mot · GP02Fi297 · 2001-10-05 00:00:00 — 6 Skatteförslag för trygghet i boendet och nivån på fastighetsskatten spelar en stor roll för många. Det gäller småhusägare, bostadsrättsägare och hyresgäster. har vid sidan av världens högsta skatter och har den i särklass hårdaste beskattningen på boendet i hela världen. Svenska hushåll betalade i genomsnitt av sin disponibla inkomst i boendkostnader 1999. är det enda landet i EU vars hushåll har högre kostnader för boende. Fastighetsskatten drabbar alla boende oavsett inkomst och betalningsförmåga, tvärt emot den skatteprincip som borde gälla i : skatt efter bärkraft. Fastighetsskatten hotar i vissa fall äganderätten för personer med låga inkomster som inte har råd att betala skatten. kan därför inte acceptera den kraftiga skattehöjning som regeringens förslag innebär för stora grupper, vilket inte minst drabbar pensionärer och låginkomsttagare i expansiva områden. Den omräkning av taxeringsvärdena som skett slår mycket hårt mot en del bostadsområden. Ökningar av taxeringsvärdet på är inte ovanliga. Endast på ett fåtal platser i sänks taxeringsvärdena. Den höga skatten får till följd att människor med låga inkomster får svårt att bo kvar i attraktiva områden. De nya taxeringsvärdena får dessutom till följd att arvsskatten och förmögenhetsskatten ökar dramatiskt för många. 6.1 Sänkt fastighetsskatt anser att systemet med statlig fastighetsskatt bör avvecklas. I stället bör kommunerna ges möjlighet att ta ut en låg avgift för täckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service kopplad till fastigheten. Dessutom har vi finansierat en fortsatt frysning av taxeringsvärdena. Genom att tillåta att taxeringsvärdena skjuter i höjden i många områden accepterar regeringen kraftiga höjningar både när det gäller fastighetsskatten och förmögenhetsskatten för stora grupper som inte har så stora marginaler att leva på. Våra förslag på fastighetsskatteområdet utvecklas vidare i en särskild motion 2001/02:Sk448. Skattebortfallet till följd av våra förslag beräknas sammantaget till , samt . 7 Sänkta kapitalskatter för ett ökat företagande och fler jobb Grundbulten i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och att därigenom öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta åstadkoms genom en balanserad finanspolitik i kombination med strukturella åtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt. Det är av största vikt att får ett mer småföretagarvänligt klimat än , inte minst för att en så stor del av vår befolkning har sin huvudsakliga inkomst från små och medelstora företag. Det är också dessa mindre företag som har störst potential att expandera genom nyanställningar. En väl fungerande marknadsekonomi med god finansiering av småföretag kräver en stor andel privata finansiärer. Privata finansiärer är ofta mer beredda att ta risker vid företagsetableringar. Goda villkor för privat riskfinansiering i småföretag är viktiga av dessa skäl. De stora börsbolagen visar en stark tendens att förlägga mer och mer av sin verksamhet till utlandet. För att vända denna trend måste vi ta företagens situation på allvar. Förändringar behöver göras för att inte kapital och kompetens två mycket viktiga faktorer för ett gott företagsklimat skall flytta utomlands. Här spelar beskattning av inkomst och kapital en viktig roll. 7.1 Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen Ett av de grundläggande problemen i svensk ekonomi har varit det negativa enskilda sparandet. Trenden har vänts men fortfarande finns all anledning att lyfta fram sparandets betydelse i den ekonomiska debatten. Skatteregler och lagstiftning måste stimulera sparande. En minimimålsättning är att sparandet kan resultera i en real avkastning även efter skatt. Villkoren för sparande får inte försvåra för sparkapitalet att kanaliseras till företagssektorn för att nyttiggöras till investeringar i näringslivet. 