mot · GP02MJ520 · 2001-10-05 00:00:00 — Att då avveckla det stöd som givit god effekt vad gäller miljöanpassade brukningsmetoder ger fel signaler till de jordbrukare som önskar en mer ekologisk inriktning av sin produktion. Vi ser hellre att det finns en långsiktig satsning både för konventionellt jordbruk med Rekostöd och ekologisk produktion så att konkurrensen mellan dessa inte snedvrids för mycket. Med anledning av detta säger vi nej till regeringens engångssatsning på ekologisk produktion inom anslagsområdena 43:1 och 26:1. Vi förordar istället en långsiktig satsning på miljöanpassat jordbruk där både konventionellt och ekologiskt jordbruk samspelar. Det bör också i fortsättningen vara möjligt att lägga om delar av växtodlingen till ekologisk produktion och/eller betesdrift utan att den övriga andelen påverkas. Man bör inte heller knyta den ekologiska och betesdriften till ekologisk djurhållning utan enbart till djurhållning. Den djurhållning som används i betesdriften bör också kunna bestå av hästar. Det är anmärkningsvärt att det nu inte utgår stöd för ekologisk odling i växthus. Ska vi kunna äta svenska tomater utan tillsatser i stället för snabbväxande koldioxidgasade tomater från andra länder, måste det tillsättas resurser för växthusodlingen. Det är en förutsättning för att kunna förse våra konsumenter med inhemska produkter. Förenklingar i administrationen kan ske genom att man sammanför och därmed minskar antalet stöd. Utifrån ett grundstöd för vall och bete kan man sedan komplettera med tilläggsstöd för särskilt värdefulla marktyper. I skogs- och mellanbygder är det nu stora bekymmer att upprätthålla mjölkproduktionen. Det finns därför anledning att överväga en särskild stödinsats som motiveras utifrån behovet av fortsatt näringsverksamhet i dessa bygder, verksamhet som bl.a. bidrar till öppna landskap. Stödformen kan inrymmas i kommande miljö- och landsbygdsutvecklingsprogram. Sammantaget anvisar vi ytterligare på anslaget 44:1 för att gynna miljöprogram och landsbygdsutveckling. 4.5 Skördeskadeskydd Väderleken har för många lantbruksföretag inneburit stora svårigheter att bärga skörden och många har fått avsevärt lägre ekonomiskt utbyte av det som varit möjligt att bärga. Man måste nu ställa sig frågan om det är de enskilda företagen som ska bära förlusterna när väderleksrelaterade katastrofsituationer uppstår. Av regeringens arbete med att undersöka förutsättningarna för att ersätta skördeskadorna 1998 blev det intet trots att EU mycket väl kan godkänna denna typ av nationella katastrofinsatser. Det finns anledning att närmare utreda förutsättningarna för skördeskadeskydd, om det finns förutsättningar för försäkringslösningar eller andra modeller. Regeringen bör genomföra en utredning om detta och återkomma till med förslag. Tills vidare är beredda att med nationella medel på ett nytt konto anslå för denna verksamhet. 4.6 Lika konkurrensvillkor Trots vackert tal om överenskommelse med bönderna om dieselskattesänkning ser vi ingenting av detta i budgetpropositionen. Återigen ett stort svek gentemot hela jordbruksnäringen. vill betona att detta löfte måste hållas. Det är helt oacceptabelt med senare års dieselskattehöjningar som på ett orättvist sätt drabbat jordbruksnäringen. Vi välkomnar däremot att jordbruksnäringen nu äntligen genom budgetuppgörelsen fått löfte om att får tillbaka den skatt som betalas in på handelsgödsel och bekämpningsmedel . Vi kommer noggrant bevaka hur regeringen hanterar det fortsatta förhandlingsarbetet med det muntliga avtal som överenskommits med jordbrukets parter. Den svenske bonden är naturligtvis utsatt för konkurrens och står sig väl i konkurrensen så länge den sker på lika villkor. Problemet är att skatter och avgifter är olika i viktiga konkurrentländer. Det är därför angeläget att inom EU hårt driva frågan om harmonisering av avgifter och skatter för jordbruket. Den extra ryggsäck bönder fortfarande bär på måste lyftas av. Regeringen har i stället ökat