mot · GP02T465 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T465av m.fl. (c)En IT-politik för framtiden 1 Sammanfattning För att ska behålla sin topposition som IT-land krävs att vi ständigt strävar efter att förbättra oss. Det behövs en god digital infrastruktur och en väl fungerande IT-politik för att överbrygga både de regionala och sociala klyftorna. Den bredbandsutbyggnad som näringsminister lovade skulle ge av hushållen bredband ser ut att bli ett fiasko. Verkligheten ger rätt och vårt krav på en digital allemansrätt står fast. Staten måste ta ansvar för att garantera en god digital infrastruktur i hela landet. IT-politiken handlar om så mycket mer än den digitala infrastrukturen. Den handlar om att ge människor i alla åldrar, oavsett bostadsort, social tillhörighet, ursprung eller funktionshinder möjlighet att bli en del av det nya informationssamhället. Den offentliga servicen via Internet måste utvecklas så att alla kan nyttja tjänsterna. Elektroniska identitetskort bör införas för att underlätta för människor att på ett säkert sätt kommunicera med myndigheterna. Lagstiftningen måste göras teknikoberoende för att svara upp mot dagens såväl som framtidens krav på en ändamålsenlig lagstiftning. IT-brott måste stävjas. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 5 2 Innehållsförteckning 6 3 Förslag till riksdagsbeslut 7 4 Inledning 9 5 Digital infrastruktur 9 5.1 Behovet av en digital infrastruktur 10 5.2 Utgångspunkter för den digitala infrastrukturen 11 6 Regeringen sviker och verkligheten ger rätt 11 6.1 Regeringens löftesbrott 12 6.2 Verkligheten ger rätt 12 7 Garantera alla den digitala infrastrukturen 13 8 Motverka monopol... 13 8.1 ...som hämmar utvecklingen 14 9 Utbildning för en digital allemansrätt 14 9.1 Ett kunskapslyft inom IT 14 9.2 Distansutbildning 15 10 Utvecklad offentlig service via Internet 16 10.1 Elektroniska identitetskort 17 10.2 Gemensamt SHS-system för myndigheter 18 11 Lagstiftning som stimulerar utveckling 18 12 IT-säkerhet 19 13 IT-brott 19 14 IT i miljöns tjänst 20 15 Fri programvara 21 3 Förslag till riksdagsbeslut begär att regringen återkommer till med en strategi för att garantera ett finmaskigt bredbandsnät, i huvudsak bestående av optisk fiber, till nära hemmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bilda ett statligt nätbolag som garanterar ett finmaskigt bredbandsnät till nära hemmet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppdrag att initiera och utvärdera projekt för distansutbildning i grund- och gymnasieskolan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att myndigheter skall erbjuda samtliga tjänster som intelligenta tjänster fr.o.m.den 1 januari 2004.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör ankomma på regeringen att ge erforderliga uppdrag åt myndigheter och att tillskjuta medel inom ramen för utgiftsområdena för att förverkliga idén om en myndighetskontakt. 2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ges i uppdrag att initiera forskning kring Interaction Design.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad användarvänlighet i myndigheternas IT-baserade information.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiativ bör tas för att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra IT-utvecklingen inom den offentliga sektorn och då också kopplat till webbaserade tjänster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör påbörja arbetet med elektroniska identitetskort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genom regleringsbrev tillse att alla myndigheter är anpassade till ett gemensamt SHS-system.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra lagstiftningen teknikoberoende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste vara vaksamt på försök att reglera företags och enskilda människors möjligheter att kryptera data genom ändringar i internationella avtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att förebygga och upptäcka IT-relaterade brott.