7.1.1 Avveckla förmögenhetsskatten betalas på fysiska personers nettoförmögenhet (tillgångar minus skulder). Nivån är på belopp som överstiger för ensamstående och för gifta eller sammanboende enligt regeringens budgetproposition. Regeringen lägger i budgetpropositionen för fram förslag till en sänkning av förmögenhetsskatten, men detta är enbart för att mildra effekterna av att fastighetstaxeringsvärdena räknades upp kraftigt . För många kommer slutresultatet av regeringens förändringar i alla fall att innebära höjd förmögenhetsskatt. De senaste årens utveckling har visat på svårigheterna att bibehålla förmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst att finna i den ökande internationaliseringen som gör det omöjligt för att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärt överstiger omvärldens. Förmögenhetsbeskattningen som tidigare kunnat motiveras av fördelningspolitiska skäl får helt andra effekter än de tänkta. Detta har tydliggjorts bl a genom att regeringen befriat huvudägarna i aktiebolag från förmögenhetsskatt medan t ex normalinkomsttagare som råkar ha sitt egnahem beläget i ett attraktivt område till följd av de kraftigt höjda taxeringsvärdena tvingas betala förmögenhetsskatt. är 17 av 18 aktiemiljardärer befriade från förmögenhetsskatten på sitt aktieinnehav. Motivet för detta är att de annars sannolikt skulle välja att lämna med sina tillgångar. De som inte har de stora resurserna får stanna kvar och finna sig i att betala skatten. Utformningen av dagens förmögenhetsskatt är orimlig också i andra avseenden. För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhet som överstiger ska förmögenhetsskatt betalas. Om ett sammanboende par utan barn har motsvarande förmögenhet ska de däremot inte sambeskattas, eftersom de var och en kan ha nettotillgångar på innan skatten börjar tas ut. Detta innebär alltså att äktenskapet i detta avseende ekonomiskt straffbeskattas i förhållande till ett samboförhållande. Inkomstbeskattningen (arbetsinkomster och bolagsvinster) och kapitalinkomstbeskattningen (räntor och reavinster) innebär att en faktisk inkomst beskattas. Förmögenhetsbeskattningen däremot bygger ofta på fiktiva värden. Detta kan ge fördelningspolitiskt orimliga effekter. T.ex. tvingas många småhusägare att utöver den höga fastighetsskatten betala förmögenhetsskatt. Detta trots att förmögenheten som är bunden i fastigheten inte går att omsätta till inkomster med mindre än att bostaden säljs. Förmögenhetsskatten ger också den orimliga effekten att investeringar som kan vara både privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma inte kommer till stånd. Detta gäller särskilt vid högre inflationstakt. Men redan vid det mål som satt upp på två procents inflationstakt leder främst förmögenhetsskatten till att den reala beskattningen blir högre än på investeringar som ger en real avkastning på före skatt. Inve- steringar som realt skulle ge en avkastning på eller lägre, kommer alltså inte till stånd i med dagens skattesystem. har uppfattningen att förmögenhetsskatten kommer att avskaffas inom . Detta oavsett vilken sammansättning sittande regering har. har den högsta förmögenhetsskatten av . Allt fler av våra grannländer avskaffar denna skatt. sällade sig och till de länder som inte längre har en särskild skatt på förmögenheter. väljer att börja med att helt avveckla effekten av sambeskattningen av förmögenhet och höjer fribeloppet för sambeskattade par till . Därefter vill vi avveckla förmögenhetsskatten så att den blir 2003 och 2004. Kostnaden för utfasad förmögenhetsskatt inklusive effekten av frysta fastighetstaxeringsvärden beräknas till , 2003 och 2004. 7.1.2 Bort med dubbelbeskattningen Skattesystemet måste utformas så att avkastningen på riskvilligt kapital i företag inte beskattas hårdare än annan kapitalavkastning. menar därför att dubbelbeskattningen på avkastning på aktier ska avvecklas helt, precis som skett i nästan samtliga övriga . kan inte långsiktigt ha en väsentligt högre beskattning än den omvärld vi konkurrerar med. Vi föreslår att avvecklingen sker stegvis med en halvering av fysiska personers utdelningsskatt och en helt slopad dubbelbeskattning 2004. Den beräknade kassamässiga budgeteffekten uppgår till 2003 och . 