skattebelastningen genom höjningen av dieselskatten . Den så kallade Björkska utredningen har tydligt visat att bönder har ett betydligt besvärligare konkurrensläge än bönderna i grannländerna, bland annat på grund av högre energi- och dieselskatter. Om inte dessa skatter harmoniseras med övriga EU-länder innebär det att fler svenska lantbruk läggs ned och arbetslösheten ökar såväl inom jordbruksnäringen som inom livsmedelsindustrin. måste anpassa sina skatter/avgifter till omvärldens. När det specifikt gäller jordbruksområdet vidhåller vi att 1000-kronorsregeln helt bör tas bort. Vi vidhåller också en sänkning av dieselskatten med per liter till /liter. Detta innebär att jord- och skogsbruket i förhållande till regeringens budgetförslag med alternativa budgetförslag erhåller ytterligare totalt . 4.7 Stöd till avbytartjänst står fast vid kravet på stöd till avbytartjänsten något som regeringen avskaffat. Ett nytt anslag bör inrättas för detta och inledningsvis anslås för denna verksamhet. För mjölkgårdar är avbytarverksamheten helt nödvändig för att möjliggöra att man skall kunna komma ifrån sitt arbete vid någon eller några tidpunkter . I ett samhälle som strävar efter välfärd för alla, så är det rimligt att också bönder ska kunna vara lediga från sitt arbete när de till exempel är sjuka, både ur rent praktisk synvinkel och utan att de drabbas alltför hårt ekonomiskt. Eftersom olika system för avbytartjänst nu växer fram i landet är det lämpligt att det statliga stödet går direkt till den som använder sig av avbytare och att man får ersättning för uttagen ledig tid med ett maximum som kan höjas i takt med att avbytarstödet byggs ut. 4.8 Exportfrämjande åtgärder I takt med att svenska livsmedelsprodukter blir kända ute i ökar förutsättningarna för export. Det är därför angeläget att på olika sätt göra dessa produkter kända. Det gäller då inte minst de ekologiskt producerade livsmedlen. måste likt andra EU-länder nu satsa ordentligt med nationella medel för att stötta svensk livsmedelsexport. Viktigt är att stödja mindre livsmedelsföretag för att nå ut på marknaden med förädlade produkter. Vi föreslår en förstärkning med för stärkta exportinsatser. 4.9 Rensa i byråkratin Vi vill också att byråkratin inom jordbruksadministrationen begränsas bl.a. genom förenklingar av miljöstöden och administrationen av EU-ersättningarna i övrigt. Ett förslag är att bönderna ska få ett förenklat förfarande när de söker stöd från EU, t.ex. att man kan söka i taget, till exempel , vilket ger en större långsiktig trygghet. Vi vill att regeringen tillsätter en utredning med syfte att utreda hur ansökningsförfarandet kan förenklas. har också möjligheter att rationalisera och minska sin byråkrati genom effektiviseringar, exempelvis genom enkla clearingsystem. Därför bör en tioprocentig minskning av kostnaderna för verksamhet vara möjlig att genomföra. Det innebär en besparing med . Ytterligare effektiviseringar i andra organisationer framgår av tabellen bland våra förslag till riksdagsbeslut. Vi förutsätter att arbetet med det nya miljöprogrammet som påbörjats innevarande år leder till ett enkelt, robust system som är lätt att administrera och därmed till avsevärt reducerad kostnad. 4.9.1 Båspallsmåtten anser också generellt att större hänsyn måste tas till effekten för bönderna vid tillämpningen av ny lagstiftning. Den strikta tillämpningen av lagstiftningen som trädde i kraft och som innebär att vissa specifika båspallsmått krävs har redan inneburit att många lantbrukare med god djuromsorg lämnat näringen. Det finns ingen anledning att på detta sätt slå ut arbetstillfällen. Vi kristdemokrater har försökt få riksdagsmajoriteten att i denna fråga ta ett annat beslut som skulle ha möjliggjort för dem med dokumenterat god djuromsorg att fortsätta driften. Så blev nu inte fallet. Vi vidhåller att en tydligare skrivning i bestämmelserna på detta området ska införas, så att tillämpningen av dispensmöjligheterna blir klarare och att lantbrukare med dokumenterat god djuromsorg skall få fortsätta sin verksamhet även om det fattas någon eller för att nå stipulerat båspallsmått. 