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en del av anslaget för klimatpolitiska program bör öronmärkas för att möjliggöra individuell återföring av kostnader för vatten och värme i flerbostadshus med hjälp av IT. 4 1 Yrkandena 3 och 6 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 4 , 5, 7 och 10 hänvisade till KU. 3 Yrkande 13 hänvisat till JuU. 4 Yrkande 14 hänvisat till MJU. 4 Inledning är en ledande IT-nation. Kanske till och med den ledande. Förklaringarna till detta är troligen många, och ingen enskild faktor kan sägas vara den avgörande. Den höga och jämna utbildningsnivån tillsammans med att människor i alla samhällsskikt har tillgång till datorer och Internet, om än i varierande grad, är troligen de viktigaste förklaringarna tillsammans med den tidiga avregleringen och konkurrensutsättningen av tjänster som starkt bidragit till att göra till en dynamisk marknad för telekommunikation. Det finns dock ingen anledning att slå sig till ro med detta. behöver vara på alerten och ständigt se över regelverk och annat för att skapa möjligheter till en fortsatt positiv utveckling av den svenska IT-politiken. måste redan nu lägga grunden för framtida topplaceringar. För att detta ska bli möjligt krävs en aktiv statlig politik med medvetna och tydliga satsningar samt bra villkor. Andra länder som ligger långt fram på IT-området har gjort dessa medvetna val. IT-raset och de kärva tiderna inom IT-sektorn får inte leda till att IT-politiken havererar. Raset får ses som en rekyl på en snabbt växande bransch som växte för fort och utan urskiljning. kommer IT att revolutionera samhällen och människors möjligheter att både ta emot och producera information. Denna insikt måste utgöra utgångspunkten i den svenska IT-politiken. Vår önskan är att debatten kring IT ska förflyttas från infrastrukturen till innehållet och den stora potential som finns på tjänstesidan. Regeringens inriktning på IT-politikens område försvårar dock dessa möjligheter högst markant. Utan den grundläggande infrastrukturen är det svårt att diskutera tjänster och innehåll. 5 Digital infrastruktur En god digital infrastruktur är en av grundförutsättningarna för att ska kunna befästa sin topposition som IT-land. En heltäckande digital infrastruktur, tillgänglig för alla medborgare, är ett nödvändigt steg för att kunna förverkliga idén om en digital allemansrätt. diskrimineras stora delar av befolkningen när det gäller tillgång till t.ex. ISDN och än mer ADSL. Denna diskriminerande tendens fortsätter och förstärks med den modell för utbyggnad av bredbandsnät som startats av regeringen och vänstermajoritet. Den kantring av som skett kan i ett längre perspektiv visa sig vara en lätt krängning i jämförelse med den kantring som sker i ett ojämlikt IT-samhälle. Det är en av statens grundläggande uppgifter att garantera lika tillgång till infrastrukturen för alla medborgare. Inte heller när det gäller den digitala infrastrukturen kan staten undandra sig detta ansvar, även om utbyggnaden givetvis bör ske i samverkan med andra aktörer. I den modell för utbyggnad av infrastruktur som regeringen använder undandrar sig staten sitt ansvar genom att använda en modell som gör att alla inte kommer att få tillgång till den nya tekniken, vilket blivit alltför tydligt . 5.1 Behovet av en digital infrastruktur Mängden information som förmedlas mellan människor, mellan människor och maskiner eller mellan maskiner ökar exponentiellt. I där allt mer av kommunikationen sker digitalt ökar också kraven på en infrastruktur som förmår hantera de informationsvolymer det är frågan om. Bara för de tjänster som finns tillgängliga på en massmarknad börjar infrastrukturen bli ansträngd, och för vanliga konsumenter är det knappast överkomligt att köpa en tillräckligt snabb anslutning för att utnyttja möjligheterna. Den skattesubvention regeringen använder sig av är långt ifrån tillräcklig