7.1.3 Höjd bolagsskatt för att finansiera omläggning anser att en omläggning behöver genomföras av egendoms- och kapitalbeskattningen. Förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skattesystemet liksom dubbelbeskattningen på investeringar och risksparande. För att delvis finansiera detta föreslås en något höjd bolagsskatt, dvs skatten på företagens faktiska vinster. Vi gör bedömningen att den nuvarande förmögenhetsskatten i kombination med nuvarande dubbelbeskattning är väsentligt mer skadlig för ekonomin och utvecklingskraften i vårt land än den höjning av bolagsskatten som vi föreslår. Höjningen innebär att bolagsskatten, som jämte den i är lägsta, ökar från av nettovinsten. På så sätt sker beskattningen på faktiska intäkter, inte på fiktiva värden som vid förmögenhetsbeskattningen. Det kan konstateras att det inom nästan samtliga riksdagspartier finns en diskussion om förmögenhetsskattens avskaffande. 7.1.4 Effekterna av en omlagd egendoms- och kapitalbeskattning Den samlade effekten av förslag beträffande egendoms- och kapitalbeskattningen framgår av diagram 7.1 och 7.2 nedan. Diagrammen jämför den totala beskattningen på aktieinvesteringar med regeringens politik och fullt genomförda kapitalskattepolitik, under antagandet att investerarens övriga nettoförmögenhet överstiger . I diagram 7.1 antas ett tioprocentigt avkastningskrav, två procents inflation och att av vinsten efter bolagsskatt delas ut. Trots förslag till något höjd bolagsskatt, leder det föreslagna slopandet av dubbelbeskattningen och förslaget om avvecklad förmögenhetsskatt till att den totala beskattningen av det riskvilliga kapitalet minskas från till . Den reala avkastningen efter skatt blir med gällande regler och med förslag fullt genomfört. I diagram 7.2 antas att den reala avkastningen före skatt i stället bara blir , men att förutsättningarna i övrigt är desamma som . Då framgår vilken förödande effekt förmögenhetsskatten har för att reducera avkastningen efter skatt och därigenom omöjliggöra investeringar som annars kunde ha varit både privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma. Av avkastningen före skatt går bort i skatt, vilket fortfarande ska jämföras med de som blir fallet med förslag när det är fullt genomfört. Den reala avkastningen efter skatt blir negativ, , med gällande regler men är fortfarande positiv, , med förslag. Det föreslagna slopandet av dubbelbeskattningen kommer också att leda till att svenska aktieägare inte längre, som , har en väsentligt sämre skattemässig situation jämfört med utländska aktieägare. Den senaste tioårsperioden har vi sett ett stadigt ökande utländskt ägande på den svenska börsen. Med den av föreslagna omläggningen av beskattningen blir spelreglerna mer jämbördiga och förutsättningar uppstår för att utlandsägandet av svenska företag inte trendmässigt ska fortsätta att öka. 7.2 Höjd avdragsrätt på pensionssparande Hushållssparandet i är extremt lågt. Det privata sparandet har ökat, men ligger fortfarande inte särskilt högt internationellt sett. Att spara i missgynnas av de skatteregler vi har. Under den gångna mandatperioden har regeringen på olika sätt visat sin inställning till sparande genom ytterligare skattehöjningar på olika former av sparande. Individuellt sparande är en nödvändighet som statsmakterna på olika sätt istället ska premiera. Vår uppfattning är att det fordras ett individuellt sparande på en hög nivå för att ge den enskilde individen ett större handlingsutrymme och en ekonomisk buffert för oförutsedda händelser. De olika socialförsäkringssystemen är så generella att det inte går att i dessa täcka in alla individuella önskemål. Därför bör enskilda få möjlighet att genom långsiktigt sparande gardera sig mot inkomstbortfall eller för att göra en större investering. Möjligheten till enskilt långsiktigt sparande var också en förutsättning på