mot · GP02Sf245 · 2001-10-05 00:00:00 — Det var tidigare ovanligt att man gjorde lönekarriär eller ett avbrott i arbetslivet för att studera på nytt, medan det är vanligt att inkomsten skiftar för en stor del av befolkningen mellan olika perioder av livet. har bara drygt hälften av alla i arbetsför ålder fast anställning och närmare en femtedel av arbetskraften har tillfälliga eller osäkra anställningsförhållanden eller är egna företagare. Resten en fjärdedel befinner sig helt eller långvarigt utanför arbetslivet. Andelen livslånga och fasta anställningar minskar till förmån för projektanställningar och konsultverksamhet. Alltfler väljer att starta eget eller växlar mellan lönearbete och uppdragstagande och de nuvarande transfereringssystemen är inte anpassade för detta. Regelverket är snårigt och försäkringarna för egenföretagare är inte harmoniserade med regelverket för traditionella anställningar. Med dessa förutsättningar måste trygghetssystemen förändras. Om kravet för att omfattas av socialförsäkringssystemen även fortsättningsvis ska vara att man haft en tillsvidareanställning eller annan form av fast anställning, kommer allt fler att stå utanför socialförsäkringssystemen. De sociala trygghetssystemen är inte anpassade vare sig för dagens eller morgondagens arbetsmarknad. Framtidens trygghetssystem måste bygga på att alla ska omfattas av den gemensamma tryggheten oberoende av i vilken livssituation man befinner sig. En ensidig koppling till traditionellt lönearbete riskerar att utestänga alltfler från den gemensamma tryggheten och förhindra flexibilitet på arbetsmarknaden. I vår globaliserade värld är arbetsmarknaden helt annorlunda ut än vad den var , och det är allt vanligare att arbeta utomlands. Dagens arbetslöshetsförsäkring är inget tryggt skydd för dem som väljer att arbeta i ett annat land, och vederbörande omfattas t.ex. inte av den svenska arbetslöshetsförsäkringen när han/hon återvänder till . För att göra detta måste man först stå till den svenska arbetsmarknadens förfogande under en månad. Under den första vistelsemånaden i finns alltså inget yttersta skyddsnät, vilket innebär att arbetslöshetsförsäkringen måste anpassas efter den internationella, globala marknaden. Välfärdssystemen har förändrats, lappats och lagats . Vissa bidrag har försvunnit och andra har kommit till. Det har blivit ett lapptäcke med socialförsäkringar som många inte litar på och som saknar ett helhetsperspektiv. De välfärdsutredningar som arbetat har tvingats arbeta under stor tidspress. En utredning bör tillsättas som, likt den inför pensionsreformen, gör en genomgripande analys av framtidens behov och ger förslag till nödvändiga förändringar för att socialförsäkringarna ska anpassas till den nya tiden. Det finns behov av total översyn av hela socialförsäkringssystemet. bör hos regeringen begära förslag om en översyn av socialförsäkringssystemet. 12 Mål för ett reformerat trygghetssystem För livskvalitet och självbestämmande krävs både en social och en ekonomisk trygghet. Det viktigaste ekonomiska tryggheten finns i det egna arbetet och i det egna sparandet. De offentliga trygghetssystemen ska garantera en grundläggande ekonomisk trygghet för alla som människor måste stimuleras att klara sin egen försörjning. Människor har olika grundbehov som måste tillgodoses. Politikens uppgift är att bidra till att dessa behov blir tillgodosedda, och vi måste utgå från att människor vill få sina behov tillgodosedda på olika sätt. Därför måste de offentliga trygghetssystemen erbjuda möjlighet till rörlighet och flexibilitet i olika skeden i livet. Trygghetssystemen bör utformas så att en grundläggande ekonomisk trygghet garanteras och som personen ska stimuleras att klara sin egen försörjning. En stor del av tryggheten ska ligga i systemets konstruktion, med enkelhet, hållbarhet, tydlighet och förutsägbarhet. Vi vill skapa ett långsiktigt och hållbart trygghetssystem som ger människor stort utrymme att påverka sin egen livssituation. Risker som inte går att påverka måste spridas mellan individer, så att alla människor kan få en ekonomisk trygghet utifrån sina egna villkor. Ett rättvist trygghetssystem måste ge den som tar ansvar, men misslyckas, nya möjligheter att på nytt ta ansvar och växa som människa. Därför måste det finnas skyddsnät och en ekonomisk grundtrygghet som gör att människor vågar försöka, även om de riskerar att misslyckas. Ett trygghetssystem som stimulerar ansvarstagande, som den som misslyckas ges nya möjligheter, bygger på en positiv människosyn. Målsättningen i ett sådant trygghetssystem är att ge människor luft under vingarna. 