mot · GP02Sk288 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk288av m.fl. (m)Att bo och verka på landsbygden 1 Sammanfattning Den socialdemokratiska regeringen har ett tungt ansvar för många av de problem och brister som är särskilt tydliga på landsbygden och i glesbygden. Vägnätet har tillåtits förfalla. Höga skatter, inte minst för låg- och medelinkomsttagare, samt krångliga regler för företagande har hämmat utvecklingen. Det behövs nu konkreta satsningar för att förbättra näringsklimatet i hela . Transporter av såväl varor som människor måste fungera. Det behövs också en politik som kan ge nya lösningar för hur den grundläggande samhällsservicen skall kunna upprätthållas också i lands- och glesbygd. De traditionella landsbygdsnäringarna jord- och skogsbruk samt fiske måste ges likvärdiga konkurrensvillkor i form av regler, skatter m.m. i jämförelse med vad som gäller inom övriga EU. Bensin och dieselpriserna har nått nya rekordhöga nivåer. Huvudanledningen är stigande råvarupriser och en allt svagare krona. Trots dessa förändringar är ändå huvuddelen av bränslepriset skatt. Skatterna drabbar alla som behöver använda bil, men i synnerhet boende på landsbygd och i glesbygd som saknar alternativ till långa bilresor för resor till och från arbetet, till dagis, affärer m.m. föreslår att skatten på bensin och diesel sänks med per liter inklusive moms. Vidare vill vi underlätta arbetspendling med bil genom att höja bilavdraget till per mil. Vi föreslår betydande skattesänkningar vad gäller jord- och skogsbrukets skatter på diesel och handelsgödsel. När det gäller dieselolja som används i skogs- och jordbruket samt arbetsredskap föreslår vi en sänkning av skatten med per liter till nivån per liter. beskattas handelsgödselns kväveinnehåll med per kg kväve. Vi föreslår att kväveskatten helt tas bort. Vi föreslår vidare att inkomstskatterna sänks samt att fastighets- och förmögenhetsskatten successivt tas bort. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 31 2 Innehållsförteckning 32 3 Förslag till riksdagsbeslut 33 4 Att bo och verka på landsbygden 35 4.1 Inledning 35 4.2 Från bondesamhälle till IT 35 4.3 Att leva på landsbygden 36 4.4 Mycket behöver göras bättre 37 4.5 Regionalstöden har inte gett resultat 37 5 Ett förbättrat näringsklimat för hela landet 37 5.1 Entreprenörskap grunden för välstånd 38 5.2 Enklare regler 38 5.3 Rimliga skatter 39 5.4 Vägar och transporter 40 5.5 Informationsteknik 40 5.6 Utbildning 41 5.7 Vård och omsorg 42 5.8 Barnomsorg 43 5.9 Post, bank och övrig grundläggande samhällsservice 44 6 Traditionella landsbygdsnäringar 44 6.1 Jord- och skogsbruk 44 6.2 Äganderättskonflikter inom renskötselområdet 45 6.3 Turism 45 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att entreprenörskap är grunden för välstånd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Småföretagsdelegationens förslag till bättre och enklare regler för företagare bör genomföras snarast.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utgångspunkten för tilldelande av F-skattsedel skall vara att tilldela alla som begär sådan, om det inte framstår som uppenbart att det angivna företagssyftet är oseriöst. beslutar sänka inkomstskatterna i enlighet med vad som i motionen anförs. beslutar successivt ta bort fastighets- och förmögenhetsskatterna i enlighet med vad som i motionen anförs. beslutar ta bort den statliga inkomstskatten i enlighet med vad som i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förändra skattereglerna för fåmansföretag för att ta bort diskrimineringen av dessa företag. beslutar sänka skatten på bensin och diesel med inklusive moms. beslutar att höja reseavdragen till nivån per mil. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en väl utbyggd och underhållen väginfrastruktur för att hela skall kunna växa och utvecklas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av upprustning också av det enskilda vägnätet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten skall ta ansvar för att den informationstekniska infrastrukturen blir tillfredsställande också på landsbygden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur friskolereformen i kombination med en nationell skolpeng ökar möjligheterna att bevara och utveckla skolor i lands- och glesbygd.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom primärvården stärka patienternas ställning och öka möjligheterna att bedriva primärvård i nya former.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av flexibilitet och individuella lösningar inom äldrevården också på landsbygden och i glesbygden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att anpassa barnomsorgen och öka valfriheten efter olika familjers behov.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka möjligheterna att bevara och utveckla grundläggande samhällsservice på landsbygden och i glesbygden genom lokal samverkan samt genom att nya såväl privata som kooperativa aktörer får möjlighet att utföra dessa uppgifter.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grunden för en livskraftig lands- och glesbygd är ett lönsamt och konkurrenskraftigt jord- och skogsbruk.6 beslutar sänka skatten på diesel som används till jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner till nivån per liter. beslutar avskaffa skatten på handelsgödselns kväveinnehåll. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den hämmande effekt den nuvarande reavinstskatten har på möjligheten att genomföra generationsskiften i familjeföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en för att lösa äganderättskonflikterna inom renskötselområdet.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av bättre villkor för turistnäringen.1 1 Yrkandena 1, 2, 17 och 23 hänvisade till NU. 2 Yrkandena hänvisade till TU. 3 Yrkande 13 hänvisat till UbU. 4 Yrkandena 14 och 15 hänvisade till SoU. 5 Yrkande 16 hänvisat till SfU. 6 Yrkandena 18 och 22 hänvisade till MJU. 4 Att bo och verka på landsbygden 4.1 Inledning Det finns ingen entydig definition av vad som är gles- respektive landsbygd. har tagit fram en egen definition som de använder sig av för att särskilja olika typer av bygder och för att synliggöra deras skilda förutsättningar. I definition är det möjligheten att nå service och arbete som avgör vad som är glesbygd respektive landsbygd. Glesbygd definieras som områden där det tar med bil att nå närmaste tätort med mer än 3000 invånare. Denna glesbygd innefattar både ren landsbygd och tätorter med upp till 3000 invånare. De områden som finns inom 5 till 45 minuters bilresa från tätorter större än 3000 invånare definieras som tätortsnära landsbygd. Enligt denna uppdelning bor knappt 200 000 svenskar i glesbygd och drygt 1,9 miljoner i tätortsnära landsbygd. De resterande 6,7 miljonerna av befolkningen bor i tätorter. Det är viktigt att skapa förståelse för de speciella villkor som är förknippade med att bo och verka i olika delar av . Åtgärder som underlättar för enskilda människor i hela att skapa sig en bra livssituation behöver vidtas. Lands- och glesbygdsbefolkningens bekymmer och utmaningar delas av människor i tätorter. Det är därför egentligen inte meningsfullt att dela upp i landsbygd och tätort. I är alla beroende av varandra och det finns inte, eller borde åtminstone inte finnas, några motsättningar mellan landsbygd och tätort. Det som är bra för landsbygden bör också vara bra för tätorterna och tvärtom. 