4.10 Särskilt stöd till Norrlandsjordbruket har extra kostnader som man i övriga inte belastas med. har man därför erhållit en regionalpolitisk ersättning för att täcka de merkostnader jordbruket har. Motivet har bl a varit att det genom jordbruket finns en möjlighet att bevara det öppna landskapet. Genom jordbruket skapas också ett betydande antal arbetstillfällen, både inom själva jordbruket och inom livsmedelsindustrin. Genom att förädla norra viktigaste gröda, , till kött och mjölk har norra konsumenter tillgång till högklassiga närproducerade livsmedel. Merkostnadsersättningen bygger på mycket väl definierade merkostnader och har lett till effektiva jordbruksföretag med stor geografisk spridning. Produktionen i norra minskar vilket tyder på att lönsamheten är sämre än på andra håll i landet. Norra stora avståndshandikapp gör att kostnaderna för exempelvis mjölk, kött och ägg är högre än på andra håll i landet, som kostnaderna för uttransport av livsmedel genom befolkningsglesheten och många små butiker är höga. En höjd intransportersättning skulle sannolikt leda till ökad stabilitet och framtidstro. Införandet av kadaverinsamlingen i norra har medfört att jordbruket i norr drabbats av högre kostnader än i . Kostnaden för kadaverinsamlingen har heller inte tidigare beräknats ingå i underlaget för merkostnaderna i norra . Ytterligare anslås således som ett extra Norrlandsstöd. 4.11 Småskaliga slakterier som vi tycker att det är viktigt att kompensera Norrlandsbönderna för de långa avstånden tycker vi att det är angeläget att försöka minimera transporternas längd. Genom satsningar på lokala småskaliga slakterier inte bara i utan i hela landet kan långa (i vissa fall plågsamma) djurtransporter reduceras. Detta gynnar också det lokala jordbruket, ger arbetstillfällen samt reducerar risken för spridning av eventuell smitta mellan olika gårdar i landet. Byråkratiska hinder för mobil slaktverksamhet måste också undanröjas som en absolut livsmedelssäkerhet upprätthålls. Särskilda stimulansinsatser bör erbjudas livsmedelsföretag som bibehåller och utvecklar lokal verksamhet. 4.12 Ställ krav i kommande internationella förhandlingar handels- och jordbrukspolitik drivs i hög grad tillsammans med de övriga EU-länderna. Därför är det viktigt att inom EU arbeta för att öppna marknaden för exportvaror, inte minst jordbruksprodukter och råvaror. Likaså är det viktigt att avveckla de handelsstörande subventionerna inom jordbruket, framför allt dagens exportstöd, som leder till dumpning av jordbruksprodukter på världsmarknaden. Inför kommande WTO-runda måste och EU ställa mer bestämda krav utifrån de miljö- och djurskyddskrav som ställs på svenskt och europeiskt jordbruk. Det krävs en mer offensiv hållning mot ett mer ekologiskt uthålligt jordbruk, miljöaspekter och hållningen till animalieproduktion. Man bör således eftersträva en dialog om de stödsystem inom jordbruk, fiske och energiområdet som motverkar en hållbar utveckling. 4.13 Ekologiskt jordbruk vill skapa goda förutsättningar för det ekologiska jordbruket. Det är nödvändigt att miljöaspekter vägs in vid utformandet av jordbrukspolitiken. En övergång till mer miljöanpassade och ekologiska brukningsmetoder ska främjas. Det är dock viktigt att för den skull inte missgynna det konventionella jordbruket. På kort sikt finns det ingen möjlighet att helt övergå till ekologiskt jordbruk, inte minst med hänsyn till de större arealer som blir nödvändiga p.g.a. sänkt avkastning per hektar. Vi vill därför att både konventionella och ekologiska bönder ska ha goda villkor i , fastän huvudinriktningen skall vara att övergå mer till ekologiskt jordbruk. För att stimulera till ekologiskt jordbruk krävs ett förenklat regelsystem som skapar goda förutsättningar för en ökad produktion av ekologiska grödor. 