mot · GP02N211 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N211av m.fl. (m)Fler och växande företag 1 Sammanfattning skall vara konkurrenskraftigt, attraktivt och stimulerande. Vi vill öka människors möjligheter att förverkliga sig själva och omvandla drömmar till verklighet. Politiken måste ge varje individ möjligheter att utvecklas. Svenska företag och svensk arbetskraft måste vara konkurrenskraftiga och attraktivt. För detta behövs en ny strategi för kreativitet och företagsamhet. Det handlar om skatterna och företagandet, arbetsmarknaden, skolan, den högre utbildningen och forskningen, kulturen, sjukvården, rättsväsendet och mycket mera. En strategi som kan lösgöra enskilda människors skaparkraft är en oavvislig del av en samlad politik som kan lyfta vårt lands välstånd och trygghet och ge konkurrenskraft till och svenskarna. är på flera sätt ett bra företagarland. Det beror till stor del på de avregleringar inom bland annat teleområdet som genomfördes av den borgerliga regeringen 19911994. Men om detta skall var giltigt även framöver och vårt land dessutom bli bra på flera andra områden krävs det fortsatta strukturförändringar. Bättre konkurrensvillkor, mindre regelkrångel, tryggare energiförsörjning, rörligare arbetsmarknad, fler fria universitet och högskolor, utbyggd yrkesutbildning, sänkta skatter, kulturell mångfald, utbyggd infrastruktur, bättre sjukvård, förändrad bostadsmarknad och minskad brottslighet är förutsättningar för att skall kunna gå vidare. Tillsammans utgör sådana åtgärder den strategi för ett bättre företagsklimat som vi vill genomföra. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 7 2 Innehållsförteckning 8 3 Förslag till riksdagsbeslut 9 4 För lite företagande i 10 4.1 Många idéer men få företag 10 4.2 Var är entreprenörskapet? 11 4.3 Dåliga exempel 12 4.4 Sorglig statistik 13 5 (S)ystemfelet 14 6 En strategi för företagande och förnyelse 16 6.1 Idéer för självförverkliganden 16 6.2 Ett attraktivt klimat 17 6.3 Mindre, enklare och tryggare regelsystem 17 6.3.1 Bättre rättssäkerhet för småföretagen 17 6.3.2 Mindre regelkrångel 18 6.4 Sundare konkurrensklimat 18 6.4.1 Sälj statsföretagen 18 6.4.2 Bättre konkurrensverktyg 19 6.5 Skatter för arbete och företagande 20 6.5.1 Höga skatter hotar företagandet 20 6.5.2 Kunskap skall löna sig 20 6.5.3 Stoppa skattediskrimineringen av företagare 21 6.5.4 Lägre skatter på tjänster är till god hjälp 21 6.5.5 Lägre energiskatter genererar mer 22 6.6 Vassare och nöjdare medarbetare 22 6.6.1 Kunskap som konkurrensmedel 22 6.6.2 Utbilda bort bristyrken 22 6.6.3 Kombinera kunskap, kunnande och kapital 23 6.6.4 Mångfald och internationalisering i kunskapssamhället 23 6.6.5 Fler fria universitet och högskolor 24 6.6.6 Kontinuerlig kompetensutveckling 24 6.6.7 Kunskap för självkänsla och arbete 24 6.6.8 Modern yrkes- och lärlingsutbildning 25 6.6.9 Ta till vara invandrare och långtidsarbetslösa 25 6.6.10 En öppen och rörlig arbetsmarknad 25 6.6.11 Arbetstiden skall bestämmas på arbetsplatsen 26 6.7 Ett konkurrenskraftigare 26 6.7.1 Konkurrenskraftiga kommunikationer 26 6.7.2 Avpolitiserad energiförsörjning 26 6.7.3 Anslutning till EMU 27 6.7.4 Kreativ kultur 27 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av ett bättre svenskt klimat för arbete, företagande och fritid. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att möta framtidens utmaningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en strategi för företagande och förnyelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av mindre, enklare och tryggare regelsystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av sundare konkurrensklimat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en skattereform.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder för vassare och nöjdare medarbetare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad konkurrenskraft för . 