vilken pensionsuppgörelsen vilar. Utan eget sparande blir de enskilda helt beroende av staten för sin trygghet vid sjukdom och ålderdom. Staten och kommunerna tillhör dem som förlorar om det enskilda sparandet minskar, då den enskildes kapacitet att klara oförutsedda utgifter minskar. Tillgången till riskkapital säkras också bättre genom ett högt sparande. En minskning av det inhemska långsiktiga kapitalet drabbar både svensk företagsamhet och staten med behov att placera omfattande lån. föreslår lägre beskattning på pensionssparande genom en höjning av avdragsrätten till tre fjärdedelars basbelopp 2004. För detta budgeteras totalt för . En mindre del belastar statsbudgeten, resten belastar kommunsektorn. Effekten för kommunsektorn regleras i enlighet med finansieringsprincipen. 7.3 Skattebefrielse för individuella utbildningskonton Medarbetare med hög kompetens är för svensk företagsamhet en överlevnadsfråga på många vis. Vår förmåga att möjliggöra ett livslångt lärande kommer att påverka företagens möjligheter att rekrytera personal och stanna i . Det bör vara ett gemensamt intresse för arbetsgivare och varje anställd i företaget att satsa på medarbetares kompetens för att utveckla såväl företaget som den enskildes personliga kvalifikationer. Avdragsrätt föreligger för utbildning som arbetsgivaren initierar och betalar. anser att skattelagstiftningen bör medge möjlighet att med avdragsrätt sätta in medel på ett för arbetsgivaren och den enskilde gemensamt utbildningskonto. De belopp som genom förhandling förs upp på kontot skall enbart kunna användas för den enskildes kompetensutveckling. Med denna möjlighet är vi övertygade om att det gemensamma ansvaret och den individuella drivkraften skulle öka till gagn för alla parter. avvisar regeringens förslag till finansiering av utbildningskonto. I och med att vi avvisar regeringens förslag och i stället föreslår en i inledningsskedet mindre kostsam modell uppstår en skatteinkomstökning på 2002, 2003 och 2004. 7.4 Arvsskatt, särskild löneskatt m.m. 7.4.1 Sänk arvs- och gåvoskatterna i är en progressiv skatt som tas ut på egendom som förvärvats genom arv eller testamente. Gåvoskatten fungerar nästan på samma sätt. Skillnaden är att gåvotagare endast får ta emot skattefritt . Vid arv får en make/maka eller sambo dra av . Barn och barnbarn får göra ett grundavdrag på och övriga, institutioner, föreningar m.fl. får dra av endast . Det är mycket viktigt att arvsskatten inte blir orimligt hög. Människor måste kunna räkna med att pengar som sparas under livet kan komma anhöriga till del. Det har inträffat att dödsbon som före den avlidnes bortgång varit förmögna faktiskt tvingats sättas i konkurs av arvtagarna då dödsboets skatteskulder blev alltför stora. Exempelvis ärver man aktier enligt den kursen de stod i på dödsdagen. Dock kan samma aktiekurs ändra sig innan bouppteckningen är klar och arvtagarna har möjlighet att sälja aktierna. Lyckligtvis händer detta relativt sällan. Men en betydande del av arv mellan exempelvis makar går bort i skatt. De nya taxeringsvärdena på fastigheter som räknades fram för slår inte bara hårt mot människor genom fastighetsskatten. Det grundavdrag på som makar får göra skyddar dåligt mot arvsskatten när taxeringsvärden fördubblas från en trekvarts miljon till en och en halv miljon. Arvsskatten för att få ärva sin makes/makas halva av det gemensamma boendet kan på grund av de nya taxeringsvärdena ha mångdubblats. I storstadsområdena är det inte ovanligt att arvsskatten mellan makar ökat med 5001 för den gemensamma bostaden. Att en person som förlorat en livskamrat dessutom på grund av arvsskatten tvingas från den gemensamma bostaden är orimligt. Arvsskattens problematik har också visat sig påtaglig då generationsskifte skall ske i familjeföretag. I värsta fall tvingas de efterlevande göra sig av med den bortgångnes livsverk då arvsskatten gjort det omöjligt för de anhöriga att ta emot arvet. Svenskt näringsliv står inför en kraftig föryngring . Mer än hälften