4.13.1 Förenklat regelsystem som gynnar ekologisk produktion Det är mycket angeläget att inom EU få till stånd ett förenklat regelverk för stöd till ekologisk odling. använder man sig av ett system med s.k. positivlistor, dvs. det som inte finns upptaget på listan är i princip inte tillåtet. Att få nya produkter godkända för det ekologiska jordbruket kan ta tid, i de flesta fall , och möjligheterna till dispenser eller tidsbegränsade tillstånd är mycket små. Systemet med positivlistor måste bytas ut mot mer principiella regler för vad som är tillåtet och inte tillåtet. Tolkning och beslut bör ligga på nationell nivå. En annan mycket viktig fråga att driva inom EU för att stimulera till utveckling och tillväxt i den ekologiska produktionen är omläggningstidernas längd, möjligheten till parallellproduktion och kvaliteten i kontrollen. I EU krävs omläggningstid medan praxis i har varit . En förkortning av omläggningstiden till gör reglerna mer utvecklingsvänliga och innebär att tveksamheten hos enskilda jordbrukare för att lägga om till ekologisk produktion minskar. Ett kontrollerat karensår ger förtroende för ekologiska produkter och det borde vara ett minimikrav i alla länder. 4.13.2 Återinför vallstödet Stödet till flerårig vall som tidigare funnits med bland miljöstöden, saknas i det nya programmet som avser 20012005 och som gäller stöd för miljövänligt jordbruk. Vissa bönder som tidigare fått stöd kan erhålla ersättning , men därefter finns inga stöd. Vi anser att vallodling är en gynnsam odlingsform ur miljösynpunkt och för att förbättra markstrukturen. Vallstöden har i tidigare program prismässigt varierat mellan /ha beroende på var i landet odlingen sker. Vi anser att det är nödvändigt att regeringen i samband med översynen av den gemensamma jordbrukspolitiken verkar för att vallstödet återförs till dessa nivåer. 4.13.3 Slut kretsloppet stadlandsbygd har vi ett stort flöde av växtnäringsämnen som transporteras från lantbruket in till tätorten utan att återföras, vilket är ett stort resursslöseri. Speciellt anmärkningsvärd är den stora kväve- och fosforkälla som lantbruket skulle kunna utnyttja. Att kunna sluta kretsloppet mellan produktion och konsumtion för att till jordbruket återföra den växtnäring som bortförts via produkterna är en av de stora framtidsfrågorna för ekologiskt jordbruk och därmed för hela jordbruket och samhället. Problemet är att osäkerheten är stor inte minst bland bönderna beträffande vad t.ex. slam och organiskt avfall innehåller. Upptäckten av små mängder flamskyddsmedel och tungmetaller i slammet har minskat intresset för gödning med slam. Ett viktigt första steg för att få exempelvis rötslam mer accepterat hos bönderna är givetvis att se till att slammet är väl kontrollerat avseende tungmetaller, läkemedelsrester och sjukdomsalstrande bakterier. Studier har dock visat att halterna i slammet i allmänhet klarar EU:s gränsvärden för bakterier, tungmetaller och skadliga organiska ämnen. För att motverka tveksamheter inför spridning av rötrest har det tagits fram ett certifieringssystem för rötrest och kompost. Systemet innebär kontroller av externa certifieringsorgan avseende substrat, hygien m.m. Dessa kontroller är viktiga för trovärdigheten, och om slammet via dessa kontroller anses ofarligt så ska bönderna bli väl informerade om detta. Regeringen har ett stort ansvar för att säkerställa detta och ta fram ett väl fungerande regelverk på detta område. För att bönderna ska kunna våga ta emot slam på sina åkrar och för att hela trovärdigheten ska kunna upprättas är det också av stor vikt att regeringen arbetar för att få bort en så stor del av de skadliga ämnena som möjligt ur kretsloppet. (2005) får enligt beslut inget slam eller organiskt avfall deponeras. 