1 Yrkande 6 hänvisat till SkU. 4 För lite företagande i 4.1 Många idéer men få företag är fullt av genier. Enligt det europeiska patentkontoret, EPO, är holländare, svenskar och finländare de mest uppfinningsrika folken i räknat efter antalet ansökningar om nya patent i relation till befolkningsstorleken. Antal patentansökningar vid EPO per miljoner invånare . Idéer och patentansökningar leder ofta till att företag startas. I sker det dock i mindre utsträckning. I stället har relativt få företag och någon större ökning tycks inte vara aktuell. Andelen av befolkningen () som varit involverade i någon aktivitet med syfte att starta ett företag, , procent. Det tyder på att uppfinnarna och idéerna stöter på problem någonstans på vägen. Idéerna finns, men inte entreprenörskapet. Därmed startas inte alla de företag som borde kunna startas i ett gynnsammare klimat. Och därmed går miste om det välstånd, de arbetstillfällen och de inkomster som fler företag skulle kunna skapa. 4.2 Var är entreprenörskapet? Entreprenörskap är grunden för välstånd. Entreprenörskap är den mänskliga kraft som skapar nya produkter, tjänster och arbetstillfällen. Entreprenörskapet skapar också nya sätt att producera, konsumera och organisera livet. Genom entreprenörskapet åstadkoms önskvärd förnyelse. Utan entreprenörskap skapas inga företag och utan företag skapas inga arbetsillfällen. Vikten av entreprenörskap och nyföretagande kan därmed inte överskattas. Jämförelser visar att är allt annat än ett föregångsland gällande entreprenörskap. Den internationella forskningsrapporten (GEM), som studerar 21 länder, visar att bara en av 25 svenskar är involverade i aktiviteter av entreprenörart. Därmed hamnar i undersökningens bottenskikt. Som största hot mot en förbättrad svensk entreprenöranda nämns lagstiftningen och den förda politiken. Vidare rapporteras att gemensamt för de nordiska länderna är att det finns en dålig social tolerans för att misslyckas som egen företagare samt att de sociala trygghetsreglerna gör att människor hellre är anställda än blir egna företagare. 4.3 Dåliga exempel Många är de som kan vittna om svårigheterna med att starta och driva företag i : Privata massörer i . Detta eftersom kommun har beslutat att bedriva massageverksamhet i den kommunala simhallen Walkesborgsbadet. Den konkurrerar med de privata företagen i regionen. Café- och bageriägare i . Detta eftersom kommunens arbetsmarknadsenhet driver caféer och bageriverksamhet. Många som är anställda i kommunens bageriverksamhet har bidrag till sina löner och på bullarna slipper kunderna betala momsen på . Det innebär att de privata företagen inom branschen inte konkurrerar på lika villkor som de kommunala. Detta eftersom kommunen driver gym, spinning och aerobics i simhallen i . Det innebär problem för de privata företagen inom området. Men det går inte att jämföra, för vi har ett helt friskvårdscenter med mjukmaskiner och bad. Därför kan det inte vara osund konkurrens, menar kommuns enhetschef för utbildning och kultur. Fallet med och MedAnalys är ett av de fall som i många sammanhang kommit att symbolisera småföretagaren som utsatts för rättsövergrepp av stat och myndigheter. Ett annat uppmärksammat fall gäller den småländske bilhandlaren . Alvgardfallet avslutades med att den borgerliga regeringen vid maktövertagandet 1991 beviljade i så kallad ersättning ex (av godhet), en unik åtgärd där beloppet är skattefritt. Men fallet med MedAnalys är, efter tillslag, ännu inte avslutat. Elva lantbrukare i hade missat kravet på svämtäcke (för att minska ammoniakavdunstningen) i gödselbrunnen. För detta fick de betala en miljösanktionsavgift på . Men det var inte nog med det, brottet polisanmäldes och till slut fick lantbrukarna även 40 dagsböter och en anteckning i kriminalregistret. Djurskyddsinspektören konstaterade att jag har satt dit alla jag kommit på. Den som har över köldmedier i sina kylanläggningar måste före skicka in en kontrollrapport till sin kommun, enligt den nya . En restaurangägare från glömde detta och fick ett brev från kommunen som meddelade att han skulle betala i miljösanktionsavgift. Han skickade in rapporten och betalade. Men kommunerna är enligt tvungna att både utdöma en sanktionsavgift och åtalsanmäla om en rapport kommer in . Restaurangägaren blev därför åtalad och skall, om han döms, förmodligen betala dagsböter på . Dessutom måste han betala advokatkostnaderna på . Totalt skulle alltså hans glömska kosta honom . 