mot · GP02MJ518 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ518av m.fl. (mp)Mat och hälsa Innehållsförteckning Innehållsförteckning 20 Förslag till riksdagsbeslut 21 Inledning 22 Ökad medvetenhet 23 En gigantisk marknad med en gigantisk förändringspotential 24 Det sjuka samhället 24 Matens inverkan på hälsan 25 Tillagningens betydelse och hur vi äter 26 Naturens läkemedel 26 Riskerna med maten 27 De tio viktigaste hoten mot vår mat 27 Genmanipulerade livsmedel 27 Livsmedelstillsatser 27 Bekämpningsmedelsrester 27 Miljögifter 27 Antibiotika 28 Tillväxthormoner 28 Bakteriesjukdomar 28 Galna ko-sjukan 28 Bestrålning 28 Hotad mångfald 29 Ekologisk mat 29 Hälsohem 30 Den lokala marknadens betydelse, vikten av närproducerat 30 EU:s jordbrukspolitik 31 Djurhållning 31 Agenda 21-arbete och maten i kretsloppet 32 Mat på schemat 33 Mat på dagis och i skolan 33 Mat i äldreomsorg 34 Myten om , lagen om offentlig upphandling 34 Reformer för bättre och säkrare mat 34 Avslutning 36 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av förändrad livsstil.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning om livsstilens och kostens inverkan på vår hälsa.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behov av att beakta försiktighetsprincipen i jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändrade jordbrukssubventioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad märkning av livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till marknadsföring av ekologiska produkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljö- och hälsokrav i internationella handelsrelationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till konsument- och miljöorganisationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om moratorium för utplantering och försäljning av genmanipulerade livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning av genmanipulerade livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bristande kontroll i märkning av genmanipulerade livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av djurskyddslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mobila slakterier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mat på schemat.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hälsohem.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Agenda 21-arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mat på dagis och i skolan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mat i äldreomsorgen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagen om offentlig upphandling.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av sänkt moms på ekologiska produkter.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om sambandet mellan lokal produktion, regionalpolitik och säkerhetsaspekter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om rättigheten att få vegetarisk kost eller vegankost serverad i ungdomsskolorna.2 1 Yrkandena 1, 2, 15 och 18 hänvisade till SoU. 2 Yrkandena 14, 17 och 22 hänvisade till UbU. 3 Yrkande 19 hänvisat till FiU. 4 Yrkande 20 hänvisat till SkU. Inledning God hälsa är den kanske viktigaste förutsättningen för att leva ett gott liv. Men hälsa är ett komplicerat begrepp. Mycket forskning pågår på området, och man vet numer att det är en hel rad komponenter som påverkar hälsan. Hälsan skiljer sig också åt mellan olika samhällsklasser, kön och i olika yrkeskategorier. Det beror på att skilda livsvillkor påverkar andra förhållanden i våra liv, som i sin tur påverkar hälsan. Några parametrar som man vet har betydelse för hälsan är: motion, ekonomi, självbestämmande, tillgång till natur, vänner, sociala nätverk, mat, utbildning, trygghet, känslan av sammanhang, förhållandet till rökning och alkohol, möjlighet att påverka och att uttrycka sig, kärlek, tillgång till kultur etc. Det finns mått som beskriver t ex hur snabbt man kan låna ihop en viss summa pengar