutom sedan den borgerliga fyrpartiregeringens förslag om undantagsregel vunnit gehör i . Undantagsregeln innebar att arbetsgivaren hade rätt att från turordningen i varje turordningskrets undanta två personer som enligt arbetsgivarens bedömning var av särskild betydelse för den fortsatta driften. ändrade tillbaka till den tidigare lydelsen i § 22 LAS efter initiativ av den socialdemokratiska regeringen. ändrades § 22 LAS igen sedan de borgerliga partierna och fått majoritet i för en ändring. Således innebär nuvarande turordningsregler i § 22 LAS att innan turordningen fastställs får en arbetsgivare med högst tio arbetstagare oavsett antalet turordningskretsar undanta högst två arbetstagare som enligt arbetsgivarens bedömning är av särskild betydelse för den fortsatta verksamheten. Den eller de arbetstagare som undantas har företräde till fortsatt anställning. Det bör erinras om att LAS är just en skyddslag med syfte att skydda den svagare parten. Det är således inte rimligt med nuvarande lagstiftning då den ökar risken för godtycke vid bedömningar. Kravet på saklig grund vid uppsägning urholkas genom nuvarande undantagsregel. Ensidiga arbetsgivarbeslut minskar rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar oftast den svagare parten. Noteras bör också att nuvarande ordning rubbar maktbalansen mellan arbetsmarknadens parter vid förhandlingar och då till arbetsgivarens fördel. Påpekas bör också att det är väl etablerat på arbetsmarknaden att vid förhandlingar om uppsägningar göra avvikelser från turordningen när det bedöms vara den bästa lösningen. Parterna har då gjort bedömningen gemensamt vilket också ökar värdet av överenskommelsen och ger bättre förutsättningar för fortsatt verksamhet på arbetsplatsen. Jag anser således att § 22 LAS vad gäller turordningsregler vid uppsägning ska ändras till den tidigare lydelse som gällde före .
mot · GP02A277 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A277av och ()Natur- och kulturvård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om naturvårdsarbeten och reglerna inom arbetsmarknadspolitiken. Motivering I strategin för en hållbar utveckling skyddas allt fler naturområden i vårt land. Det är bl.a. för att bevara den biologiska mångfalden, spara kulturmiljöer och fornminnen. Att skydda ett område är enbart ett första steg för ett uthålligt bevarande. De flesta områden behöver skötsel och underhåll och i en del fall måste ursprungliga miljöer återskapas. För att allmänheten skall kunna ta del av den bevarade naturen behöver vandringsleder anläggas och underhållas, informationstavlor utformas och sättas upp. Länsstyrelserna har ett anslag för verksamheten men det är otillräckligt när alltfler områden skall kunna skötas och underhållas. har arbetsmarknadsmedel stöttat verksamheten och många arbetslösa har haft en mycket meningsfull sysselsättning. De boende på respektive ort har ofta stor kännedom om de aktuella områdena och kan bidra med sin kunskap för att återställa gamla kulturmiljöer m.m. Det gör att de arbetslösa på landsbygden känner att dessa arbeten är mycket meningsfulla och har i många fall varit språngbrädan för att åter komma ut på arbetsmarknaden. På många håll i landet finns ett samarbete mellan , , länsarbetsnämnden och kulturmiljövården om skötselverksamheten. Detta har fungerat mycket bra, men på grund av ändrade regler för arbetsmarknadsmedlen har verksamheten minskat kraftigt. Minskningen har inte skett för att behoven minskat eller att det finns färre lämpliga arbetslösa utan som tidigare nämnts p.g.a. ändrade regler. Dessa arbeten är mycket lämpliga för många arbetslösa som ett sätt att få fotfäste på arbetsmarknaden igen och de har inga undanträngningseffekter. Därför är det nödvändigt att reglerna i arbetsmarknadspolitiken utformas på ett sådant sätt att arbetslösa även får möjligheter att utföra dessa meningsfulla arbetsuppgifter. () ()
mot · GP02A280 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A280av ()Stuverimonopolet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa stuverimonopolet. Motivering En fri konkurrens och fri etableringsrätt är grundläggande för en marknadsekonomi och nyckeln till välståndsutveckling. Det är därför orimligt att tillåta monopol på olika områden, eftersom det försämrar och fördyrar. Alla med nya företagsformer skall ha tillträde till marknaden. Detta utan att bli hejdade av ålderstigna monopolinrättningar. Stuverimonopolet är ett sådant exempel. Det är exempel på ett av de många områden där fackföreningarnas makt inneburit stora fördyringar och effektivitetsförluster för rederier, företag och för enskilda människor. Stuverimonopolet förhindrar och fördyrar för rederier som själva vill sköta lassning och lossning av last, eller om de vill använda sig av det transportföretag som skall sköta vidarebefordringen av frakten. Stuverimonopolet är en anomali inom den svenska företagsamheten och bör avskaffas med det snaraste.