4.2 Från bondesamhälle till IT har som nation genomgått en stark förvandling. Så sent som var fortfarande i huvudsak ett bondesamhälle. Den snabba industrialiseringen och den senare omvandlingen i riktning mot ett tjänste-, informations- och kunskapsbaserat samhälle har i grunden förändrat samhällsstrukturen. Från att flertalet svenskar var bosatta på landsbygden eller i glesbygden bor av befolkningen i tätorter med mer än 3000 invånare. Det är därmed inte längre naturtillgångar som bra jord- och skogsbruksmark, vattenkraft eller liknande som har avgörande betydelse för var merparten av svenskarna väljer att bo. är det framförallt storstadsregionerna som har haft en positiv ekonomisk utveckling i form av ekonomisk tillväxt. anser att det är naturligt att olika regioner är tillväxtmotorer under olika skeden av samhällsutvecklingen. För som land och för alla de människor som vill skapa sig en framtid i andra delar av landet än där de bor behöver politiken dock utvecklas. Målsättningen måste vara att ge människor verktyg för att skapa sig en god framtid i hela landet. 4.3 Att leva på landsbygden Gemensamt för människor boende i glesbygden och på landsbygden är att de är beroende av väl fungerande kommunikationer. Många behöver pendla långa sträckor till och från arbete, barnomsorg, samhällsservice och affärer. I de flesta fall är kollektivtrafiken för dessa behov inte tillräcklig, utan det är bilresor som gäller för att klara av vardagen. Vägstandarden har blivit allt sämre, vilket gör att pendlingen tar . Dessutom slits bilarna hårt och bensinförbrukningen ökar. Bensinpriserna har också stigit kraftigt. har bensinpriserna ökat med i storleksordningen . Detta märks i plånboken, i synnerhet för dem som är beroende av att köra långa sträckor för att klara vardagslivet. Arbetsmarknaden skiljer sig kraftigt åt beroende på var i man är bosatt. Dessa regionala skillnader på arbetsmarknaden splittrar , vilket tydligt illustreras av nedanstående AMS-statistik över arbetsmarknadsläget. Placering Län Sammanlagd arbetslöshet i procent av arbetskraften Öppen arbetslöshet i procent av arbetskraften I aktiva åtgärder i procent av arbetskraften 1 4,1 3,4 0,7 2 5,5 4,5 1,0 3 5,6 4,2 1,4 16 10,0 6,9 3,1 17 10,2 7,0 3,2 17 10,2 7,0 3,2 17 10,2 6,8 3,4 20 11,3 8,4 2,9 21 13,4 9,3 4,1 Riket 21 län 7,5 5,6 1,9 Källa: Ams, översikt över arbetsmarknadsläget Ovanstående tabell visar hur arbetsmarknaden skiljer sig åt i olika delar av . Arbetslösheten i är exempelvis mer än högre än den är i . På den tätortsnära landsbygden finner alltfler människor goda möjligheter till försörjning genom de arbetstillfällen som finns i tätorterna. Detta gäller i synnerhet i närområdena till de större tätorterna. På den tätortsnära landsbygden är det därför särskilt viktigt att pendlingen fungerar i form av tåg, bussar infartsparkeringar m.m. I glesbygden och i den del av landsbygden som ligger långt från större tätorter med tillhörande arbetsmöjligheter är det av mer avgörande betydelse att kunna sysselsätta sig lokalt. I den delen av landet är verksamheter som skogs- och jordbruk, turism m.m. viktiga för att klara försörjningen. De möjligheter som modern och bredband ger till bland annat distansarbete har ännu inte fått något större genomslag för lands- och glesbygdens utveckling. 4.4 Mycket behöver göras bättre Den socialdemokratiska regeringen har ett tungt ansvar för många av de problem och brister som är särskilt tydliga på landsbygden och i glesbygden. Vägnätet har tillåtits förfalla. Höga skatter, inte minst för låg- och medelinkomsttagare, samt krångliga regler för företagande har hämmat utvecklingen. Priset för den bristfälliga och felriktade politiken har i stor utsträckning fått betalas av lands- och glesbygden i form av låg tillväxt och en fortsatt hög arbetslöshet. behövs konkreta satsningar för att förbättra näringsklimatet i hela . Transporter av såväl varor som människor måste fungera. Det behövs också en politik som kan ge nya lösningar för hur den grundläggande samhällsservicen skall kunna upprätthållas också på landsbygden och i glesbygden. De traditionella landsbygdsnäringarna jord- och skogsbruk samt fiske måste ges likvärdiga konkurrensvillkor i form av regler, skatter m.m. i jämförelse med vad som gäller inom övriga EU. 4.5 Regionalstöden har inte gett resultat Den förda regionalpolitiken