13 Principer för ett hållbart trygghetssystem anser att trygghetssystemet bör bygga på följande principer: Långsiktighet ett långsiktigt hållbart trygghetssystem ska inte påverkas av hög- eller lågkonjunktur eller vara känsligt för demografiska förändringar. Detta är särskilt viktigt med hänsyn till den budgetlagstiftning som reglerar nivån på de statliga utgifterna genom utgiftstaket. Ett konjunkturkänsligt trygghetssystem slår undan benen för de solidariskt finansierade välfärdstjänsterna, som utgör den faktiska grunden i den svenska välfärden. Trygghetssystemet måste klara svängningar i den ekonomiska konjunkturen liksom förändringar i demografin. Det måste utformas så att det håller än den traditionella konjunkturcykeln. Trygghetssystemet skall möta den enskildes behov i olika skeden av livet och vid olika typer av situationer. Ett långsiktigt och hållbart trygghetssystem skall ge trygghet för den enskilde hela livet. Om trygghetssystemet är konjunkturkänsligt och kräver besparingar i lågkonjunkturer kommer inte hushållen att kunna planera sin ekonomi långsiktigt, vilket skapar otrygghet för den enskilde. För att ett framtida ekonomiskt trygghetssystem skall vara långsiktigt hållbart förutsätter det att det finns en bred politisk majoritet i likhet med den överenskommelse som ingicks i samband med reformeringen av pensionssystemet. Aktivitet - trygghetssystemet ska bygga på arbetslinjen och ställa krav på att de som får ersättning aktivt ska söka arbete för egen försörjning. I ett trygghetssystem som bygger på arbetslinjen bör kraven på den enskildes aktivitet och ansvar motsvaras av ett statligt ansvar att till exempel garantera rehabilitering om detta är nödvändigt. Kravet på aktivitet ska möta den enskildes behov utan att kränka dennes integritet. Målet med aktiviteterna är att de skall vara uppbyggande och de skall syfta till att förbättra anställningsbarheten hos den enskilde. Aktiviteterna skall utformas i samråd med den enskilde till en individuell handlingsplan. Det måste skapas ekonomiska incitament för båda parter och den nödvändiga aktiviteten måste sättas in i ett tidigt skede. Detta gäller oavsett om det handlar om rehabilitering eller utbildningsinsatser. Om insatser görs i ett tidigt skede förbättras den enskildes förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden och därigenom kunna försörja sig själv. Det är ingen större förändring av de regler som gäller . Skillnaden är att vi föreslår ekonomiska incitament för rehabilitering eller utbildning i ett tidigt skede. Grunden för att få ta del av det ekonomiska trygghetssystemet måste vara att den enskilde själv, genom de solidariskt finansierade välfärdstjänsterna, aktivt försöker påverka sin situation. Förutsägbarhet/enhetlighet - en stor del av tryggheten i trygghetssystemet ligger i att utformningen är enkel, överblickbar och långsiktigt hållbar. Genom att renodla trygghetssystemets olika ersättningsnivåer och skapa ett enhetligt system blir det också mer förutsägbart såväl för den enskilde som för staten. Att veta vad man har rätt till, när man söker stöd, ökar den enskildes trygghet. Ett förutsägbart och enhetligt ekonomiskt trygghetssystem blir enklare att hantera och har inte den gränsdragningsproblematik som dagens system har. Enhetlighet inom ersättningsnivåerna minskar också den administrativa belastningen och kan frigöra resurser som kan användas till att utarbeta individuella handlingsplaner tillsammans med den enskilde. Tydlighet - trygghetssystemet bör utformas så att systemet är lätt att hantera för den enskilde. Systemet skall också vara lätt att förstå och kommunicera med dem som administrerar systemet. Ett tydligt trygghetssystem gör det enklare för den enskilde att hävda sina rättigheter. Den enskilda individen måste bli mera synlig i systemet och stimuleras till aktivitet för att förändra sin livssituation till det bättre. De solidariskt finansierade välfärdstjänsterna, som rehabilitering, vård och utbildning, kommer att utnyttjas effektivare om vi sätter människan före systemet, och underlättar en ökad samordning mellan olika delar av trygghetssystemen och om den finansiella samordningen av aktörernas ekonomiska resurser förbättras. Fördelning - en fördelning måste ske, mellan fysiskt högpresterande och de grupper som har medfödda funktionshinder, kroniska sjukdomar eller särskilt utsatta yrkesgrupper, så att alla kan ta del av det ekonomiska trygghetssystemet på lika villkor. På samma sätt måste det vara möjligt att inom systemet skapa utrymme för en rimlig omfördelning mellan individer, också avseende livsinkomster och när i livet man drabbas av exempelvis långvarig sjukdom. Detta behov är särskilt tydligt i utformningen av dagens system då de som ännu inte hunnit kvalificera sig in i systemet är hänvisade till socialbidrag för resten av livet, medan den som precis kommit in i systemet får en relativt god ersättning för resten av livet. Omfatta alla individer ett ekonomiskt trygghetssystem måste ge alla människor en ekonomisk grundtrygghet, lika för alla. Detta innebär, till skillnad från , att alla människor skall garanteras en ekonomisk grundtrygghet som kompletteras