ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk383 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk383av och ()Utjämningskonto för fiskare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utjämningskonto för fiskare. Motivering Inom jordbruket finns en rad bestämmelser och stödmöjligheter som gör verksamheten lättare för utövarna. Fiskenäringen saknar i stort sett dessa möjligheter. Fisket bedrivs ofta fortfarande av enskilda personer. Fiskare driver ofta verksamheten som enskild firma. Fiske är dessutom extremt väderberoende. Tillgången på fisk varierar mycket, dels mellan årstiderna, dels mellan åren. Båtar och redskap är dyra och kräver kapital. Ett haveri eller en större nödvändig investering kostar ofta tiotusentals, ibland hundratusentals, kronor. En ny fiskebåt är en stor investering för den enskilde. Den svenska fiskeflottan blir allt äldre. Båtarna håller inte alltid moderna krav på säkerhet, komfort och ändamålsenlighet. Det är därför angeläget att få till stånd en förnyelse av fiskeflottan. En nödvändig större reparation eller en nyinvestering kan under dåliga år vara svår att finansiera. Om det fanns möjligheter att lägga undan pengar under gynnsamma år för att användas när verksamheten så kräver, alternativt dela upp kostnaden skattemässigt , skulle mycket vara vunnet. Vi anser att det bör införas en möjlighet för fiskare, även om de bedriver verksamheten i bolagsformen enskild firma, att via ett slags utjämningskonto för fiskare kunna dela upp kostnader för reparation, underhåll och investeringar mellan skatteåren. () ()
mot · GP02Sk385 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk385av ()Avdrag för personalvård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om rätt till avdrag för kostnader för personalförmån. har ofta egna idrotts- och sportanläggningar. Kostnaderna för dessa är avdragsgilla och personalen kan nyttja dem fritt utan krav på att redovisa en skattepliktig förmån. För mindre företag är förhållandena annorlunda. Skall de kunna erbjuda sina anställda motsvarande tillfällen till sport- och motionsaktiviteter måste de kunna erbjuda årskort till simhallar, gym och liknande. I sådana fall uppstår i de flesta fall en skattepliktig förmån. Detta innebär att mindre och medelstora företag som vill befrämja sin personals hälsa behandlas ofördelaktigt av skattebestämmelserna. Här måste lagstiftningen ändras så att reell likabehandling kan uppnås. Av denna anledning bör personalförmåner av detta slag vara avdragsgilla för företaget och inte behandlas som skattepliktig intäkt för den anställde upp till ett belopp av .
mot · GP02Sk386 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk386av ()Företags avdragsrätt vid deklarationshjälp Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdragsrätt för kostnader för deklarationshjälp eller skattekonsultation för juridiska personer. Motivering Nästan ingen av landets cirka 700 000 egenföretagare klarar av att deklarera på egen hand och tar hjälp av en expert, enligt en undersökning gjord av . Problemen med självdeklarationen har samband med de krav som ställs på bokföring och bokslut och den krångliga utformningen av bland annat skattereglerna. Kostnaderna för deklarationshjälp är inte avdragsgilla vare sig för näringsidkare eller privatpersoner. Verkligheten ser dock olika ut för olika företag. Stora företag som har ekonomiavdelningar med anställda skatteexperter får göra avdrag för deras lönekostnader. Alltså blir det i praktiken en avdragsgill deklarationshjälp. En småföretagare som anlitar en skattekonsult för att få samma sorts rådgivning får inte göra avdrag för kostnaden. Detta måste betraktas som en allvarlig diskriminering av små företag i förhållande till stora företag. Om ett bokföringsföretag anlitas för att handha den löpande bokföringen och bokslut är dessa kostnader avdragsgilla i näringsverksamheten. Den merkostnad som i ett sådant fall uppkommer om samma företag skall upprätta näringsidkarens deklaration blir i många fall försumbar. Den näringsidkare som köper enbart deklarationshjälpen får däremot en stor kostnad som inte medger avdrag. (SOU 1995:137) övervägde frågan om avdragsrätt för kostnader i skattemål mot bakgrund av att ombudsarvoden i taxeringsmål och deklarationshjälp inte är avdragsgilla. Utredningen fann dock inte skäl för att föreslå en ändring av gällande rätt. Enligt utredningen får grunden för att juridiska personer inte medges avdrag för sådana kostnader sökas i att det inte är fråga om kostnader i driften utan om kostnader som åligger alla och envar i samband med taxeringen. Då de faktiska förhållandena emellertid uppvisar stora variationer i sättet att inhämta nödvändig expertis är det högst rimligt att också avdragsrätten för skattekonsultation vid deklaration behandlas lika. En avdragsrätt för kostnader för deklarationshjälp eller skattekonsultation bör införas för juridiska personer.