2010 ska dessutom av fosforn i slammet återföras till jordbruket enligt riksdagsbeslut. Det är viktigt att se till att den antagna lagen om förbud mot deponering också fungerar och att realistiska alternativ finns. Vi förutsätter att regeringen kraftfullt verkar för att minska riskerna på detta område. Förutom rädsla för skadliga ämnen i slammet får bönderna också generellt lägre betalt för spannmål som gödslats med slam. Därför finns det flera anledningar för bonden att avstå från att gödsla med slam. Reduceringen på ersättningen (priset) för spannmålen som uppköparna har beror antagligen på att det finns en osäkerhet om faror med slam. Det är viktigt att regeringen agerar på detta område så att fakta kommer fram. Om jordbruket ska kunna utnyttja slam och reducera slöseriet med fosfor och kväveresurser så krävs också att EU:s lagstiftning ses över. Enligt lagstiftningen är det förbjudet att använda sig av hushållsavfall i form av komposter, human avföring och rötslam ifrån reningsverk vid t.ex. ekologisk produktion. och har försökt att få till stånd en diskussion om hur dessa näringsämnen ska kunna utnyttjas men frågan har ännu inte lösts. 4.13.4 Gynna småskaligt jordbruk och glesbygd Rapporteringen av bekymren med mul- och klövsjukan och med långa djurtransporter har visat med all önskvärd tydlighet att det finns en stor förbättringspotential i dagens livsmedelsproduktion, ur etisk synpunkt och för att minska riskerna för sjukdomspridning och försämrad livsmedelskvalitet. Problemen är komplexa men vi ser att det industriella jordbruket och medföljande livsmedelsproduktion har brister, och vi anser att det är viktigt att också gynna det småskaliga jordbruket. Hos de småskaliga bönder som fått sin mark i arv finns ofta en förvaltarskapskänsla och en personlig omsorg om både djur och mark. Vi vill särskilt värna om småskaliga jordbruk i glesbygden och fjälljordbruket. föreslår därför att stöd till småskalighet särskilt beaktas inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet liksom i anslutning till det särskilda stödet för Norrlandsjordbruket. 4.14 Stöd till jordbrukets rationalisering I statsbudgeten för fanns för dessa ändamål uppfört ett ramanslag på . avser bidrag till jordbrukets rationalisering och till övriga poster. Miljö- och jordbruksutskottet konstaterade att omarronderingsverksamheten bör bedrivas fortlöpande. Det främsta motivet är naturligtvis att nå de positiva effekter för enskilda och samhället som en rationalisering av fastighetsindelningen ger, särskilt vad gäller jord- och skogsbruk. En kontinuerligt bedriven omarronderingsverksamhet är också en förutsättning för att lantmäteriet skall kunna bevara och utveckla sin kompetens på området. Utskottet fann mot den bakgrunden att bidraget till jordbrukets rationalisering inte borde begränsas till enbart tidigare beslutade åtgärder utan även få användas till nya omarronderingsprojekt. Om detta innebar att anslagsbehovet måste omprövas förutsatte utskottet att regeringen skulle återkomma med förslag till finansiering i kommande budgetproposition. Detta blev också tillkännagivande. När det gäller åtgärder för översvämningar i är det angeläget att dessa pengar finns kvar för att fortsättningsvis skydda åkermarken mot årliga översvämningar. Dessutom måste pågående arbeten inför framtida lösningar få slutföras bl.a. när det gäller miljökonsekvensbeskrivningar m.m. För att garantera fortsatt omarronderingsverksamhet med möjlighet till tillkommande objekt samt fortsatt stöd för åtgärder kring föreslår att anslaget 44:4 ökas med för och . 5 skall i konsumenternas intresse verka för god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Ökade informationsinsatser behövs för att vidga kunskaperna om kostens betydelse för hälsan. Bristfälliga livsmedelskontroller kan medföra hälsorisker för människor, och regeringen måste därför tillföra stat och kommun mer resurser så att kontrollerna kan utföras på tillfredsställande sätt. Ständigt kommer nya larm om kontamination i, eller olika skadeverkningar av, livsmedel. är då ansvarig myndighet för att kontrollera riskerna och eventuellt utfärda varningar. har det bl.a. rapporterats om taurin i drycken , listeria i fäbodstillverkad ost, rester av bekämpningsmedel i vindruvor och cancerogena