mot · GP02Ub4 · 2001-10-03 00:00:00 — Likabehandling av studenter i högskolan (kapitel 15) Studentens rättssäkerhet ska vara grundläggande i den akademiska världen och vara densamma oavsett högskola eller huvudman. Studenter har länge haft ett i flera avseenden osäkert rättsläge, trots att studenter blir föremål för en mängd olika myndighetsbeslut i samband med sin utbildning. En enskild student måste kunna lita på att de beslut som fattas inom högskolan som berör denne är riktiga. I ett decentraliserat högskolesystem där varje högskola är en självständig myndighet blir uppföljning och kontroll av att de lagar och förordningar som styr högskolans liv följs oerhört viktigt. Högskolorna ska ges utrymme att utforma egna regler, men ett centralt ramverk bör finnas som garanterar studenten rättssäkerhet. Dessa regler bör vara i lagform för att undvika de tolkningsproblem som ett regelverk i förordningsform medför. Lagen ska i första hand vara till stöd för studenten och slå fast dennes grundläggande rättigheter. Tillvaratagande av utländska akademikers kompetens (kapitel 16) är positiva till satsningar på att låta invandrade akademiker komplettera sina utländska utbildningar så att de kan verka på sin akademiska nivå även i . Vi har länge påtalat det orimliga i att SFI ges sammanhållet utan möjligheter att ta hänsyn till förkunskaper. Vi är positiva till en nationell kartläggning och analys samt kontinuerlig uppföljning av kompletterande högskoleutbildningar för utländska akademiker. Detta är en nödvändighet i ett globalt samhälle. Ökad internationell rörlighet (kapitel 17) Internationalisering ser positivt på de förbättringar som skett på europeisk nivå när det gäller systemen för ömsesidigt erkännande av examina. I återstår en del att göra. Vi anser till exempel att invandrare med akademisk eller annan kvalificerad utbildning efter ankomsten till skall få sin utbildning validerad med motsvarande svensk och erbjudas deltaga i kompletterande utbildning med speciella kurser i svensk yrkesterminologi. EU:s insatser på utbildningsområdet bör begränsas till att främja rörlighet och utbyte, inte utvecklas till att harmonisera utbildningssystemen. De olika europeiska utbytesprogrammen har haft mycket positiva effekter på studentutbyte och utlandsstudier. De nya kontaktnäten med de öst- och centraleuropeiska länderna måste underhållas och utvecklas. Utbytesprogram med länder utanför bör främjas. Det finns stora kostnadsskillnader för kursproduktionen inom ett och samma utbildningsområde. Kunskapsexport Högskoleväsendet står inför en gigantisk kris beträffande lärarkompetens, kvalitet och utbyggnad. Det behövs kapital. En statlig utredning som kom , Advantage , visar på alternativet att sälja utbildning för att klara kvalitetskraven. Utbildningsministern har ställt sig kallsinnig till försäljning av utbildning till enskilda studenter, men menar att vi måste handla med framtiden i sikte. Det är orimligt att ett litet land som inte ska ta emot sin del av det kapital som flödar på den internationella utbildningsmarknaden. Andra länder har insett värdet av kunskap och att den kan överföras till kapital. Det finns kapitalstarka nationer, bl.a. i , som saknar moderna utbildningssystem och som behöver få sina ungdomar utbildade. kan hjälpa andra länder att få tillgång till ett utbildningssystem av god kvalitet och byggt på demokratins grundprinciper som dessa länder får bidra till investeringskostnaderna för detta utbildningssystem. Om ges samma villkor som internationella universitet kan fler lärare med anständiga löner anställas, mer forskning och undervisning produceras och höjd kvalitet åstadkommas. Svenska studenter får både internationella kontakter och del av en utveckling på lärosätet, och vi får alla del av de infrastrukturella effekterna. Därtill stärks namn på den internationella kartan över god utbildning och forskning. () () () () () () () () () () () () () () () () () ()