från sitt sociala nätverk i en krissituation. En vetskap om att det finns människor i närheten som ställer upp är en stor trygghet som i sig är viktig för hälsan. Vad har då mat med hälsa att göra? Inte allt, men väldigt mycket mer än vad vi tror, och garanterat mer än vad som forskningsmässigt är kartlagt. Både i positiv och negativ bemärkelse. Mat är livsnödvändigt, den är vårt bränsle. Men mat är tyvärr inte bara näring. Vi får via maten också i oss en rad främmande och syntetiska ämnen, vilka kan vara direkt eller indirekt skadliga. Matskandaler är inget nytt, och en process av ökad medvetenhet om risken med mat är igång bland upplysta konsumenter. Galna ko-sjukan och mul- och klövsjukan är färska larmklockor, vilka fått alltfler människor att reagera för hur mat produceras. Grundläggande är att mat är ett livsviktigt område vars värde delvis förvrängts av vinstintressen hos en konkurrensutsatt livsmedelsindustri. Vi konsumenter måste återerövra kunskap om vad mat är och vad kroppen behöver samt vad vi måste skyddas emot. Vi måste också som konsumenter kunna ta reda på exakt vad vi äter, vad vi ofrivilligt får i oss och hur det i sin tur påverkar oss. Framför allt måste vi veta hur vi ska kunna påverka mot en varsammare inriktning för sätten att producera mat. Allt detta har betydelse för , men i allra högsta grad även i ett globalt perspektiv. En stor orsak till den globala fattigdomen och miljöförstöringen är just hur mat produceras och distribueras. Ökad medvetenhet Intresset för mat och livsstilsfrågor har ökat kraftigt. Det är glädjande och angeläget. Att många unga väljer att bli vegetarianer eller veganer visar på engagemang och en vilja till ställningstagande i matfrågan och kanske särskilt för djurens livsvillkor. S.k. fastfood har fått sin motreaktion i slowfood en rörelse som finns i 45 länder, dock ännu ej i . Den arbetar mot storskaligt industriproducerad mat och mot att allt mindre tid ges för att njuta av maten. Livsmedelsindustrin hakar på med functional food mat som medicin. Det kan dock finnas anledning att fundera över hur dessa olika slag av mat kommer att användas och om det inte egentligen finns bättre sätt för konsumenter att få i sig behövlig näring. Konsumentorganisationer spelar i detta sammanhang en viktig roll för ökad medvetenhet och opinionsbildning hos allmänheten. En gigantisk marknad med en gigantisk förändringspotential Jordens alla miljarder människor, och för den delen jordens alla djurarter, behöver mat för sin överlevnad. Det är en gigantisk marknad. Att inlemmar jordbruksprodukterna i samma regelverk som annan varu- och tjänsteproduktion är signifikativt. Mat är inte längre hushållets egen angelägenhet, eller något för en fattig ensam kvinna att hinna med. I en värld som går över till ekonomistisk penninghushållning blir maten en ren industriprodukt som kan forslas och lagras utan hänsyn till ursprung, behovsbild eller lagringsmöjligheter. Om maten istället åter tilläts bli näringsriktig och fri från miljögifter, antibiotika, tillväxthormon, bakteriesjukdomar, bekämpningsmedelsrester, livsmedelstillsatser, genmanipulering, strålning, men är närproducerad med så strikta krav på miljövänliga förpackningar och transporter som möjligt, så vore det en historisk förändring. Och den förändringen skulle få positiva efterverkningar på en mängd politiska och vardagliga områden. Det är helt enkelt dags för en matrevolution! Vi vill därför inom fokusera på maten och dess betydelse för vår hälsa ur olika aspekter: människors och djurs hälsa, inklusive sjukvårdspolitik miljöpåverkan klimatpåverkan allmänna livskvalitetsaspekter rättvisa, demokrati, medbestämmande och egenmakt ur både lokal, nationell och global synvinkel ekonomisk stabilitet och regional utjämning. Det sjuka samhället för sjukpenning, rehabilitering och förtidspension närmar sig 100 miljarder. Det kan beskrivas vara skenande kostnader påtagligt