med riktade stöd till svaga regioner har inte gett några bestående positiva resultat. Det är nu dags att ändra inriktning på regionalpolitiken och börja utgå från människors egna initiativ och ansvar, såväl för sig själva som för sin hembygd. Varje region och varje bygd har sin styrka och sina svagheter som bäst kan tas till vara genom lokala initiativ. Företagandet är tillväxtens motor. En politik som underlättar för företagande ökar efterfrågan på arbetskraft och främjar välståndet. Höga skatter har en hämmande inverkan på företagande och därmed på tillväxten inte minst i glesbygden. 5 Ett förbättrat näringsklimat för hela landet Det behövs en ny strategi för kreativitet och företagsamhet i . Det handlar om skatterna och företagandet, arbetsmarknaden, skolan, den högre utbildningen och forskningen, kulturen, sjukvården, rättsväsendet med mera. En strategi som kan lösgöra enskilda människors skaparkraft är en oavvislig del av en samlad politik som kan höja vårt lands välstånd och trygghet och ge konkurrenskraft till och svenskarna. är naturligtvis bra på flera områden. Det beror till stor del på de avregleringar inom bland annat teleområdet som genomfördes av den borgerliga regeringen 19911994. Men om detta skall var giltigt även framöver och dessutom bli bra på andra områden krävs det ordentliga strukturförändringar. Det handlar exempelvis om en bättre konkurrenssituation, mindre regelkrångel, tryggare energiförsörjning, rörligare arbetsmarknad, skapandet av fler fria universitet och högskolor, utbyggd yrkesutbildning, sänkta skatter, kulturell mångfald, utbyggd infrastruktur, bättre sjukvård, förändrad bostadsmarknad och minskad brottslighet. Det behövs en strategi som förstår de nya förutsättningarna och skapar ett som är attraktivt att bo och verka i. 5.1 Entreprenörskap grunden för välstånd är fullt av kreativitet. Enligt det europeiska patentkontoret, EPO, är holländare, svenskar och finländare de mest uppfinningsrika folken i räknat efter antalet ansökningar om nya patent i relation till befolkningsstorleken. Idéer och patentansökningar leder ofta till att företag startas. Så är dock inte fallet i . I stället har relativt få företag, och någon större ökning tycks inte vara aktuell. Det tyder på att uppfinnarna och idéerna stöter på problem någonstans på vägen genom det svenska systemet. Idéerna finns, men inte entreprenörskapet. Entreprenörskap är den mänskliga kraft som skapar nya produkter, tjänster och arbetstillfällen. Entreprenörskapet skapar också nya sätt att producera, konsumera och organisera livet. Genom entreprenörskapet åstadkoms förnyelse. Utan entreprenörskap skapas inga företag och utan företag skapas inga arbetstillfällen. Vikten av entreprenörskap och nyföretagande kan därmed inte överskattas. Jämförelser visar att är allt annat än ett föregångsland gällande entreprenörskap. Den internationella forskningsrapporten (GEM), som studerar 21 länder, visar att bara 1 av 25 svenskar är involverade i aktiviteter av entreprenörsart. Därmed hamnar i undersökningens bottenskikt. Som största hot mot en förbättrad svensk entreprenörsanda nämns lagstiftningen och den förda politiken i stort. Vidare rapporteras att gemensamt för de nordiska länderna är att det finns en dålig social tolerans för att misslyckas som egen företagare samt att de sociala trygghetsreglerna gör att människor hellre är anställda än blir egna företagare. 