mot · GP02Sk387 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk387av m.fl. (fp)Avdragsrätt för gåvor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag om avdragsrätt för vissa gåvor till ideellt och humanitärt arbete. Motivering Med stor oro konstaterar vi att bidrag till världens fattiga länder ligger långt under den nivå på en procent av BNI som en gång fattade beslut om. Varje gång den socialdemokratiska regeringen lagt fram ett sparpaket har ingen utgiftspost fått vidkännas så kraftiga nedskärningar som biståndet. Även om anslagen till internationellt solidaritetsarbete ökat marginellt , så återstår mycket innan enprocentslöftet är uppfyllt. har behovet av stöd till världens fattiga människor inte minskat, tvärtom. får vi bevis på det enorma behov som finns i olika delar av vår värld. Regeringens oförmåga att återgå till enprocentsmålet inom biståndets område innebär att solidaritetshandlingar från enskilda människor blir allt mer betydelsefulla. För att uppmuntra enskilda donationer anser vi att en avdragsrätt för gåvor till ideella ändamål bör införas. En avdragsrätt av denna typ finns i andra länder såsom , , , , , och . Som en kompensation för det sänkta statliga biståndet föreslår vi sålunda att donationer till enskilda organisationer ska vara avdragsgilla upp till ett fastställt belopp. Avdragsrätten borde kunna utformas på så sätt att den kan gälla för följande typer av organisationer: organisation som utövar hjälpverksamhet till förmån för personer som behöver bistånd av särskilda sociala eller ekonomiska skäl organisation som utövar internationell biståndsverksamhet organisation som verkar för internationellt samförstånd eller för demokrati samt respekt för de mänskliga rättigheterna organisation som arbetar för att bekämpa sjukdomar, aids eller för att förbättra villkoren för sjuka eller handikappade Ett högsta belopp för avdrag bör fastställas liksom ett minsta belopp. Det bör ankomma på den skattskyldige att styrka att gåva givits. bör upprätta en förteckning över organisationer till vilka gåvor kan anses avdragsgilla. Avdragsrätten bör utformas så att den har samma värde oberoende av givarens inkomst exempelvis i form av en reduktion på slutskatten. () () ()
mot · GP02Sk389 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk389av och ()Fastighetsskatt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fastighetstaxeringens och fastighetsskattens orimliga effekter. beslutar sänka fastighetsskatten i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar ta bort förmögenhetsskatten i enlighet med vad som anförs i motionen. Motiv Efterfrågan på bostäder, och därmed prisuppgången, har varit mycket kraftig i delar av landet. Inte minst i ökade husvärdena rejält då regeringen släppte taxeringsvärdena fria frysning. Taxeringsförfarandet har resulterat i att regioner med tillväxt och inflyttning ger höga marknadspriser på bostäder och därmed hög fastighetsskatt. Till detta kommer så förmögenhetsskatten. Den ekonomiska situationen blir inte lättare för de småhusägare som betalat av sina lån och i stället blir påförda skatt för förmögenhet. Vad gör den barnfamilj som satsat på ett äldre hus med renoveringsbehov och ser sin väl genomtänkta budget och finansieringsplan kraschlanda p.g.a. ständiga förändringar från statens sida? Ett höjt taxeringsvärde för ett sådant hus och därmed höjd fastighetsskatt innebär inte att de boendes förmåga att betala skatt ökat. Både fastighets- och förmögenhetsskatten är konfiskatoriska. Fastighetsskatten är till sin utformning oresonlig. Vi anser