av företagen i är fortfarande familjeföretag. Bland dem finns en stor grupp fyrtiotalister som vill träda tillbaka. Åtta företagare av tio hoppas att barnen ska ta över. Ändras inte reglerna för fåmansbolag samt arvs- och gåvoreglerna blir detta knappast verklighet. Det visar det som hänt i företagstäta . Ägarbilden i familjeföretagen har förändrats dramatiskt. Också i är det utländska ägandet . Den så kallade Gnosjöandan, dvs samverkan och nätverksbyggande mellan företag, håller på att slås sönder som en följd av regeringens brist på aktiv näringslivspolitik. vill därför ha en översyn av arvs- och gåvoskattereglerna. Det är rimligt att företagsförmögenhet (arbetande kapital) i princip undantas från arvs- och gåvoskatt för att kunna hålla samman familjeföretag vid generationsskiften. Regeringen bör återkomma till med förslag till förbättringar i denna fråga. 7.4.2 Avskaffad särskild löneskatt på vinstandelar vill avskaffa den särskilda löneskatt som tas ut på bidrag som en arbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse, vilket kommer att förbättra möjligheterna till en sund lönebildning. 8 Skattesänkningar för entreprenörer Ryggraden i ett välfärdssamhälle är de små och stora företag som skapar arbete och välfärd åt människor. föreslår ett antal generella strategiska skattesänkningar för att lindra entreprenörernas skattebörda och därmed förbättra företagarklimatet och tillväxtförutsättningarna. Jordbruks-, åkeri- och fiskenäringarna är branscher som dras med orättvisa konkurrensvillkor gentemot sina utländska konkurrenter. På dessa områden föreslår viktiga skattesänkningar. samtliga skatteförslag för ett bättre investerings- och företagarklimat sammanfattas i tabell 8.1. TABELL 8.1 SKATTEFÖRSLAG FÖR ETT BÄTTRE INVESTERINGS- OCH FÖRETAGARKLIMAT Kassamässiga effekter för staten, miljarder kronor 8.1 Sänkning av arbetsgivaravgifterna Alla typer av arbetsgivaravgifter som debiteras arbetsgivaren som ett direkt pålägg på lönekostnaderna fungerar som en löneskatt som driver upp lönekostnaden. En allt högre lönekostnad försämrar näringslivets konkurrenskraft med omvärlden och minskar därmed sysselsättningen i . Därför vill hålla nere arbetsgivaravgifter och löneskatter. föreslår att arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor . För egenföretagare utökas lönesumman till . föreslås att arbetsgivaravgifterna sänks för samma lönesummor. Förslaget gäller alla företag (arbetsgivare) men gynnar främst småföretagen. De mindre företag som tvekar om de ska våga nyanställa får med detta förslag klart förbättrade möjligheter att våga satsa på utveckling och nyanställningar. Kostnaden för offentliga sektorn beräknas till 3 200 miljoner 2003 samt 6 280 miljoner 2004. Den sänkning av arbetsgivaravgiften som regeringen föreslog till förmån för en skatteväxling avslår alltjämt. Istället satsar på en bred sänkning av arbetsgivaravgifterna för småföretag. föreslår i en motion med anledning av utgiftsområde 10 att en andra karensdag införs i sjukförsäkringen, med ett bibehållet högkostnadsskydd per tolvmånadersperiod. Förslaget skulle kunna bidra till att sjukfrånvaron minskar, vilket gynnar bl.a. företagssektorn. De minskade direkta sjuklönekostnader som företagen genom den andra karensdagen vinner, regleras genom en höjd sjukförsäkringsavgift . Därmed blir förändringen i sjukförsäkringen budgetmässigt neutral för företagssektorn. 8.2 Riskkapitalavdrag Personer som köper nyemitterade aktier i onoterade bolag ska ha möjlighet till skattereduktion (riskkapitalavdrag). Avdrag ska få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst av tjänst. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendes fåmansföretag. Avdragsrätten ska gälla investeringar upp till en nivå av . Skattereduktion ska medges även för indirekta riskkapitalinvesteringar via ett företag eller en fond som gör de direkta investeringarna. Denna form möjliggör bättre riskspridning för enskilda investerare. Riskkapitalavdraget ska vara permanent. Avdragsrätten ska ses som en kompensation för den större risk det innebär att köpa aktier i små, onoterade företag. För detta ändamål beräknas ett skattebortfall på 60 miljoner för och 100 miljoner för . 