mot · GO02Kr1 · 2001-04-06 00:00:00 — Det riskerar att skada IT-utvecklingen i Sverige.Frågan om verksamheten i det digitala marknätet bör grundas påmarknadsmässiga överväganden bland aktörerna på marknaden. Det gällerbland annat de radio- och TV-företag som har ett naturligt intresse av attutveckla formerna för digitala sändningar, men också företag som utvecklarolika former för digital kommunikation.Staten borde vara teknikneutral, och inte försöka styra vare sigteknikutveckling eller konkurrens inom medieområdet.Det finns ingen anledning att subventionera boxar med miljontals kronorvia statliga bolag. Det finns heller ingen anledning för staten att via bolagbetala vissa tittares tillgång till kanaler ägda av privata intressen.9.3 Digital radioDAB har sagts vara den nödvändiga tekniska utvecklingen inom radiooch är den digitala sändningsstandard som valts för marknätet för attkunna ersätta dagens analoga sändningar. DAB började sändas reguljärtav SR 1995. Det digitala utbudet i SR består av följande kanaler -P1, P2, P3 , P4, P6 (International) och P7 (Sisuradio, finskspråkig kanal).Enbart sändningskostnaderna för DAB, som SR betalar till sändarbolagetTeracom, uppgår till . Sändningarna når ca 85procent av landet men kan bara tas emot av de färre än 500 mottagare somfinns i landet. Det kostar alltså mer än att nå varje mottagare.Stora kostnader för distribution av program som nästan ingen kan lyssna påleder till att pengarna tas från annan viktig programverksamhet.Från början sades att DAB skulle leda till lägre sändningskostnader, menverkligheten har alltså blivit den rakt motsatta.Orsakerna till misslyckandet med DAB är flera. Mottagarna är dyra, denbilligaste kostar fortfarande ca . DAB har intehellerskapat något mervärde för lyssnarna. Eftersom de privatalokalradiostationerna inte finns med är utbudet begränsat.Priset på mottagare kan regeringen inte göra mycket åt, men utbudet styrsav politiska regler. De viktigaste gäller vilka villkor som ställs upp för attdenprivata radion skall få vara med. Långsiktighet och förutsägbarhet måste varagrundläggande i utarbetandet av en ny ordning för digital radio.Moderata Samlingspartiet avvisar inte en utvärdering av den hittillsmisslyckade satsningen på DAB. Det är dock viktigt att understryka att detfortsatta arbetet inte får låsas fast vid enbart en av många möjliga standarderoch tekniker utan förutsättningslöst måste prövas mot såväl nätradio somsändningar via eller andra mobiltelefonnät. Fortsatt sändning med analogteknik kommer sannolikt att behövas framöver om inteavgörande tekniksprång tas som medger mycket billiga digitala mottagare ochdärmed allmän spridning. Det är viktigt att framhålla att grunden måste vararadions innehåll och tillgänglighet, inte fixering vid tekniken för sändning.10 Finansiering10.1 TV-avgifterDen tekniska utvecklingen gör att TV-avgiften, eller mer korrekt, skattenpå innehav av TV, passar allt sämre. Tekniskt är det möjligheten att taemot TV-signalen och se på TV som avgör om man skall betala avgift.Det kunde man tidigare enbart med TV och video. Den nya tekniken gördet möjligt att se på TV i en vanlig dator om man har ett s.k. ,vilket medför skatteplikt. kommer dessutom möjlighet att se på TVvia Internet, s.k. webb-TV, eller via bredband. Därmed blir datorer medbra Internetanslutning eller bredband avgiftspliktiga. För att hanteraavgiften behövs ett register över vilka hushåll som har TV-mottagare,vilket nu utökas till att även innefatta datorer med bra Internet- ellerbredbandsanslutning. Tekniken springer därmed ifrån systemet med TV-avgift.Med en modern definition av public service och en successiv avvecklingdet statliga företagandet inom mediebranschen upphör också motiven för ensärskild TV-avgift. Avgiftsfinansieringen bör därför avskaffas och publicservice-verksamheten finansieras gemensamt av skattemedel liksom annanverksamhet som befinns omistlig för allmänheten. Detta bör geregeringen till känna.10.2 Särskilda distributionskontonSärskilda distributionskonton inrättas nu för att kunna hantera de dubbladistributionskostnader som främst drabbar SVT till följd av satsningen pådet digitala marknätet. Utvecklingen av antalet uthyrda digitala mottagaretyder på att företagen kommer att ha dubbladistributionskostnader och riskerar därmed att arbeta upp en mycket storlåneskuld.Moderata Samlingspartiet avvisar det nya systemet meddistributionskonto. Företagen bör i stället ges möjlighet att prioritera inomden totala resursramen utan uppbyggnaden av särskilda konton fördistribution respektive annan verksamhet.10.3 MedelstilldelningMed en koncentration av uppdraget till kvalitetsprogram, återhållsamhetvad gäller dubbla distributionskostnader samt en utförsäljning avUtbildningsradion finns ekonomiska möjligheter att klara uppdraget förSVT och SR utan höjningar av TV-avgiften. Moderata Samlingspartietavvisar därmed också den stegvisa höjningen av TV-avgiften med 252kronor som regeringen föreslår.11 Tillståndsperiodens längdMediemarknaden förändras mycket snabbt. Utvecklingen ger i dagmöjligheter som var otänkbara . Långatillståndsperioder, utan att de grundläggande villkoren för verksamhetenär avgjorda, innebär inlåsning och bakbundenhet, inte trygghet och givnaspelregler.En kort tillståndsperiod bör nu användas till att reda ut vilket uppdragsvensk public service har, och hur organisationerna kringprogramverksamheten skall utformas. Därmed kan villkoren för ett moderntpublic service-uppdrag formas som säkrar såväl ett högkvalitativtprogramutbud som utvecklingsmöjligheter för programföretagen. Det ärförvånande att den majoritet för treårig tillståndsperiod som finns iberedningen inte fått genomslag i propositionen. För ModerataSamlingspartiet är den längsta tillståndsperiod som är acceptabel.Stockholm den 4 april 2001Bo Lundgren ()Per ()()()()()(m)()()()()()Per ()