att de äldre så länge det går skall kunna bo kvar och verka där de önskar. Inte heller unga familjers val av bostadsort skall kullkastas p.g.a. konfiskatorisk fastighetsskatt. De skall inte tvingas ge upp sin målsättning att t.ex. låta barnen växa upp på en mindre ort, som genom deras val skulle kunna leva vidare och utvecklas. En orättfärdig fastighetsskatt har kompletterats med en godtycklig begränsningsregel. En regel som innebär nya krångliga regler och svåra skattekonsekvenser. före valet är regeringen uppenbarligen skakad av det hårda opinionstrycket mot fastighetsskatten. Ånyo söker regeringen värja sig i denna för socialdemokraterna besvärliga fråga. Att skattesatsen sänks för både småhus och hyreshus parerar på intet sätt de mycket höga taxeringsvärden som bl a drabbat . Vi anser att de skadliga fastighets- och förmögenhetsskatterna helt och hållet måste avvecklas. De ständiga förändringarna och politiska ingreppen måste upphöra. För att lindra fastighetsskattens orimliga effekter skall taxeringsvärden ligga till grund för beräkningen. I de områden där prisutvecklingen lett till sänkta taxeringsvärden skall dessa lägre värden gälla. För att minska de regionala skillnaderna skall endast halva markvärdet ligga till grund för beskattningen. som en bostad byggs skall fastighetsskatt inte tas ut. föreslår att skattesatsen för småhus skall vara och för flerbostadshus . Som ett led i den successiva avvecklingen av förmögenhetsskatten vill vi genast slopa sambeskattningen. () ()
mot · GP02Sk390 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk390av och ()Reglerna för bilförmån Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning om att bilens anskaffningspris skall ligga till grund för bilförmånen. Motivering För många företagare utgör bilen ett arbetsredskap likväl som t ex dator och telefon, ett arbetsredskap som är nödvändigt för att skapa och bibehålla kunder och leverantörer. För många företagare utanför storstadsregionen är bilen till och med ett måste, om en meningsfull verksamhet skall kunna bedrivas, eftersom avstånden är stora och alternativa kommunikationsmedel saknas. Där finns inga tunnelbanor och täta bussförbindelser. Regler om bilförmånens värde måste grundas utifrån den verklighet som företagaren bedriver sin verksamhet. Insatsen på för att starta ett aktiebolag är mycket pengar för en privatperson. Att dessutom investera i en bil för att kunna nå kunder och leverantörer är för många svåruppnåeliga mål, eftersom det tär inte bara på företagets rörelsekapital utan även på privatekonomin, som reglerna är utformade . Om företagaren köper en bil i företaget beskattas denne för bilförmån. Värdet på bilförmånen beräknas på bilens nypris även om företagaren av ekonomiska skäl köper en begagnad bil. Till detta nypris skall även extra utrustning läggas till, som t ex vinterdäck, trots att vinterdäck enligt lag är obligatoriska att använda under del av året. På bilförmånen ska företaget inbetala arbetsgivaravgifter och källskatt, vilka är improduktiva pengar för verksamheten. Om företagaren däremot använder företagets bil i ringa omfattning påförs ingen bilförmån. Med ringa omfattning menas att bilen används privat högst tio gånger och körs högst , en regel som torde vara anpassad till storstadsförhållanden. Om företagaren i stället väljer att köpa bilen privat för att använda den i verksamheten, måste ytterligare privata pengar till bilinköp skaffas fram (tidigare till aktiekapitalet). Speciellt i , för att kunna röra sig fritt, är det nödvändigt att det finns minst två bilar i varje