för många konsumenter. De har ändå inte råd att ta del av infrastrukturen. Genom den tekniska utvecklingen sker en ständig utveckling mot en integrerad distributionsform för en mängd olika informationstjänster. Tcp/ip förefaller bli det för alla tjänster dominerande protokollet, d.v.s. formen för hur datorer utbyter information. Denna utveckling innebär också att kraven på infrastrukturen blir allt större. Detta kan belysas genom kapacitetskraven för några vanliga tjänster: Kapacitet Tal röstöverföring, t.ex. via telefon 64 kbit/s Video videokonferenssystem 768 kbit/s TV motsvarande svensk Mbit/s TV högkvalitets-TV /s Morgondagens tjänster ??? Tabell: några tjänsters krav på överföringskapacitet måste det framhållas att dessa tjänster endast är de informationstjänster som människor utnyttjar. I allt högre grad börjar maskiner utbyta allt mer information, till nytta för människor. De riktigt stora informationsvolymerna kommer människorna förmodligen aldrig att se. Ökande kapacitetskrav måste mätas mot de kapaciteter som tillhandahålls genom vanliga kanaler. Den vanligaste kanalen för hushållens datakommunikation håller snabbt på att bli otillräcklig och otidsenlig. Det behövs nya kanaler för att föra över stora mängder data och möjliggöra morgondagens integrerade tjänster. kommer, trots de tuffa tiderna i IT-sektorn, med säkerhet bredbandstjänster att efterfrågas i stor skala. De tekniker som kan komma i fråga bör värderas utifrån detta. Några vanliga lösningars kapacitet illustreras nedan: Kapacitet Modem Vanligt modem för hemmabruk 56 kbit/s ISDN Vanligt duo-abonnemang 128 kbit/s ADSL /s # /s Radio LMDS# 1,5 Gbit/s # Kapaciteten delas mellan flera mottagare : Några kommunikationslösningars kapacitet Det finns stora vinster i att ha världens bästa infrastruktur för digitala kommunikationer och att vara först med att skapa tillgänglighet till bredband på bred front. Det förutsätter att staten vågar göra de nödvändiga satsningarna för att skapa tillgänglighet för hushåll och företag i hela landet. Att regeringen, i en fråga som kan beskrivas som en av de enskilt viktigaste för ekonomisk utveckling i , valt att satsa på en halvmesyr är oförklarligt. slutsats är entydig: Det är hög tid att verkligen göra 2000-talets digitala infrastruktur tillgänglig för alla. 5.2 Utgångspunkter för den digitala infrastrukturen Det är viktigt att formulera klara och tydliga riktlinjer om den digitala infrastrukturen. Den statliga politiken för digital infrastruktur bör utgå från tre tydliga kriterier: Att trygga konkurrensen på tjänste- och operatörssidorna, som är den mer dynamiska delen av IT-sektorn, genom ett nät öppet på lika villkor för alla operatörer. Att garantera likvärdiga förbindelser i hela landet. Att ge förutsättningarna för en långsiktig planering, som gör att nätet blir skalbart i takt med att efterfrågan på kapacitet ökar. Yrkande i detta hänseende har ännu inte behandlats av varför avstår från att lägga fram ett nytt yrkande. 6 Regeringen sviker och verkligheten ger rätt När tog ställning till regeringens proposition 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla var vi starkt kritiska till upplägget av bredbandsutbyggnaden. Redan namnet på propositionen var missvisande. Regeringens proposition ger inte ett informationssamhälle för alla. Det ser vi tydligt . Fattiga kommuner sätts i en rävsax, och människor har inte råd att investera trots skattereduktion. Alla kommer inte att få del av den nya tekniken. En digital klyfta håller på att växa fram. 6.1 Regeringens löftesbrott kan konstateras att regeringens och näringsministerns löften om att av hushållen ska ha bredband efter det att regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla lades på bord ser ut att bli just löften. För i verkligheten är det långt till de storstilade löftena. hade cirka 100 000 hushåll bredbandsuppkoppling. Den siffran räknas på alla former av accesstekniker med högre kapacitet än ISDN. Löftet från regeringen ligger således långt ifrån verkligheten. Analysföretaget menar i sina prognoser att av hushållen kan ha tillgång till bredband . Det är alltså en siffra som ligger lägre och längre fram i tiden jämfört med regeringens löften. 