4.4 Sorglig statistik Statistiken över företagandet och företagsklimatet i ger inte någon uppmuntrande bild. 1993 fanns det 409.300 företagare i . är siffran 408.500. Näringsklimatet i upplevs av allt fler som otillräckligt. En attitydundersökning bland företagare, utförd av (), visar att av de utlandsägda företagen föredrar framför andra länder. 1993 var det . Antalet företagsledare som anser att förutsättningarna för att öka satsningarna på forskning och teknisk utveckling är bäst i har minskat från till . Det största hindret för en expansion i är, enligt undersökningen, den instabila näringspolitiken. Företagsreglerna ses som ett växande problem. Lagar och förordningar har en tillväxttakt på . Kostnaden att följa reglerna beräknas uppgå till av BNP. , efter Småföretagsdelegationens slutbetänkande, är två tredjedelar av förslagen fortfarande inte genomförda. Och omfattar ändå delegationens förslag en mycket liten del av den totala regelbördan. En svensk företagare behöver hålla reda på ungefär 4.000 olika regler, som tillsammans fyller omkring 20.000 sidor. En undersökning bland svenska företagare, , visar att över hälften () av de tillfrågade anser att det blivit fler regler under de två till tre . En av hundra () säger sig uppleva en minskning. Vad gäller regelkvalitén och komplexiteten i regelverket anser att det blivit svårare att följa reglerna medan anser att det blivit lättare. De små företagen drabbas hårdast av regelkrånglet. För företag med färre än 20 anställda uppgår kostnaderna för att administrera myndigheternas regelverk till per anställd och år, enligt en OECD-studie. registrerades 68.528 nya företag i . har antalet snabbt minskat. var siffran 58.370 nya företag och registrerades 26.214. Prognosen är 53.000 nya företag, vilket därmed innebär att antalet nyregistrerade företag har minskat . har huvudkontoren för 47 svenska företag hamnat utomlands antingen genom utflyttning eller som ett resultat av företagsköp. Seafood, , AGA, , , , , , , , Esab, , , , , , Icon, , , Ind., , , , Peak Performance, Pressbyrån, , , Programator, , , , , , Stora, Tarkett, , och är några exempel. Det finns många positiva spridningseffekter med att ha huvudkontor i . Den stora mängden utflyttade företag gör därmed till en av de stora förlorarna i den intensifierade internationaliseringen av näringslivet. Resultatet av de uppköp av svenska företag som skedde uppskattas av () i en forskningsrapport till drygt 60 000 förlorade svenska jobb. Orsakerna till flyttningarna är flera. Enligt en undersökning gjord av Invest in () finns det fyra huvudsakliga skäl: Skatter, sociala kostnader, lagstiftning och ekonomiskt klimat. Närheten till kunder, konkurrenter och strategiska underleverantörer av varor och tjänster. Vikten av smidiga kommunikationer och transporter. av landets företagsledare menar att regeringen har ignorerat storföretagens varningar om utflyttningar, vilket fått som konsekvens att företag och arbetskraft fortsatt flytta utomlands. En rapport, presenterad av Pensionsforum, och , visar att är ett attraktivt land att leva i för högskoleutbildade med examen som är gångbar på den globala arbetsmarknaden. Många högutbildade svenskar väljer att arbeta i något annat land än som förhållandevis få högutbildade från andra länder väljer att bosätta sig i . 