processkemikalier i olivrestolja. Det är viktigt att har egen nationell kompetens och kan producera eget vetenskapligt material så att vi inte blir beroende av andras bedömningar. För att kunna garantera en god konsumentsäkerhet krävs att och () har tillräcklig kompetens att hantera frågor inom bl.a. kemi, toxikologi, mikrobiologi och nutrition. Detta för att kunna hävda sig internationellt och att kunna föra våra nationella intressen i EU. Det är av yttersta vikt att har erforderliga resurser för att göra egna vetenskapliga bedömningar. Ett exempel på områden måste ägna mer forskning åt är naturliga gifter. Alla levande organismer har naturliga gifter för att skydda sig. Hur detta påverkar människors hälsa vet man inte . Till viss del baseras SLV:s arbete på nationella kostundersökningar där man studerar vad som är bra mat. För att få reda på detta måste man veta vad maten innehåller samt vad folk äter. Det senare måste undersökas kontinuerligt. Dessa undersökningar skall ligga till grund för säkerhetsarbete och kostrekommendationer. I är vi duktiga på detta, men mer resurser behövs vilket är särskilt viktigt att belysa i diskussionen om en europeisk livsmedelsmyndighet. I måste vi veta vad svenskar äter för att kunna genomföra rätt riktade kampanjer. Det är angeläget att tillförsäkras nödvändiga medel för att kunna garantera en god konsumentsäkerhet. menar att väl lämpar sig som värdland för . Vi har en god livsmedelskontroll och sträng djurskyddslag. Vi har dessutom förskonats från både BSE (s.k. galna ko-sjukan) och mul- och klövsjukan. 5.1 Genmodifierade livsmedel Forskningen om genmodifierade livsmedel behöver stärkas. Man vet ännu inte tillräckligt om resultaten av gentekniken eller hur genmodifierade livsmedel påverkar människor, djur och natur. Genmodifierade växter kan sprida sina anlag till närbesläktade arter och störa ekosystemet. Dessa risker är till stora delar okända. Kunskapen om hur miljö och hälsa påverkas av genteknik är inte tillräcklig. har konsekvent argumenterat för den s.k. försiktighetsprincipen i EU:s politik vad gäller genmodifierade organismer. Det är angeläget att genforskningens stora potential för medicinska, livsmedelstekniska och ekonomiska förbättringar inte motverkas. Men åligger det den politiska makten, på nationell eller europeisk nivå, att i möjligaste mån skydda medborgarna från oönskade och okända konsekvenser av denna utveckling. Det finns en stor risk att genmodifierade växter sprider sina anlag till närbesläktade arter och stör ekosystemet. Allergiker kan drabbas om en gen från det allergena ämnet återfinns i en vara som vanligtvis inte framkallar allergiska reaktioner. Inom genteknikens område föreslår vi att ett informationscentrum för bioteknik inrättas. För detta ändamål avsätter vi som ett nytt anslag. Detta utvecklas närmare i separat motion om genteknik. 6 Konsumentfrågor Konsumentfrågor är så mycket mer än priset på en vara. För handlar konsumentfrågor även om kvalitetssäkring, djurhållning och öppna landskap. Kostens innehåll och säkra livsmedel är några av de viktigaste frågorna , både nationellt och internationellt. När det gäller det internationella arbetet finns skäl att överväga en intensifierad satsning från svensk sida rörande konsumenternas möjligheter att välja bra livsmedel. bör inta en tätposition och med ökad kraft driva dessa frågor. Bland konsumenterna växer intresset för inhemsk produktion av livsmedel som utgår från miljö- och djurhållningsmässigt goda förhållanden. Medvetenheten om hur kosten påverkar vår hälsa ökar också. För att konsumenterna skall kunna göra val och etiska ställningstaganden som påverkar miljön och den egna hälsan krävs god information om de varor och tjänster som finns på marknaden. Utan ursprungsmärkning, fullständig innehållsdeklaration, märkning av genmodifierade varor m.m., kan konsumenterna inte göra dessa val. Det är viktigt att en varas förpackning ger tydlig information om innehållet och om hur den har producerats.