familj, om den ena bilen används i företaget. För nyttjande av den privata bilen erhåller företagaren ersättning från företaget varav per mil inte beskattas. per mil är en ersättning som på intet vis täcker privatpersonens kostnad för anskaffande och underhåll av bilen. Fördelen med att anskaffa bilen i företaget, i stället för att köpa den privat, är att det satsade kapitalet (aktiekapitalet) kan användas för inköp av detta arbetsredskap. Nackdelen är att företagets kapital även måste användas till arbetsgivaravgifter. Reglerna för bilförmån måste ändras, så att underlaget för bilförmånen beräknas på verkliga anskaffningspriset. Vidare bör reglerna ändras så att nyttjande av bilen i ringa omfattning avser ett avsevärt högre miltal samt att antalet gånger bilen används inte påverkas. () ()
mot · GP02Sk391 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk391av ()Skattetryck och bidragsberoende Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatternas och bidragens betydelse för inlåsningseffekt och minskat handlingsutrymme. Motivering Mer än ett barn av tio lever i familjer som uppbär socialbidrag. En femtedel av den disponibla inkomsten för ensamstående med barn består av ekonomiskt stöd. Otryggheten handlar om att alltför många känner att osäkra bidragsbeslut från politiker styr deras tillvaron och skapar en oro vilken inte rimligen kan befrämja ett gott föräldraskap. Får jag mer i lön så sjunker bara bostadsbidraget med motsvarande summa säger , ensamstående mamma. Hon menar att det svenska bidragssystemet är lite märkligt eftersom det inte gynnar dem som arbetar. Om situation och andra med liknande erfarenhet kan man läsa i tidskriften 10/01 under rubriken . Till familjens ekonomiska situation måste läggas de extremt höga skatterna som utan tvekan utgör en familjs absolut största utgifter. Det stora bidragsberoendet som detta fört med sig är ett system som låser in familjen i en rundgång av höga skatter och bidrag och starkt påverkar ett barns uppväxtmiljö. I stället för att välkomna föräldrars och barns önskemål om att själva kunna påverka sina liv och finna livskraft så möts många av misstro och förbud. Samhället har svårt att acceptera nya vägar och mönster för att kunna ta sig ur denna inlåsning. Detta stora bidragsberoende skapar frustration och otrygghet. Rundgången mellan skatter och bidrag som utmärker det svenska systemet får till följd att många hushåll betalar skatt med den ena handen och får tillbaka bidrag med den andra. I stället för att öka behovet av bidrag borde regeringen öppna möjligheter för människor att ta sig ur detta bidragsberoende, fattigdomen och den ökade graden av ohälsa. Tro på dem och ge dem möjlighet att få forma sina liv. Enmansutredaren fick i uppdrag att analysera de samlade effekter för barnfamiljer av skatter, bidrag och avgifter. Utredningen valde att avgränsa undersökningen till vad som upplevdes vara de centrala familjestöden, bostadsbidrag, barnbidrag och underhållsstöd. Tyvärr valde regeringen att inte låta skattesänkningars eventuellt gynnsamma effekt för låg- och medelinkomsttagare ingå i utredningsdirektiven. Men, den stora behållningen av utredningen blev ändå att den klart visar på att höga skatter leder till höga marginaleffekter främst för denna grupp. Detta har också hävdat och borde inte ha varit främmande för regeringen. Det höga skattetrycket begränsar familjers möjlighet att klara sig själva. Det mest naturliga hade i stället varit att den som betalar skatt inte skall behöva bidrag och den som behöver bidrag skall inte behöva betala skatt.