5 (S)ystemfelet Det finns flera anledningar till att har så få småföretag. En handlar om attityder, och illustreras förskräckande väl av ord : Den socialistiska politikens intresse just för storföretagen behöver inte ytterligare förklaras. Det är i dem som motsättningarna mellan ägare och anställda blir mest påtagliga, och där den kollektiva formen för äganderätt och förvaltning lättast inställer sig som vägen till både mer jämlikhet, frihet och gemenskap. Deras avgörande betydelse för hela landets ekonomi och folkets levnadsstandard är självklar. Det var alltså storföretagen som var intressanta och som hela systemet skall vara anpassat för. Enskilda småföretagare betraktades med misstänksamhet och sågs som effektivitetshindrande skattefuskare och småkrämare. Detta var en attityd som höll i sig länge och fick väldiga konsekvenser. Den förstärktes med den snabba expansionen av den offentliga sektorn. 1960 fanns det 500 000 offentligt anställda i och 600 000 företagare. fanns det närmare 1,5 miljon offentligt anställda och omkring 350 000 företagare. En stor offentlig sektor har varit viktigare än ett bra företagsklimat. Detta till trots har en del positivt hänt. 1963 ansåg bara hälften av svenska folket att det var viktigt att uppmuntra företag. 1997 var siffran . Dessutom har företagarnas situation förbättrats något, mycket på grund av de åtgärder som vidtogs av den borgerliga regeringen 19911994. Skattereformen innebar förbättringar både i inkomstbeskattningen och i bolagsbeskattningen. Flera marknader har avreglerats och vissa offentliga verksamheter har öppnats för konkurrens. Att detta inte är tillräckligt illustreras av följande sammanställning. Källa: Fölster S.; Företagarens återkomst (2000) Tabell 1: Företagarnas andel av arbetskraften, exklusive jordbruk, i 1974, 1984, 1994 och 1998. Att har få företag, och att detta inte är ett nytt faktum, är uppenbart. En ytterligare dimension av problemet är att har blivit en så kallad dual ekonomi. Den entreprenörsanda som trots allt finns i landet är koncentrerad till vissa geografiska områden och till vissa yrkesgrupper. Det skapar växande klyftor mellan människor, en situation som innehåller en stor sprängkraft. Uppenbarligen måste något göras för att förbättra det svenska klimatet för arbete och företagande och göra konkurrenskraftigare. Många är eniga om behovet av de åtgärder som SNS presenterar i sin Ekonomirådsrapport ,: Avreglering, konkurrensutsättning och privatisering i allt fler branscher. En ambitiös konkurrenspolitik med tydliga och enkla spelregler. En fungerande kapitalförsörjning till nyföretagande. En konkurrenskraftig ägarbeskattning. Vi vill genomföra ett program med denna inriktning. I en värld som präglas av allt högre internationell rörlighet när det gäller fysiskt, finansiellt och individbundet kapital är det i längden ohållbart att ha sämre villkor än andra länder. 6 En strategi för företagande och förnyelse 6.1 Idéer för självförverkliganden Utgångspunkten för våra förslag är att varje människa skall få möjlighet att utvecklas till fullo. Det innebär att politiken måste sträva efter att ge alla människor frihet, trygghet och utvecklingspotential. Det behövs en ny strategi för kreativitet och företagsamhet. Den berör skatterna och företagandet, arbetsmarknaden, skolan, den högre utbildningen och forskningen, kulturen, sjukvården, rättsväsendet m.m. En politik som kan lösgöra enskilda människors skaparkraft är en oavvislig del av en samlad politik som kan lyfta vårt lands välstånd och trygghet. Den strategi för kreativitet och företagsamhet som vi förordar utgår från en tilltro till den enskilda människans förmåga och från att i allt högre utsträckning är en del av en global gemenskap. Globaliseringen innebär att ekonomierna länkas samman. Detsamma gäller också för viktiga delar av politiken. Universitet och skolor liksom lagarna utsätts för internationell konkurrens och jämförs vid företagsetableringar. Framgång kräver ett företagarklimat i världsklass, forskning och utbildning i världsklass, kreativa miljöer i världsklass och en ekonomisk politik i världsklass. Målet för tillväxtpolitik måste