5.2 Enklare regler Reglernas mängd och komplexitet samt myndigheternas sätt att tillämpa dem påverkar möjligheten att starta företag, utveckla produkter och reagera på marknadsförändringar. Regelverket är därmed en viktig strukturfaktor med betydelse för näringslivets utveckling och ekonomiska tillväxt. Det är därför viktigt med färre, enklare och stabilare regler. Det arbete för bättre och enklare regler som inleddes av den borgerliga regeringen 199194 måste drivas vidare. Småföretagsdelegationens förslag bör genomföras skyndsamt. Dessutom bör regelförenklingsarbetet bedrivas systematiskt på alla nivåer. Vi anser att samtliga befintliga regler som berör företagare skall granskas i syfte att förenkla och minska regelmassan. Erfarenheter från länder som tar regelförenklingsarbetet på allvar, såsom och , visar att det krävs politiskt stöd från allra högsta nivå om arbetet ska bli framgångsrikt. Arbetet med regelförenklingar bör därför ges hög politisk prioritet, och företagarna själva bör få påverka arbetet genom samråd. Vi vill att alla nya förslag från regeringen som påverkar företagens villkor skall föregås av en noggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger ut föreskrifter skall omfattas av kravet att göra en konsekvensanalys. F-skattsedeln har blivit företagandets skattemässiga grund. Utan F-skattsedel är det svårt eller omöjligt att bedriva näringsverksamhet. Därför måste utgångspunkten vara att alla som begär F-skattsedel skall tilldelas sådan, om det inte framstår som uppenbart att det angivna företagssyftet är oseriöst. 5.3 Rimliga skatter De höga skatterna hämmar utvecklingen och gör många beroende av bidrag för att kunna klara sin ekonomi. Med moms och punktskatter betalar de allra flesta svenskar, även låginkomsttagare, ca i skatt på varje intjänad 100-lapp. Det är enligt vår uppfattning ett djupt orättfärdigt system när stat och kommun tar merparten också av låg- och medelinkomsttagarnas inkomster. Vi föreslår att inkomstskatterna skall sänkas samt att fastighets- och förmögenhetsskatten successivt tas bort. Inkomstskatterna vill vi sänka med fyra olika åtgärder. För det första vill vi införa ett grundavdrag på för alla. Detta innebär att de första blir skattefria, oavsett om de kommer från förvärvsinkomst eller pension. För det andra vill vi införa ett särskilt förvärvsavdrag som skall vara av inkomsten. En del av det man tjänar skall alltså alltid vara skattefritt. I takt med att samhällsekonomin tillåter det vill vi ytterligare höja detta avdrag. För det tredje vill vi premiera utbildning och ansvar genom att slopa den statliga inkomstskatten. För det fjärde vill vi införa ett extra grundavdrag på per barn och år. Dessutom vill vi öka valfriheten i barnomsorgen genom att införa ett avdrag för styrkta barnomsorgskostnader. Skattereglerna för fåmansföretag är allvarligt diskriminerande och behöver ändras. Vårt förslag till slopande av den statliga inkomstskatten tar bort den största orättvisan. Vi förväntar oss dock att den pågående utredningen om småföretagarbeskattningen snabbt skall komma med ytterligare förslag som ger fåmansföretagen rimliga skatteregler. Bensin- och dieselpriserna har nått nya rekordhöga nivåer. Huvudanledningen är stigande råvarupriser och en allt svagare krona. Trots dessa förändringar är ändå huvuddelen av bränslepriset skatt. Skatterna drabbar alla som behöver använda bil, men i synnerhet boende på landsbygd och i glesbygd som saknar alternativ till långa bilresor för resor till och från arbetet, till dagis, affärer m.m. Vi föreslår att skatten på bensin och diesel sänks med per liter inklusive moms. Vidare vill vi underlätta arbetspendling med bil genom att höja bilavdraget till per mil. För att ge det svenska skogs- och jordbruket möjlighet att konkurrera på likvärdiga villkor med övriga EU-länders föreslår vi betydande skattesänkningar på produktionsmedel som diesel och handelsgödsel. Våra förslag till skattesänkningar för skogs- och jordbruket redovisas i detalj under avsnittet Jord- och skogsbruk. 