6.2 Verkligheten ger rätt Utvecklingen visar att tre utgångspunkter som beskrivits i denna motion är riktiga. Likvärdiga förbindelser kommer så som utvecklingen ser ut inte att garanteras. För regeringen verkar det ha varit viktigare att ha konkurrens på nätutbyggnaden än på tjänstesidan. Detta är olyckligt då det är tjänsterna som är den dynamiska delen av IT-sektorn. Det finns en tydlig kortsiktighet i den utbyggnad som sker i . En digital allemansrätt, där staten tar ansvar för att alla får del av den nya tekniken, ger en betydligt bättre planeringshorisont än vad som är fallet. Med en digital allemansrätt sätts långsiktiga optimeringar av kapaciteten i fokus istället för kortsiktiga optimeringar som är fallet. Webbarometern har genomfört undersökningar som visar att det folkliga stödet för en politik som ger alla svenskar samma möjlighet att koppla upp sig på Internet via bredband och som finansieras med skattemedel är stort. Av alla som svarade instämde helt eller delvis i följande frågeställning: svenskar bör ha samma möjlighet att koppla upp sig via bredband. av alla som svarade instämde helt eller delvis i följande frågeställning: i glesbygd bör finansieras med skattemedel. Undersökningen genomfördes innan raset inom IT-sektorn, men den visar ändå på ett tydligt sätt att det finns ett stöd för krav om en digital allemansrätt. Regeringens IT-politik präglas av en låg ambitionsnivå vad avser att ge förutsättningar för en snabb utbyggnad av bredbandsförbindelser i hela landet. Detta är olyckligt. Den modell som regeringen valt för utbyggnaden kommer att ytterligare spä på klyvningen av . Mindre orter och kommuner kommer inte att kunna finansiera den del av bredbandsutbyggnaden som de förväntas stå för. Att binda samman landets olika kommuncentrum skapar inte den drivkraft som en digital allemansrätt gör. Det är nu nödvändigt att regeringen släpper på prestigen och erkänner att deras pågående program för utbyggnad av bredband inte är tillräckligt. Regeringen bör därför återkomma till med en strategi för att garantera ett finmaskigt bredbandsnät, i huvudsak bestående av optisk fiber, till nära hemmet. 7 Garantera alla den digitala infrastrukturen Som nämnts ovan behövs en strategi för att garantera ett finmaskigt bredbandsnät, i huvudsak bestående av optisk fiber, till nära hemmet. menar att nedanstående modell är fullt rimlig att använda. Utbyggnaden av detta bör ske i ett statligt bolag som uppbär avgifter från de operatörer som tillhandahåller själva transporttjänsten transmissionen. Det tål att påpekas att det på nätet ska råda fri konkurrens mellan operatörerna för att på så sätt stimulera framväxten av tjänster. Utbyggnaden kan beräknas kosta ca exklusive aktiva komponenter enligt de underlagsberäkningar som gjordes till . Den mest tilltalande modellen för att finansiera denna bredbandsutbyggnad är att använda 10 miljarder från statliga utförsäljningar till eget kapital i det statliga nätbolaget. Nätbolaget får sedan låna upp medel för en utbyggnad. Lånen bör avbetalas , och bolaget bör åläggas att betala in vinstmedel motsvarande avkastningen på det egna kapitalet. Beroende på vilka intäkter man räknar med att bolaget får samt vad räntorna kommer att vara kan utslaget variera, men vi menar att det är fullt möjligt att ha betalat av lånen och efter de åren ha ett i stort sett oförändrat eget kapital. Regeringen bör ta de nödvändiga steg som behövs för att genomföra det upplägg som beskrivits ovan. Vad som anförs om att bilda ett statligt nätbolag som garanterar ett finmaskigt bredbandsnät till nära hemmet bör ges regeringen till känna. 