mot · GP02Ub287 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub287av ()Skolans resultat Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att skolan har ett tydligt signalsystem gällande hur barnen tillgodogör sig kunskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att betyg och skriftliga omdömen skall kunna införas redan från första klass. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att de enskilda skolorna själva skall få avgöra om betyg eller skriftliga omdömen skall ges. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att betyg bör ges senast från sjätte klass. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att när ett barn når kunskapsmålet för skall han eller hon ges ett kvitto på detta, i form av en grundexamen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en nödvändig åtgärd för att stärka gymnasiet är att reda ut problemen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att nationella prov bör genomföras årskursvis. Skolans resultat måste tydliggöras lägger störst andel av BNP i världen på skolan. Likväl blir inte resultaten tillräckligt goda. Enligt har av barnen i svårigheter med att skriva och läsa. av elever fick inget avgångsbetyg i svenska 1999. Men det var ännu fler som inte klarade de nationella målen enligt de nationella proven i svenska. Än sämre var resultaten gällande matematik. klarade inte de nationella proven i matematik . av ungdomarna vann inte behörighet till de nationella programmen på gymnasiet. lämnade av eleverna utan fullständiga betyg. har resultaten blivit sämre, för att 2001 plana ut på en svag nivå. Andel elever som saknat betyg i ett eller flera ämnen 1998 20,4 1999 22,7 2000 24,3 Det finns också betydande lokala variationer i skolans resultat. Andelen elever som går ut skolan utan betyg i ett eller flera ämnen kan i olika kommuner vara både betydligt högre och lägre än rikssnittet. 1999 var det t.ex. av eleverna i som inte klarade kunskapsmålen. Om man jämför ett antal kommuner som är förhållandevis lika stora och som borde ha likartade förutsättningar för skolan så visar skolresultaten avseende meritvärde ändå på en betydande spridning. Orsaken är att den lokala skolpolitiken är av varierande kvalitet. , genomsnittligt meritvärde i årskurs 9, 2000 205,6 199,6 199,5 199,4 197,2 Rikssnitt 202,9 Problem i gymnasieskolan Skolans problem finns också i gymnasieskolan. Det individuella programmet som var tänkt som ett undantagsprogram är nu det tredje största gymnasieprogrammet, efter samhälls- och naturvetenskapsprogrammen. 1992 började på individuella programmet. 1999 hade andelen stigit till av eleverna. Orsaken är brister i som gör att elever inte får med sig de baskunskaper som krävs för att klara gymnasiet. En nödvändig åtgärd för att stärka gymnasiet är därför att reda ut problemen i . Andelen ungdomar som fullgjort gymnasiet efter att de börjat har sjunkit . Från att ha legat kring är det nu nere kring tre fjärdedelar. Av industriprogrammets elever är det dock bara sex av tio som går klart inom utsatt tid. Var fjärde 20-åring saknar fullständigt slutbetyg från gymnasiet. Och av dem som fått avgångsbetyg saknar behörighet till högskolan, eftersom de inte tagit de erforderliga poängen och saknar godkänt i de erforderliga av kurspoängen. Betyg tydliggör problemen Skolans signalsystem måste vara tydligt gällande hur barnen tillgodogör sig kunskap. Att tillräcklig tydlighet saknas är en anledning till att barn kan gå igenom hela utan att brister i läs- och skrivförmågan uppmärksammas eller åtgärdas. Skolans signalsystem måste också vara tidigt gällande hur barnen tillgodogör sig kunskap. Ingen vinner på att problem döljs eller lämnas åt framtiden att lösa. Tvärtom går många chanser till tidigt agerande om intet när saker och ting sopas under mattan, eller i vart fall inte signaleras. Det är angeläget att skolans resultat tydliggörs. Resultaten för skolan som helhet visas genom löpande utvärderingar och kvalitetsgranskningar. Resultaten för skolans enskilda elever visas genom skriftliga omdömen och betyg. Betyg må vara en kontroversiell fråga i , men bland föräldrar är uppfattningen tydlig: Man vill ha betyg i skolan. frågade föräldrar till barn i åldern om deras inställning till betyg. av föräldrarna kände inte till och hade inte fått information om att de har rätt att begära skriftliga omdömen om hur barnen klarar skolan. Av föräldrarna ville se betyg eller skriftliga omdömen redan från femte klass. var avvisande till detta. Sex av tio menade att betyg eller skriftliga omdömen redan från femman skulle kunna göra att fler barn klarade att gå ut skolan med fullständiga betyg. Betyg eller skriftliga omdömen bör införas redan från första klass. Vilken form skolan använder bör vara upp till de enskilda skolorna att avgöra. Dock bör betyg ges senast från 6:e klass. Det viktiga är att det tydligt framgår hur varje elev klarar varje ämne, samt att detta kommuniceras till elever och föräldrar. Nationella prov, som visar hur varje elev ligger till och vilka som behöver extra stöd, bör genomföras årskursvis. När ett barn når kunskapsmålet för skall han eller hon ges ett kvitto på detta, i form av en grundexamen. En grundexamen visar att ett barn klarat de grundläggande kunskapsmålen. För att visa hur barnet klarat de olika ämnena bör betyg användas vid fullgången grundskola.