högre än för bara . I var 278 000 personer sjukskrivna. Av dessa hade 100 000 varit sjukskrivna . Många är sjukskrivna av stressrelaterade orsaker. Sjukvården kostade totalt 160 miljarder, vilket är av BNP. Läkemedelskostnaderna uppgick till 15,6 miljarder. Totalkostnaden till följd av medicin-biverkningar är ungefär lika stor, uppskattar professor . på () till ca 20 miljarder. Människor rör sig också betydligt mindre än . Bukmåttet på vuxna har ökat och det finns fler överviktiga barn . Detta, tillsammans med de omvända matstörningarna anorexi och bulimi, är stora riskfaktorer för hälsan. Det börjar bli en allmänt omfattad åsikt att vi lever fel, äter fel och inte kan fortsätta på den inslagna vägen. Västerlandet måste helt enkelt förändra livsstil på en rad sätt, och förhållandet till maten är ett av de viktigaste. Vissa matskandaler har vi svårare att glömma än andra. Vid sidan av BSE är kampanj för att ersätta bröstmjölk med pulver en sådan som dessutom drabbade tredje världen svårt. Det är ett bra varningsexempel på hur lätt vi kan gå på övertygande reklam och överge det vi tror på. I själva verket är bröstmjölken oöverträffad näring för små barn. Den skyddar mot allt möjligt och är i sig komplett. Men man har funnit att även bröstmjölken, liksom vårt blod, innehåller olika miljögifter, bl a flamskyddsmedel. Matens inverkan på hälsan Felaktiga matvanor vet man är en stor hälsorisk, och många samband kvarstår att upptäcka. Kopplingar vi känner till är att felaktig kost kan orsaka både cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Faran med för lite fibrer, för mycket fett, socker och salt, t ex. Men dåliga matvanor kan t ex även leda till psykiska problem genom brist på olika ämnen. Det finns också rön som pekar på att för låga halter av essentiella fettsyror kan ha samband med hyperaktivitet, liksom överintaget av socker hos barn. Exemplen är många, men forskningsrönen otillräckliga och otillräckligt bekantgjorda. Klart är emellertid att gränsen för kretsloppet inte gör halt vid vår kropp; vår egen biokemi är i högsta grad en del av makro-kretsloppets kemi med samma ämnen som cirkulerar, vare sig de är organiska eller syntetiska. Parallellt med att vi äter mer eller mindre klokt får vi därför oavsiktligt i oss en rad syntetiska ämnen. Med industrimaten och raffinerade råvaror förgiftar vi oss själva inifrån kan man säga, och det är en osynlig process. Det finns därför ett mycket stort behov av forskning på vad vi indirekt får i oss via maten och hur det påverkar vår hälsa. Principen borde vara att aldrig tillföra kroppen ett främmande ämne innan man är hundraprocentigt säker på att det inte skadar kroppen. Av det skälet bör försiktighetsprincipen vara helt vägledande för all livsmedelshantering och för jordbruksmetoderna. Tillagningens betydelse och hur vi äter Det är inte bara vad vi äter, utan även hur vi tillagar maten som är intressant. I en ny studie har man t ex kunnat konstatera att den antroposofiska livsstilen kan motverka allergier. Ökat antal laktobakterier i tarmfloran tros vara en av anledningarna. Det ökar immunförsvaret och motverkar allergier. Den antroposofiska matkulturen är vegetarisk, biodynamiskt odlad med grönsaker som konserveras genom mjölksyrajäsning. Det tros kunna förklara varför allergier är så mycket mer ovanliga hos barn i t ex de baltiska länderna och . Man har också börjat pröva att tillföra mjölksyrabakterier till spädbarn på olika sjukhus i landet för att stärka deras tarmflora och immunförsvar. På i , , finns den konstgjorda magen (Egentligen TNO Gastro-Intestinal Model). Det är en modell av vår tarmkanal där forskare kan studera vad som händer i tarmen vid förändringar i livsmedelsprocesser. En konstgjord matsmältning alltså. Syftet är att ta reda på vilka komponenter som är nyttiga, och på vilka sätt mat ska beredas för att på bästa möjliga sätt tillvarata de ämnen som naturligt finns i