med en obligatorisk inkomstbortfallsförsäkring. Systemet måste utgå från att alla människor har ett ansvar för att aktivt försöka påverka sin situation till det bättre med en tydlig målsättning att kunna skapa sig en egen försörjning. I systemet måste skapas utrymme för att alla människor oavsett funktionshinder, sjukdom eller nedsättning av arbetsförmågan får forma insatserna efter sina egna förutsättningar. I ett ekonomiskt trygghetssystem är det viktigt att även icke anställda får ta del av tryggheten. Detta innebär att även företagaren, den kombinationssysselsatte eller den studerande skall ha lika tillgång till det ekonomiska trygghetssystemet. Legitimitet ett trygghetssystem måste ha hög legitimitet. Människor måste kunna lita på systemet och känna att systemet är överblickbart, långsiktigt hållbart och att man i stor utsträckning kan påverka sin egen situation genom egen aktivitet. Dessa principer måste gälla om det ekonomiska trygghetssystemet skall uppfattas som legitimt. Det måste också finnas en koppling mellan den insats i form av avgifter som den enskilde betalar in i systemet och den ersättning som man får ut när man anlitar försäkringen. Legitimiteten i systemet urholkas om glappet mellan den inbetalda avgiften och den utbetalda ersättningen blir alltför stor. Vad som ovan anförts om principer för trygghetssystemet bör ges regeringen till känna. 14 Höjning av grundnivån En allmän försäkring ska täcka oväntat inkomstbortfall under de förvärvsaktiva åren. I försäkringen skall en lägsta ersättningsnivå en grundpenning garanteras. Grundtryggheten är inte kravlös utan alla har skyldighet att söka arbete eller genomgå rehabilitering för att få del av grundpenningen. Den som inte aktivt söker arbete, deltar i utbildning eller rehabilitering får ingen ersättning. anser att garantinivån grundpenningen ska möjliggöra en rimlig levnadsstandard. Den bör därför ligga på en högre nivå än den ekonomiska garanti som krävs för skälig levnadsnivå enligt socialtjänstlagen. vill höja grundnivån i den tillfälliga föräldrapenningen samt sjukpenningen. Föräldraförsäkringen bör samordnas men inte inordnas i arbetslivets trygghetssystem. Särskilda förslag om pensionssystemet, studiemedelssystemet och föräldraförsäkringen återfinns i motion om den ekonomiska politiken. bör hos regeringen begära förslag om en höjning av grundnivån till per dag i den tillfälliga föräldrapenningen och sjukpenningen. 15 Familj I den höjning av grundnivån till per dag som vi föreslår ingår garantinivån i föräldrapenningen. För att få en inkomstbaserad föräldrapenning under hela föräldraledighetsperioden krävs att man haft sjukpenninggrundande inkomst i minst . Det innebär till exempel att den som just avslutat sin högskoleutbildning inte får mer än per dag i föräldrapenning, vilket motsvarar innan skatten är betald och familjen måste med all sannolikhet komplettera med socialbidrag och bostadsbidrag. 15.1 Barnomsorgskonto Vårt alternativet till maxtaxan utgår från barnens och föräldrarnas behov. Förslaget omfattar alla barn, ger valfrihet och är rättvisare. Huvudsyftet är att ge ett stöd som underlättar föräldraskapet och som ger makten till föräldrarna. Utmaningen i familjepolitiken är att ge alla föräldrar bättre möjligheter att förena familje- och yrkesliv på ett bra sätt. Det kräver att föräldrarnas valfrihet ökar och att utrymme skapas för en mångfald barnomsorgsformer. Familjerna ska få lika möjligheter, men lösningarna behöver inte vara likadana. Vår politik för barnomsorgen innehåller tre förslag: Barnomsorgskonto om till en början /barn som kan användas . Det omfattar alla barn och ger föräldrarna möjlighet att välja barnomsorg, minska sin arbetstid eller stanna hemma under en del av barnens uppväxt. Avdragsrätt för barnomsorgskostnader om maximalt . Föräldrarna skall ha rätt att fritt välja barnomsorg. Barnomsorgskostnader skall vara avdragsgilla i den kommunala beskattningen. Kommunerna ersätts för uteblivna skatteinkomster. Etableringsfrihet för ny barnomsorg. Detta garanterar mångfald och ger valfriheten ett reellt innehåll. 16 Pensioner Många av de äldre pensionärerna, i synnerhet äldre kvinnor, har en mycket låg pension, eftersom de inte har haft samma möjligheter som de yngre pensionärerna att spara ihop till en egen pension. föreslår att bostadstillägget ska ersätta boendekostnader av kostnaden. prioriterar en generell höjning av pensionstillskottet eftersom det kommer fler låginkomstpensionärer till del. föreslår därför att pensionstillskottet höjs. När det nya pensionssystemet träder i kraft , med bland annat en höjd men beskattad grundpension, föreslår vi att grundpensionen höjs med ytterligare . Tillsammans med förslag till sänkta inkomstskatter, som innebär ytterligare pengar i plånboken för den som uppbär pension, kommer pensionärernas ekonomiska situation att förbättras betydligt. () () () () () ()