8 Motverka monopol... Internet är sinnebilden av det fria informationssamhället. har möjligheterna att publicera sig själv utan mellanhänder och ta del av ett ständigt ökande informationsutbud varit så stora som . Information kan spridas sekundsnabbt världen över. Den moderna tekniken demokratiserar tillgången till kunskap och möjligheten att uttrycka sig. Allt fler människor blir prosumenter, sådana som både producerar och konsumerar information. Tyvärr finns en utveckling som går stick i stäv med sinnebilden om det fria informationssamhället. Nätleverantörerna kräver långa bindningstider och ensamrätt på förbindelsen för att kunna garantera servicens kvalitet. Likaså kan kunderna tvingas använda leverantörernas startsidor vare sig man vill eller inte. Utvecklingen förstärks också av att vissa leverantörer använder sig av så kallade walled gardens, inhägnade gårdar. Det betyder att kunden har snabba kontakter på leverantörens nät men långsam kontakt med nätet utanför som leverantören inte kontrollerar. Situationen liknar på många håll den monopolsituation som råder för . Skillnaden är dock den att situationen i accessnäten skulle bli värre eftersom fler tjänster kommer att tillhandahållas via bredbandsnätet. Monopoltendenserna förstärks ytterligare av att regeringen inte tar ett ordentligt ansvar för utbyggnaden av bredbandsnätet. Regeringens agerande öppnar för lokala och regionala monopol. Detta är högst olyckligt. Alla tendenser till monopol på tjänster måste stävjas och motverkas. Yrkande i detta hänseende har ännu ej behandlats av varför avstår från att lägga fram ett nytt yrkande. 8.1 ...som hämmar utvecklingen Med en helt privat utbyggnad av konsumentens förbindelse med omvärlden riskerar vi att få en mängd lokala infrastrukturmonopol. Tendenser till detta syns redan i den bredbandsutbyggnad som skett. () har visat på, och varnat för, detta i sin rapport för monopolisering av bredbandstjänster till flerfamiljhus. Det innebär i sin tur att konkurrensen om utveckling av nya tjänster och mellan olika serviceoperatörer hämmas, vilket varken är bra för konsumenterna eller för samhället i stort. 9 Utbildning för en digital allemansrätt har en mycket bra position inför morgondagens samhälle. Våra invånare är datormogna, och många människor kommer närmast i kontakt med datorer. Ändå finns det många som fortfarande missgynnas. Datoranvändningen följer välkända sociala och ekonomiska mönster. IT har också en mycket tydlig bundenhet till ålder. Yngre använder datorer mer än äldre. Likaså kommer alla inte att ha tillgång till den nya tekniken på grund av att de bor på platser där marknaden inte finner det kommersiellt intressant att bygga nät. I ett samhälle som i allt större utsträckning förutsätter datorvana, inte bara i arbetslivet, utan också i vardagen och för att ta del av allt fler offentliga tjänster, är det avgörande att denna vana finns hos alla, inte bara hos dem som är yngre eller har kvalificerade arbeten. 9.1 Ett kunskapslyft inom IT Den mycket starka position har, främst när det gäller ungdomarnas kunskaper om IT, bör, i enlighet med beskrivningen ovan, kompletteras med insatser för att ge alla invånare i möjlighet att bekanta sig med tekniken. I motion Ett samhälle tillgängligt för alla finns yrkande om funktionshindrades möjlighet att genom IT-produkter kunna vara en del i samhället. Ett kunskapslyft inom IT bör formuleras på det sätt som statsmakterna formulerade målet om ett kunskapslyft inom engelska för några decennier sedan. Detta kunskapslyft handlar inte i första hand om teknik. Paradoxalt nog handlar det inte heller om att lära ut något annat ämne. Snarare handlar det om att alla människor ska ha förtrogenhet med den kontaktyta mot andra tjänster som informationstekniken utgör. Det finns givetvis också en mängd specifika kunskaper som måste förmedlas till många människor, som hur man använder program för att leta efter information på Internet eller för att skicka och ta emot e-post. Mot bakgrund av informationsteknikens snabba