mot · GP02Bo14 · 2001-12-13 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo14av m.fl. (c)med anledning av prop. 2001/02:58 till riksdagsbeslut avslår proposition 2001/02:58, förutom den del som gäller kooperativ hyresrätt. Nej till särskild lag om allmännyttiga bostadsföretag föreslår i propositionen att de bestämmelser som gäller för allmännyttiga bostadsföretag ska samlas i en särskild lag. Vi har redan i regeringsformen en rättighetslagstiftning. Det skall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet och för en god levnadsmiljö. 1 kap. 2 § RF. Kommunerna har ett tydligt ansvar för bostadsförsörjningen inom sina respektive territorier. Det kommunala bostadsförsörjningsansvaret framgår och fastslås i kommunallagen (1991:900) och socialtjänstlagen (1987:10). I ges också kommunerna ett grundläggande ansvar för att planera markanvändningen, vilket är av betydelse för att människors rätt till bostad ska kunna uppfyllas. Översiktsplanen bör dock ses över. Det råder en obalans mellan upplåtelseformerna. Främst har det fokuserats på den obalans som råder på hyresmarknaden. Det finns för få hyresrätter i de expansiva områdena i medan det på andra håll finns outhyrda hus. Detta råder man inte bot på med en ny lagstiftning som kan leda till att allmännyttan får en särställning bland boendeformerna. Det är viktigt att allmännyttan kommunernas bostadsbolag får möjlighet till samma villkor som andra upplåtelseformer. Vi anser att det ska råda neutralitet mellan upplåtelseformerna. Med en särskild lag särskiljs allmännyttiga bostadsföretag ifrån övriga bostadsföretag och regeringen favoriserar en speciell ägarkategori. mål är istället att de allmännyttiga bostadsföretagen som ägs av kommunen även fortsättningsvis, enligt gällande lagstiftning, jämställs med övriga bostadsföretag. Allmännyttan måste värnas eftersom den fyller en viktig funktion i dagens samhälle. Den erbjuder en boendeform som garanterar att det finns hyreslägenheter till rimliga kostnader för den som inte vill äga sin bostad. Men allmännyttans normerande funktion i fastställandet av hyresnivåer, dvs. bruksvärdessystemet, passar inte in i den bostadsmarknad som råder . Inga bostäder byggs om hyresnormerna tvingar fastighetsägaren att ta ut en hyra som inte täcker byggkostnaderna. Vi efterlyser därför en förändring mot större flexibilitet i det nuvarande bruksvärdessystemet: Låt även de privata bostadsföretagen bli en fullvärdig part i hyresförhandlingarna. Något som också hämmar bostadsbyggandet är hyresgästens rätt att kunna begära villkorsprövning. Eftersom detta innebär en stor osäkerhet för fastighetsägaren bör de hyresavtal som tecknas vid nyproduktion inte kunna omprövas i efterhand. Fria inflyttningshyror vid nyproduktion bör därför tillåtas och en karenstid införas, då hyresgästen inte kan begära en hyressänkning som fastighetsägaren inte ska kunna genomföra en hyreshöjning. Tillsammans med ett starkt besittningsskydd för hyresgästen handlar detta om att reformera bruksvärdessystemet, inte om att införa marknadshyror. Tillståndsplikten hotar självstyrelse I propositionen föreslås att överlåtelser av aktier eller andelar i ett kommunalt bostadsföretag i en sådan omfattning att kommunens bestämmande inflytande över företaget upphör ska godkännas av för att vara giltiga. måste också ge sitt godkännande vid överlåtelser av hela eller delar av ett kommunalt bostadsföretags bestånd av bostadslägenheter. Kommunerna kommer enligt förslaget att ha en tillståndsplikt gentemot länsstyrelserna. Ett av centrala budskap är att den kommunala självstyrelsen bör stärkas i förhållande till staten. Det är viktigt att kommuninvånarna känner att politiska beslut fattas av representanter som är insatta i de specifika förutsättningar och behov som finns i kommunen. Demokrati innebär för närhet till beslut istället för avstånd. Regeringens förslag till ny lag om allmännyttiga bostadsföretag är återigen ett tydligt exempel på hur beslutsfattandet ska fjärmas från medborgarna och ske så centralt som möjligt. Förslaget att regeringen via länsstyrelserna ska ha insyn i och kontroll över kommunpolitikernas lagstadgade rätt att fatta beslut på sina invånares vägnar avslås. Man låter nämligen förstå, illa dolt, att den vänsterstyrda regeringen avser bedriva sin politik i hela landet. Man låter också förstå att de folkvalda på kommunnivå inte har kompetens nog att bedöma vilka åtgärder som är bäst att vidta i deras kommuner. Även Lagrådet ifrågasätter allvarligt regeringens lagförslag: Lagrådet finner att det nu framlagda lagförslaget liksom det gällande systemet med sanktioner mot kommuner som överlåter bostadsföretag innefattar en inskränkning av det kommunala självstyret eftersom en överlåtelse av kommunala bostadsfastigheter eller andelar i kommunala bostadsföretag blir helt beroende av att tillstånd meddelas av en statlig myndighet. Det rör sig dessutom om en inskränkning av självstyret på ett för kommunerna centralt ansvarsområde, nämligen bostadsförsörjningen. I jämförelsen mellan olika delar av landet ser man att bostadssituationen är väldigt skiftande. Bostadsmarknaderna i kommunerna kräver därför skräddarsydda lösningar istället för centrala direktiv. ståndpunkt är att allmännyttan måste värnas, men utifrån vår demokratisyn anser vi att det är kommunernas uppgift att fatta beslutet om de vill eller måste sälja ut de allmännyttiga bostadsföretagen. som regeringen vill hindra kommunerna från att själva genomföra de omstruktureringar som anses nödvändiga föreslås att en ny myndighet inrättas med uppgiften att ge fortsatt statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Vari ligger rimligheten i att regeringen först hindrar kommunerna från att genomföra nödvändiga omstruktureringar för att sedan med statliga medel hjälpa dem ur den ekonomiska knipa man har försatt dem i? avslår förslaget gällande ny myndighet för statligt stöd till omstrukturering. Överlag saknar nytänkande i propositionen. Flertalet av regeringens förslag gällande allmännyttiga bostadsföretag skulle innebära en återgång till gamla system som inte överensstämmer med de problem vi har att lösa. Kooperativ hyresrätt har länge efterfrågat en lag om kooperativ hyresrätt, något som regeringen också tar upp i prop. 2001/02:62 Kooperativ hyresrätt. Därför bifaller vi förslaget om kreditgarantier för kooperativ hyresrätt. () () () () ()