5.4 Vägar och transporter En väl utbyggd och underhållen väginfrastruktur är en absolut förutsättning för att hela skall kunna växa och utvecklas. är ett avlångt land med stora geografiska avstånd, vilket gör beroendet av väl fungerande vägtransporter stort. Åtta av tio svenskar har tillgång till bil i hushållet. På landsbygden är det för många människor helt avgörande för att klara den dagliga tillvaron att bilen kan utnyttjas som transportmedel. Vi anser att det behöver göras stora satsningar på vägarna . För att återställa vägkapitalet på det låg- och medeltrafikerade vägnätet föreslår vi att anslagen till rekonstruktion, bärighetshöjning samt drift och underhåll skall öka med . Även det enskilda vägnätet behöver en ordentlig upprustning. Därför föreslår vi kraftigt höjda anslag också till det enskilda vägnätet. Av denna satsning skall en betydande andel avsättas till bärighetshöjningar. 5.5 Informationsteknik Bristen på bra och effektiv infrastruktur verkar tillbakahållande på utvecklingen i vårt lands expansiva regioner som det hindrar tillväxten att spridas till mindre tätbefolkade och expansiva regioner. Bra kommunikationer är även ett bra konkurrensmedel. När det gäller IT-infrastrukturen anser vi att statens främsta uppgift är att främja och stimulera konkurrensen på marknaden. Spelreglerna måste vara förutsägbara och tillämpas konsekvent. En viktig förutsättning för att nya tjänster skall kunna utvecklas och göras tillgängliga är utbyggnaden av landsomfattande bredbandsnät till företag, myndigheter och hushåll. Det är i första hand marknaden som bör svara för denna utbyggnad. Statens roll är att vara brukare av IT-infrastruktur och tjänster samt att via ordinarie glesbygdsmedel ge rimlig tillgång till bredband i glesbygd och till speciella grupper. I de fall där en utbyggnad av IT-infrastrukturen inte kommer att kunna ske på kommersiella villkor kan det alltså vara motiverat för staten att medverka i olika former. En god infrastruktur är av stor betydelse för företagens utveckling. Till infrastrukturen hör det fysiska transportnätet, men också IT-motorvägar. Den informationstekniska infrastrukturen spelar en avgörande roll för etablering av de nya snabbväxande företagen. Informationstekniken behöver nät med hög kapacitet för att kunna nyttiggöras fullt ut. Inte minst utbildning över stora avstånd kräver möjligheter till interaktivitet. Tekniskt sett finns olika möjligheter att tillgodose kapacitetsbehovet. Optisk kabel är bäst teknik i vissa områden, medan satelliter kan vara det i andra. Utvecklingen förändrar dessutom både de tekniska möjligheterna och de kommersiella villkoren. Normalt sett är utbyggnaden av överföringskapacitet en fråga för marknadens aktörer. I de mer tätbefolkade områdena av fungerar detta väl. De mer glest bebyggda delarna av vårt land riskerar dock att bli dåligt försörjda med överföringskapacitet. Begränsningar av överföringskapacitet för information kan därmed komma att vara det svåraste hindret för en allsidig regional utveckling. Vi menar därför att regionalpolitiska insatser bör kunna utnyttjas som ett verktyg för att undanröja detta potentiella utvecklingshinder. Det kan antingen ske genom upphandling eller genom att staten tar hela ansvaret och privatiserar projektet när det har genomförts. Det är dock viktigt att staten inte handlar på ett sådant sätt att ny teknik begränsas. 5.6 Utbildning Det allmänna har ansvar för att alla unga får möjlighet att tillägna sig de kunskaper ett gott och berikande liv kräver. Detta är ett statligt åtagande som är lika för alla elever oavsett var de bor. Formerna för hur olika elever väljer att tillägna sig nödvändiga kunskaper skiljer sig åt. Det är därför viktigt att skolsystemet kan erbjuda så flexibla lösningar som möjligt för undervisningens genomförande. Ett decentraliserat ansvar kombinerat med en nationell skolpeng som följer elevernas val av skola gör det möjligt att behålla även små skolor i lands- och glesbygd samt att finna olika former för hur de skall drivas med goda resultat. Den nationella skolpengen gör att pengar kan läggas direkt till den skola elev och föräldrar valt. Det gör att skolpengen oavkortat går dit där den gör störst nytta, med hänsyn till lokala förutsättningar. Erfarenheterna av friskolereformen är mycket positiva när det gäller utvecklingen på landsbygden.