livsmedlet. Det är exempel på forskning som kan komma att betyda mycket för framtiden. Slutligen inverkar det på hälsan hur vi äter i vilket tempo, i vilka situationer, i vilka miljöer, i vilket sällskap och utseendet på maten, dukning, form och färg har även en inverkan på hälsan. Det måste därför finnas en helhetsforskning runt livsstil och mat och vilken inverkan ett vidgat kostbegrepp får på hälsoforskningen. Naturens läkemedel När det gäller läkemedel har örter och ätliga växter en påtaglig medicinsk inverkan som vi i allmänhet har tappat kännedom om. Det är ur denna kunskap våra läkemedel har sitt ursprung. Men det har vi glömt och ställer alltför ofta vår tilltro till det lilla runda pillret i en förpackning som vi fått lära oss vara förtroendeingivande, och riskerar vi att glömma vilken kunskapskälla naturen är. Hur många plockar sig en bukett späda nässlor för att förebygga järnbrist, t ex? Vet småbarnsföräldrar att färska blåbär verkar lösande på magen, medan syltade blåbär är stoppande? Varför köper vi hälsokostpreparat mot förkylning istället för att äta rå vitlök? Vi ser detta både som en beklaglig och bedräglig utveckling. I sammanhanget kan det vara värt att tänka på att ett antal arter försvinner från vår jord p g a skövlingen av regnskog. Vi har inte längre en bred kunskap om vilka artegenskaper och möjligheter till botemedel som därmed försvinner ur bruk. Det är viktigt att vi återerövrar kunskapen om på vilket sätt olika växter och olika slags mat påverkar oss. Vad innehåller vad? Vilka organiska ämnen motsvaras av syntetiska? På vilket sätt är olika ämnen bra för kroppen och i vilka doser och kombinationer? Riskerna med maten Våra livsmedel är hotade på en lång rad sätt. Galna ko-sjukan är således inte något olycksfall i arbetet. Den är resultatet av en livsmedels- och jordbrukspolitik som ensidigt stimulerat kortsiktig ekonomisk , på bekostnad av livsmedelskvalitet och djurens väl. På följande sätt kan riskbilden struktureras upp. De tio viktigaste hoten mot vår mat Genmanipulerade livsmedel Det är oklart vilka effekter genmanipulationen har på exempelvis allergier och sjukdomsspridning. vill därför stoppa ytterligare genmanipulation av livsmedel till dess forskningen om riskerna har hunnit ikapp. Ännu större risker finns med genmanipulerade organismer i maten, s k GMO. Framför allt är problemet att riskerna inte är kartlagda. De stora genmatsföretagen är inte intresserade av mångfald, utan drivs av andra intressen. T ex är de flesta genmanipulerade livsmedel som säljs från början framtagna för att tåla ett visst bekämpningsmedel. I har denna utveckling lett till att det nu bara finns 30 rissorter. Det kan tyckas många, men det har tidigare funnits ca 10.000. Det speciella med genmanipulerade grödor är att genen inte bryts ned, eller späds ut. Den kan istället sprida sig genom ekosystemet, och kan därför bli farlig på ett unikt sätt. Hela ekosystemet kan således komma att påverkas av en enda GMO. Analyser av hur denna systempåverkan ser ut saknas. Biologisk naturlig mångfald kan därmed förvandlas till kortsiktig enfald eller en oönskad monstruös mångfald. Livsmedelstillsatser Ett stort antal ämnen tillsätts maten med olika syften, utan att man är säker på att de är ofarliga. Vi har på grund av EU-medlemskapet tvingats att godkänna omkring 100 tillsatsämnen som varit förbjudna i , bland annat azo-färgämnen och cyklamat. Azo-färgämnen kan utlösa allergiska reaktioner. Cyklamat kan vara cancerframkallande. Bekämpningsmedelsrester bekämpningsmedel som används i jordbruket sprids i miljön och förorenar grundvattnet. Bekämpningsmedel kan också vara hälsofarliga. Exempelvis är bekämpningsmedlet lindan cancerogent, och ogräsmedlet atrazin tros ge bröstcancer och minskad reproduktionsförmåga. I vissa länder överstiger av paprikan gränserna för bekämpningsmedel. Miljögifter Vår mat innehåller allt högre halter av miljögifter, ofta som