utveckling, som enligt alla bedömningar kommer att fortsätta under det närmaste decenniet, finns skäl att anta att morgondagens gränssnitt, d.v.s. formen för kommunikation mellan människan och datorn, kommer att vara dramatiskt annorlunda. kommer tekniken att bli en del av vardagen för alla människor på ett helt annat sätt än . Den avgörande insatsen som kan göras inom ramen för ett kunskapslyft är i så fall att få människor att kliva över vad som kan beskrivas som tekniktröskeln. De människor som inte klivit över den lär få det avgjort besvärligare i kunskapssamhället. En sådan utveckling är inte att föredra. Regeringen bör därför formulera målet om ett kunskapslyft inom IT. I samband med detta bör regeringen också bjuda in en mängd aktörer som kan vara behjälpliga i detta arbete. Självfallet är skolans huvudmän en viktig aktör, liksom alla de folkrörelser som organiserar människor i alla åldrar, över hela landet. Också företagarnas organisationer och fackföreningarna bör engageras. Regeringen bör för ett sådant kunskapslyft också ha beredskap att stödja insatserna ekonomiskt. Yrkande i detta hänseende har ännu ej behandlats av varför avstår från att lägga fram ett nytt yrkande. 9.2 Distansutbildning Distansutbildning är en metod som bör användas för att understödja övrig utbildning. har en lång tradition av distansutbildning, först med brevkurser och ofta med distanskurser på universitetsnivå, där IT-stöd ingår som en naturlig del. Satsningar på mer distansutbildning på universitetsnivå har också aviserats. Distansutbildningen bör utvecklas så att den i än större utsträckning omfattar all utbildning. Det kan vara en fråga där t.ex. nya former för undervisningen i grund- och gymnasieskola kan prövas och eleverna kan läsa på distans någon dag . Ett exempel på detta är Lötenskolan i där elever i relativt låga åldrar fått möjlighet att pröva på att läsa på distans om de och föräldrarna så önskar. Genom ett uppdrag till bör fler sådana projekt initieras och utvärderas. Vad som ovan anförs om att ge i uppdrag att initiera och utvärdera projekt för distansutbildning i grund- och gymnasieskolan bör ges regeringen till känna. 10 Utvecklad offentlig service via Internet Den offentliga servicen via Internet spelar en mycket viktig roll. Offentliga institutioner bör vara föregångare i användningen av ny teknik för att förbättra kontakten med medborgarna och stärka insynen och delaktigheten i sitt eget arbete. För myndigheterna finns det stora vinster att göra i att kunna erbjuda medborgarna bättre service som myndigheterna kan spara pengar genom att utveckla intelligenta tjänster. Dessutom finns det en viktig uppgift i att leda utvecklingen av kvalitetsinnehåll på Internet. Att reglera Internet är svårt p.g.a. dess gränsöverskridande natur. Det är knappast heller önskvärt att särreglera Internet i förhållande till andra medier. Däremot finns det en roll i att dels skapa innehåll som gör det attraktivt att använda tjänsterna, dels föregå med gott exempel. Arbetet med att utveckla den offentliga servicen med intelligenta tjänster via Internet måste drivas med kraft. RFV har lagt ned ett stort arbete på att anpassa sina tjänster för att utnyttja Internet som medium. I processen har det också uppdagats ett stort behov av att se över lagstiftning för att göra det möjligt att hantera och lämna ut information digitalt. Ett sådant förslag lämnades från RFV till regeringen och har gett upphov till en dialog mellan RFV och . menar att regeringen valt en onödigt passiv hållning i frågan och själv borde ta initiativ för att underlätta för myndigheter att erbjuda digitala tjänster. bör regeringen kräva av myndigheter att de erbjuder samtliga tjänster som intelligenta tjänster. menar att detta mål bör sättas till och att det får ankomma på regeringen att begära underlag från berörda myndigheter att inkomma med förslag till hur detta kan ske och att därefter återkomma till med förslag som gör detta möjligt.