vara att få fram produkter, system och metoder som med god konkurrenskraft orkar bära höga löner. Det blir inte höga löner bara för att är utan för att företag och medarbetare är duktiga och förändringsbenägna samt har hög teknikförmåga och god kunskap. Det kräver bland annat förändringar av traditionella monopol och offentliga verksamheter, tillvaratagande av initiativkraften hos enskilda människor och uppmuntrande av anpassningsförmåga och företagaranda. måste bli ett land som människor och företag vill bo och verka i. Det behövs ett klimat som attraherar och lockar människor att utnyttja sina möjligheter för egen och gemensam . skall vara ett samhälle som uppmuntrar initiativ och skapande. I det följande presenterar vi de konkreta åtgärder som krävs för att uppnå detta. 6.2 Ett attraktivt klimat har en stark ställning inom vissa områden, framför allt inom IT. Det finns flera skäl till detta, men framför allt beror det på den tidiga avregleringen av telemarknaden tillsammans med utvecklingen på mobiltelefoniområdet. Om inte utvecklar ett attraktivt klimat för företag och arbetskraft riskerar emellertid tiden på IT-toppen att bli en kort historisk parentes. Man kan inte leva på gamla meriter i all evighet. Det behövs därför en politik som förstår och utgår från de nya förutsättningarna. Politiska förändringar inom närings-, arbetsmarknads-, utbildnings-, skatte-, kultur- och infrastrukturområdena lägger en god grund för ett attraktivare och konkurrenskraftigare . Men detta räcker inte. Även annat måste fungera. Fritiden måste vara meningsfull, bostadssituationen måste vara tillfredsställande, sjukvården, äldreomsorgen och barnomsorgen måste fungera. Man måste känna sig trygg i hemmet och på gator och torg. En ny skattepolitik är en av de främsta trygghetsreformerna. Med mer pengar att förfoga över och mer makt över sin tillvaro får var och en ett tryggare liv. Men det krävs också förändringar av trygghetssystemen för att skall bli ett bra land att leva i. Vi vill införa en vårdgaranti och också en allmän hälsoförsäkring som ger tydliga rättigheter åt patienterna. Alternativ till den offentliga sjukvården får utrymme, vilket skapar incitament till effektivitet och bättre samordning av resurser. Vi vill att människor själva skall kunna välja den bostad de önskar. Bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan och fria val, inte av regleringar och politiska eller administrativa beslut. Bostadspolitiken skall tillgodose olika individers önskemål i olika skeden av livet samt ge goda förutsättningar för utveckling av olika upplåtelseformer. Vi vill skapa förutsättningar för den enskilde att välja mellan hyresrätt, kooperativ hyresrätt, bostadsrätt, ägarlägenhet eller småhus. För att säkerställa den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet och med kraft bekämpa brottsligheten föreslår vi bland annat ett starkare rättsväsende och en förstärkt polisorganisation. 6.3 Mindre, enklare och tryggare regelsystem 6.3.1 Bättre rättssäkerhet för småföretagen Ett välfärdssamhälle värt namnet måste också vara ett rättssamhälle som garanterar sina medborgare skydd mot kränkningar. Det borde vara självklart att all felaktig myndighetsverksamhet skall föranleda ett rimligt skadestånd till drabbade medborgare. Så sker inte alltid . Två bevis för detta är de uppmärksammade fallen med och . Fallen är dock inte unika men hur många ytterligare fall som förekommit är oklart då inte alla utsatta orkar ta drabbningar av de slag som och gjort. Med anledning av de brister i systemet som uppenbarligen föreligger vill vi ställa tre anständighetskrav: Skydda företagare och andra människor mot rättsövergrepp av detta slag. Skapa en situation där staten bättre än tar sitt skadeståndsansvar vid rättsövergrepp. Medverka till att förlikningsförhandlingar och skiljedomsförfarande snabbt inleds mellan staten och drabbade företagare. 