en rest från förädlingsprocessen. Ett exempel är hexan, som används i produktionen av rapsolja. Många miljögifter bryts ner mycket sakta och anrikas i fettvävnad. Exempelvis är halterna PCB och DDT i fet fisk fortfarande höga, trots att dessa ämnen varit förbjudna . Antibiotika Det används nästan antibiotika till djur i , även om det är förbjudet att ge till friska djur. tillåter EU fyra tillväxtbefrämjande antibiotika, trots att bland annat () har uttalat att dessa bör begränsas. En fara med den utbredda antibiotikaanvändningen är att de bakterier man vill bekämpa blir resistenta mot just antibiotika. Tillväxthormoner Tillväxthormoner används i köttproduktionen i bland annat , och . Från EU:s sida har man försökt att införa ett importförbud mot detta kött. Förbudet visade sig dock strida mot . Bakteriesjukdomar gjorde en stor undersökning av salmonellabakterier i importerat kött. av de franska köttpartierna, som hade intyg om att köttet var salmonellafritt, innehöll salmonella. Det fuskas alltså ohämmat med intygen och några garantier för att kött är salmonellafritt finns därför inte. En stor del av salmonellabakterierna är dessutom resistenta så bakterierna kan sprida formliga epidemier via födan. Ett exempel är campylaepidemier, som i drabbar en kvarts miljon människor . Resistensen hos stammar av salmonella, campylobakter, enetereokocker och kolibakterier är ett av de största hoten mot folkhälsan i . Galna ko-sjukan De första fallen av galna ko-sjukan eller BSE () upptäcktes i . Dokument och vittnesmål har bekräftat att både den engelska regeringen och undanhöll allmänheten uppgifter om BSE för att skydda köttförsäljningen. Smittämnet är ett protein (prion), som är mycket motståndskraftigt. Sjukdomen angriper centrala nervsystemet hos idisslare och leder till döden. Misstanke finns även om att sjukdomen kan överföras till människor och orsaka en variant av den dödliga sjukdom. Bestrålning och i övriga EU-länder tillåts bestrålning av kryddor. I är dock bestrålning av andra livsmedel förbjuden. Vitaminhalten försämras av bestrålning, och när ett bestrålat livsmedel tillagas försvinner en del av näringsvärdet. Naturliga antioxidanter påverkas också negativt. I , , och är det tillåtet att bestråla vissa matvaror, vilka även når den svenska marknaden. Hotad mångfald Bekämpningsmedelsanvändningen har gjort att växter som blåklint och ett 50-tal andra åkerogräs hotas. Igenläggningen av jordbruksmark, ökad konstgödsling, minskat bete och röjande av odlingshinder som stenrösen, åkerholmar och småvatten, är andra förändringar som ligger bakom att nära 300 arter kärlväxter, av fjärilsarterna och en del andra insekter hotas av utrotning. hotar även den biologiska mångfalden genom de krav man ställer på kontroll av kultiverade fröer. Kontrollen kostar per sort. För mindre företag kan det innebära nedläggning och för stora fröhandlare att man väljer att kraftigt minska sortimentet. Kvar blir några få stora företag med ett begränsat utbud. Bland växter som hotas finns tomat, gurka och squash som är väl anpassade till vårt klimat. I synnerhet är det utsäden anpassade för speciella odlingsområden som blir för dyra, när man av ekonomiska skäl koncentrerar utbudet till de mest gångbara sorterna. För att råda bot på dessa problem krävs både en politisk kamp och att konsumenterna i större utsträckning väljer ekologiskt producerade livsmedel. Ekologisk mat Särskilda åtgärder bör av alla ovan nämnda skäl ägnas åt den produktion som tar fasta på både hög matkvalitet och på varsamma och ekologiskt försvarbara odlingsmetoder. Efterfrågan på ekoprodukter ökar, men tillgången ökar inte i samma takt. Fördomar finns runt vilka merkostnaderna för ekomaten är, men klart är också att de stora påslagen sker i butiksledet och inte skapas ute på åkern i odlarens led. Den märkning som finns på ekologisk mat har slagit väl ut. ökade både och sin försäljning av ekologiska