mot · GP02Sk393 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk393av ()Förmögenhetsskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa förmögenhetsskatten. Motivering Att ha en sparad slant är att skapa en buffert i sin ekonomi . Det är emellertid dyrbart att spara med de skatteregler som gäller. Det visar sig att fördelningen av sparande och förmögenhet är extremt ojämn i i jämförelse med andra länder. Fördelnings- och skattepolitiken skapar mycket lika inkomster . Baksidan av myntet är att det är svårt att kunna påverka sina inkomster eller sätta undan pengar till sparande. Har man väl fått ihop en liten sparad slant så minskar värdet med inflationen. En rimlig målsättning bör vara att så många hushåll som möjligt skall kunna äga sin bostad och ha en sparad slant därtill. På så sätt kan man få en stabil hushållsekonomi som klarar sämre tider och ger en möjlighet att planera vardagen i livets olika skeden. Det är också viktigt för samhällsekonomin att det finns ett sparande som gör det möjligt att investera . Det är kanske roligare att använda pengarna direkt, det kan kännas som en risk att inte använda pengarna direkt. Därför behövs det att man tjänar något om man skall spara. Om man sätter in på banken så får man tillbaka och pengarna kan göra nytta . Om man har en villa och vill spara kommer emellertid staten att ta hela räntan, åtminstone om man bor i storstäderna. går till kapitalskatt och går till förmögenhetsskatt. Det blir inte någon stor idé att vara klok och spara. Är det inflation förlorar man till och med på affären och det hade varit klokare att använda pengarna direkt till att kosta på sig något roligare. Skulle man köpa aktier istället är utdelningen kanske varav staten tar i avkastningsskatt och i förmögenhetsskatt. Förmögenhetsskatten betalas till största del av människor med låga eller normala inkomster. Statistik från SCB för visar att av de totalt staten tog in i förmögenhetsskatt betalades av personer med förvärvsinkomster . Förmögenhetsskattens utformning innebär att de som har stora tillgångar och förmögenheter betalar relativt mindre i skatt i jämförelse med dem som har små eller inga tillgångar. Ägare till mindre fastigheter såsom egnahem betalar förmögenhetsskatt men ägare till stora hyreshus eller jordbruksfastigheter betalar inte förmögenhetsskatt. Vissa sorters aktier är förmögenhetsbeskattade andra inte.
mot · GP02Sk394 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk394av ()Mervärdesskatten för konstgallerier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mervärdesskatteregler för gallerier. Motivering I och på andra håll utgör gallerier en viktig del av kulturutbudet. Galleristerna hjälper konstnärer att kunna sälja sina tavlor så att de kan leva på sin verksamhet. , särskilt , har internationellt sett haft många gallerier där människor kan möta samtidskonsten. Konstgallerierna är ett viktigt inslag i kulturlivet och de utgör mötesplatser där konstnärer kan finna köpare till sin konst. Mervärdesskattereglerna försvårar emellertid för gallerier och antalet gallerier krymper, åtminstone i . Om en konstnär säljer sin tavla via galleri blir försäljningen belagd med mervärdesskatt. Det blir dyrt när galleriet skall ha hyra och dessutom tillkommer mervärdesskatt när tavlorna säljs. De flesta konstnärer betalar ingen mervärdesskatt när de säljer sina tavlor själva. Konsten får säkert ett högre värde genom galleriernas förmedlingsverksamhet. Konstnären får emellertid mindre betalt antingen direkt eller genom att färre tavlor säljs om tavlorna blir dyrare. De flesta som köper konst är privatpersoner som inte kan dra av mervärdesskatt och som är känsliga för priset. Det är olyckligt om skattereglerna leder till att det säljs färre tavlor och färre konstnärer därmed kan leva på sitt arbete utan måste leva på bidrag i stället. Mervärdesskattereglernas effekter för gallerier bör därför ses över.