6.3.2 Mindre regelkrångel Reglernas mängd och komplexitet samt myndigheternas sätt att tillämpa dem påverkar möjligheten att starta företag, utveckla produkter och reagera på marknadsförändringar. Regelverket är därmed en viktig strukturfaktor med betydelse för näringslivets utveckling och ekonomiska tillväxt. Det är därför viktigt med färre, enklare och stabilare regler. Det arbete för bättre och enklare regler som inleddes av den borgerliga regeringen 19911994 måste drivas vidare. Småföretagsdelegationens förslag bör genomföras skyndsamt. Dessutom bör regelförenklingsarbetet bedrivas systematiskt på alla nivåer. Vi anser att samtliga befintliga regler som berör företagare skall granskas i syfte att förenkla och minska regelmassan. Erfarenheter från länder som tar regelförenklingsarbetet på allvar, såsom och , visar att det krävs politiskt stöd från allra högsta nivå om arbetet skall bli framgångsrikt. Arbetet med regelförenklingar bör därför ges en hög politisk prioritet och företagarna själva bör få påverka arbetet genom samråd. Vi vill att alla nya förslag från regeringen som påverkar företagens villkor skall föregås av en noggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger ut föreskrifter skall omfattas av kravet att göra en konsekvensanalys. F-skattsedeln har blivit företagandets skattemässiga grund. Utan F-skattsedel är det svårt eller omöjligt att bedriva näringsverksamhet. Därför måste utgångspunkten vara att alla som begär F-skattsedel skall tilldelas sådan, om det inte framstår som uppenbart att det angivna företagssyftet är oseriöst. 6.4 Sundare konkurrensklimat 6.4.1 Sälj statsföretagen Hela den svenska ekonomin måste fungera i konkurrens. Ökad konkurrens uppnås bland annat genom att statligt ägande i näringslivet avvecklas. Staten skall inte, med skattepengar som grund, snedvrida konkurrensen och därmed inverka hämmande på verksamheter som skulle må bättre av en större frihet. För att bland annat främja arbetsmiljöerna, förbättra konkurrensen, öka allmänhetens aktieägande och ge de statligt ägda företagen förbättrade möjligheter på den internationella marknaden föreslår vi att ett trettiotal av de statligt ägda bolagen privatiseras i ett inledande skede. En riktigt genomförd privatisering av de statliga företagen skall renodla statens roll som lagstiftare och normgivare stärka de privatiserade företagen sprida intresset för sparande i aktier till nya grupper och bredda riskkapitalmarknaden ge staten inkomster som kan användas till andra mer angelägna ändamål. En rad myndigheter bedriver konkurrensutsatt verksamhet, vilket leder till att konkurrenssituationen på marknaden påverkas. Vi föreslår att denna typ av konkurrenssnedvridning avvecklas. Vidare bör staten för varje bolag där statlig ägarinblandning föreligger omgående motivera varför så är fallet. De företag vars koppling till staten inte kan motiveras skall privatiseras. Den stora offentliga sektorn är en anledning till att det svenska nyföretagandet i allmänhet, och bland kvinnor i synnerhet, är alldeles för lågt. Många kvinnor arbetar inom offentlig sektor med verksamheter som stat, landsting och kommuner har monopol på, varför möjligheterna att starta eget är mycket små. Detta kan förändras genom att stat, kommuner och landsting inriktar sig på sin kärnverksamhet och i större utsträckning konkurrensutsätts och knoppar av verksamheter. 6.4.2 Bättre konkurrensverktyg bör ges en starkare ställning. Dess möjlighet att ingripa med hjälp av konkurrenslagen måste förbättras. Men också kommunallagen bör ses över och reglerna för vad som är tillåten respektive otillåten verksamhet preciseras. Därmed underlättas rättsliga prövningar. Stat, kommun och landsting skall inrikta sig på kärnverksamheterna, inte ägna sig åt affärsverksamhet. Vi föreslår att offentliga verksamheter konkurrensutsätts. Offentliga monopol motverkar inte bara en förbättrad kvalitet på de tjänster som erbjuds utan förvägrar även de anställda, varav merparten kvinnor, möjligheten att välja arbetsgivare.