produkter med uppåt . Här går det alltså i rätt riktning. Politiskt ser det inte lika ljust ut. Inte minst fortsätter EU att motverka en miljövänlig utveckling, genom att subventionera ett jordbruk baserat på bekämpningsmedel och konstgödsel. KRAV-märkningen visar för konsumenten att den produktionen sker utan kemiska bekämpningsmedel, konstgödsel, att djuren behandlas väl och får vistas ute i det fria och att GMO, genmodifierade organismer, ej förekommer i produktionen. Dessvärre kan man ändå inte helt garantera maten p g a ovan beskrivna problem. Gifter kan finnas kvar i jorden , GMO kan smygas in i något led i produktionskedjan utan att vara märkt. Det kan inte KRAV göra något åt, utan det krävs ett opinionstryck från samhället i övrigt för att förändra regelverken i riktning mot avgiftning. Mycket kan påverkas genom att konsumenterna ställer krav och gör medvetna val. drev i budgetförhandlingar igenom en utredning om möjligheten av och lämpligheten i att sänka eller slopa momsen på KRAV-märkta livsmedel. Ekologiska livsmedel behöver fortsatt stöd på olika nivåer genom produktionskedjan. Det ska löna sig att ta den hänsyn som t ex KRAV-märkningen och andra miljömärkningar garanterar. Därför är det viktigaste steget att gynna ekologiskt framtagna produkter med en sänkning av momssatsen, vilket skyndsamt bör utredas. Hälsohem Ett viktigt men förbisett instrument för att ändra sina felaktiga matvanor är att åka på hälsohem. Det enda landstingsägda som finns kvar är Österåsens hälsohem i . Det har 120 platser och tar emot patienter från hela landet på remiss från läkare. Det registrerar en ökad efterfrågan och har mellan 6 och 9 månaders väntetid. Många remitteras p g a stressrelaterade tillstånd. Hälsohemmet tar emot patienter med problem gällande övervikt, diabetes, ryggbesvär, rökavvänjning, stress etc, och alla patienter med dessa problem får gå hälsohemmets utbildning. Vi i ser hälsohem med kostutbildning som en stor resurs som det skulle behövas mer av. Det kan vara ett sätt att få en nystart och bryta en negativ livsstil. Vi är dessutom övertygade om att det vore lönsamt för samhället. Det är viktigt att undersöka möjligheter att utöka antalet sådana platser, att acceptera kostterapi som en verksam hälsoåtgärd och förmå fler landsting att driva och remittera till hälsohem. Den lokala marknadens betydelse, vikten av närproducerat I en värld som alltmer präglas av internationell handel och ett näringsliv som har exportinriktningen som överordnad princip, krävs det politisk medvetenhet och vilja att styra jordbruksproduktionen mot en lokalare och mer överskådlig marknad. Vinsten med kortare avstånd mellan odlare/bonde/producent och kunderna kan räknas in på många plan. Dels kan konsumenterna lättare kommunicera och kontrollera hur maten framställts och odlaren kan stå till svars på ett otvunget sätt, genom torgarrangemang och öppna gårdar, dels kortas transporterna till fromma för det globala klimatet och för varornas naturliga hållbarhet. Insatserna av konstgjorda hållbarhetsåtgärder, strålning, antimögelbehandling etc minskas, liksom behovet av konservering i alla former minimeras till fromma för färska vitminer och högt näringsinnehåll. Ju färskare mat, desto nyttigare. Villkoren för bönder och odlare bör vara såpass gynnsamma att incitamenten för kvalitetsinriktad lokal produktion ter sig som det attraktiva valet. får då även jordbruket i fattiga länder ett rättvisare utrymme. Egen försörjning av basgrödor kunde beredas plats istället för s k cash crops om världens matförsörjning i högre grad tillgodosågs av ett lokalt och regionalt baserat jordbruk. För vår egen regionala balans är ett livskraftigt och småskaligt jordbruk över hela landet och en småskalig distribution med t ex mobila slakterier, mindre och fler mejerier, decentraliserade destruktionsanläggningar och äkta lokala varumärken något som bildar stommen i en levande landsbygd.