mot · GP02Sk395 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk395av och ()Moms på dansarrangemang Förslag till riksdagsbeslut begär hos regeringen en utredning för att tillgodose de i motionen framförda synpunkterna angående mervärdesskatten på dansarrangemang. Motivering Enligt nu gällande regler skall man betala i moms för s.k kulturarrangemang, men om en arrangör ordnar dans i anslutning till ett kulturarrangemang utgör momsen , varvid även kostnaderna för artisterna skall inräknas. i anslutning till artistframträdanden borde givetvis i sin helhet betraktas som ett gemensamt kulturarrangemang och således även jämställas vad avser momsen dvs . Vad som ovan beskrivs har påpekats av företrädare för branschen. bör skyndsamt vidta åtgärder för att undanröja denna orättvisa. Vi upprepar således våra krav från med denna motion. () ()
mot · GP02Sk396 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk396av m.fl. (s)Översyn av kulturmomsen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gränsdragningarna på kulturområdet. Motivering Det pågår en livlig debatt om hur hög momssatsen skall vara inom olika kulturområden. Bokmomsen är det senaste exemplet och förslag har enligt budgetförslaget från regeringen lagts fram om att sänka bokmomsen till . Andra krav är sänkt moms på så kallad folkparksdans och nöjesparker. Folkparksdansen är belagd med en momssats på . Detta verkar aningen märkligt då det för exempelvis balett och annan dans som uppförs på scen tillämpas en momssats på . Finns det någon skillnad mellan om man dansar själv och om man tittar på dans? Fallet verkar vara så om man jämför verksamheternas momssatser. För svenska nöjesparker, såsom exempelvis och , tillämpas en momssats på som andra snarlika upplevelseanläggningar såsom djurparker, konserter och teatrar har en momssats på . Det ter sig aningen ologiskt att skilja ut vissa snarlika verksamheter med olika momsnivåer. I grund och botten kanske det handlar om hur högt verksamheterna värderas och vad som ska ingå i begreppet kultur. Förändringar av momsen påverkar skilda branscher olika. En konkurrenssnedvridning uppstår om inte hela branschsegment erhåller samma moms- nivå. Det är dags att ta ett samlat grepp kring dessa frågor. Vi föreslår därför att regeringen i samband med ett kommande budgetarbete ser över gränsdragningarna på det som brukar innefattas i begreppet kulturområdet. () () ()
mot · GP02Sk397 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk397av ()Moms på danstillställningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av skattesatserna på olika kulturarrangemang. Motivering Att dansa har och kulturer varit ett självklart sätt att uttrycka sig och roa sig. Variationerna är många: folkdans, gammeldans, mogen dans, linedance m.fl. Dansen ger glädje, motion, hälsa, och livskvalité. Dansen är en viktig och stor del av kultursektorn och har hundratusentals utövare i alla åldrar. För tillträde till dansarrangemang i är skattesatsen men för tillhandahållande av vissa andra kulturaktiviteter är skattesatsen . tillämpar reducerad skattesats, . för inträde till föreställningar när det gäller cirkus, bio, teater, opera, baletter och till konserter. För danstillställningar gäller . Det är olyckligt om det görs skillnad på synen på kultur och på vilken skattesats som ska råda på de ovan nämnda aktiviteterna. Det är min uppfattning att regeringen bör ta initiativ till en översyn av kulturmomsen.
mot · GP02Sk398 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk398av m.fl. (s)Kulturmoms vid danstillställningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av kulturmomsen. Motivering Det pågår en livlig debatt om hur hög momssatsen skall vara på kultur. Ett exempel är kravet på sänkt moms på så kallad folkparksdans. Detta krav innebär att denna dansform skall jämföras med andra dansformer t.ex. balett. Enligt vår mening är det nu dags att ta ett samlat grepp. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av kulturmomsen. Översynen bör då också innefatta det som har aktualiserats bland annat på kravet sänkt moms för folkparksdans, nämligen vad som skall innefattas i begreppet kultur. () () () ()