8.3 Ägarbeskattning av fåmansbolag Det finns särskilda regler för beskattning av ägare i fåmansbolag. Reglerna är, trots att flera förändringar gjorts sedan de infördes , fortfarande ofördelaktiga jämfört med dem som gäller för andra företag. Skattereglerna för fåmansbolagen är ytterligt komplicerade. Ett särskilt problem gäller vad som ska ses som intäkt av kapital och vad som ska ses som inkomst av arbete, lön, av den utdelning ägaren tar ut. gäller att som kapitalinkomst räknas endast ett belopp motsvarande statslåneräntan plus , resten räknas som lön och beskattas därefter. Innan ägaren betalar skatt på utdelningen har utdelningen också beskattats i företaget (så kallad dubbelbeskattning). Utgångspunkten måste vara att delägare i fåmansaktiebolag ska beskattas och behandlas på samma sätt som delägare i större bolag och att utdelning utöver ett belopp motsvarande marknadsmässig lön bör beskattas som kapitalinkomst. På samma vis bör barn som jobbar i familjeföretag kunna få skälig ersättning utan att denna ska läggas på föräldrarnas inkomst och beskattas av dem, vilket är fallet . anser att förslag till nya, enkla regler som jämställer fåmansföretagen med andra företag måste utarbetas. 8.4 Rättvisa konkurrensvillkor 8.4.1 Jordbruksnäringen blev medlem av EU har det svenska jordbruket omfattats av samma jordbrukspolitik som EU, men den har genom högre skatter och avgifter försatt svensk jordbruksnäring i en ohållbar konkurrenssituation. För att skapa rimliga konkurrensförutsättningar föreslår förändringar som tar sin utgångspunkt i den statliga utredningen livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Hela jordbrukets så kallade skatteryggsäck lyfts av genom de förslag som presenterar. Vi föreslår en sänkning av dieselskatten till /liter samt att kväveskatten på handelsgödsel återförs till näringen. Även de mindre jordbrukens elkonsumtion ska beskattas som inom industrin. vill alltså ordna lika konkurrensvillkor för alla jordbruk oavsett storlek. Skattebortfallet beräknas totalt uppgå till , . 8.4.2 Åkerinäringen Den svenska åkerinäringen lider svårt av de sämre konkurrensvillkor som gäller för svenska åkeriägare jämfört med andra i EU. För svenskt vidkommande är det främst konkurrensen med danska och holländska åkerier som är kännbar, men även östländer som inte tillhör EU, som , har en åkerinäring som arbetar under andra villkor än den svenska. Åkerinäringen har visat att den totala kostnaden behöver minska med för att svenska inrikesåkerier ska kunna konkurrera på liknande kostnadsvillkor som bland andra danska åkerier har. Åkerinäringen har föreslagit åtgärder som att sänka sociala kostnader, sänka energiskatten på miljöklass 1-diesel med /liter, samt sänka fordonsskatten till EU:s miniminivå för de fordonskombinationer som inte har denna nivå på skatt , liksom att ytterligare sänka skatten för fordon med vägslitagevänlig luftfjädring eller motsvarande. Regeringen bör återkomma med en åtgärdsplan för att skapa lika villkor mellan svensk och utländsk åkerinäring. föreslår en sänkning av dieselskatten med /liter för att underlätta för de svenska åkerierna. Kostnaden för detta beräknas till 2002, 2003 och 2004. 8.4.3 Yrkesfiskarna Det svenska fisket verkar på en internationell marknad, där fiskefartygen lägger till och säljer fisk i ett flertal länder med påföljd att konkurrensen blir hård. Det svenska fisket måste därför ha likvärdiga skattevillkor med sina konkurrentländer. bristande tillträde till innebär i sig en konkurrensnackdel gentemot och , vilken ytterligare förvärras av dessa länders gynnsammare skattevillkor med särskilda skatteavdrag för yrkesfiskare. Ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare tillsammans med ett fiskekonto för resultatutjämning bör införas. Budgetmässigt beräknas ett skattebortfall på .