ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ju331 · 2001-10-05 00:00:00 — I har ärendesituationen lett till att miljöbrott nu preskriberats. De resurser man fått för bekämpning av miljöbrott har huvudsakligen gått till att täcka kostnaderna för den fleråriga utredningen om tunneln genom . 1994 har den utredningen kostat polisen . Faktum kvarstår; det är stor risk att inte följs om inte de anmälningar som gjorts följs upp. Det är också allvarligt om rättstillämpningen inte är densamma i hela landet. Det vore mycket olyckligt om vissa kommuner får ett rykte om sig att inte kräva att följs. Frizoner för miljöbrott är inte bara ett hot mot naturen utan snedvrider också konkurrensen bland företag. 7.2 Rättsväsendet måste ges resurser att beivra miljöbrott Mycket kan göras för att förbättra ärendesituationen för miljöbrott. Framför allt måste polisen tillföras ökade resurser så kapacitet kan avsättas för att utreda miljöbrotten. Om genomströmningstiden hos polisen minskar och förundersökningsmaterialet förbättras påverkas också åklagarnas statistik över inkomna och avslutade ärenden vad gäller miljöbrott. Antalet miljöåklagare måste också utökas. Det är dock inte lämpligt att tillsynsmyndigheterna också får i uppgift att utreda om miljöbrott föreligger. Utredningsarbetet bör ligga på polis och åklagare. menar att ytterligare tio åklagare med speciell kompetens bör anställas . 7.3 Avancerade och grova miljöbrott samt citesbrott har tidigare motionerat om vikten av att avancerade och grova miljöbrott ses som en del av den ekonomiska brottsligheten, och därför ska utredningarna handhas av . Vi har också krävt att ska utreda så kallade citesbrott. Citesbrott, det vill säga brott som rör handel med växter och djur, är mycket lukrativ för gärningsmannen men svår att upptäcka för tull och polis. En snårig och ofullständig svensk lagstiftning samt bristande utredningsresurser försvårar lagföringen ytterligare. utreder enbart miljöbrott när det finns ett samband mellan ekonomisk brottslighet och miljöbrottslighet. Vi menar att bekämpandet av citesbrott och avancerade miljöbrott kräver en utpräglad kompetens och en avancerad organisationsstruktur. Internationellt samarbete på hög nivå är ofta en förutsättning för att kunna utreda och bekämpa dessa brott. Det vore därför naturligt för den nya att också handlägga ärenden som rör citesbrott och allvarliga miljöbrott. Den allvarliga ärendesituationen för miljöbrotten visar att dagens organisation vad gäller fördelning av ärenden inte fungerar. Man måste nu hitta nya lösningar för att hantera krävande och omfattande utredningar. Genom att lägga över avancerade och grova miljöbrott på samlar man den spetskompetens som finns och skapar arbetsförutsättningar för komplicerade och långdragna utredningar. Den lokala polisorganisationen får därmed tid och resurser för att utreda de enklare och mindre tidskrävande miljöbrotten. Gotab, 2001 () () von der Esch (kd) () () () () () () () ()
mot · GP02Ju332 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju332av m.fl. (s)Barns rätt till juridiskt ombud till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns rätt till juridiskt ombud. Motivering måste små barn, av olika skäl, tyvärr separeras från sina föräldrar. måste även familjehemmet där barnet vistas ha skyddad adress. Det är lång väg dit och föregås av många och långa noggranna utredningar. Har man barnets bästa för ögonen så sker det aldrig i onödan. Barnen har, liksom föräldrarna, som i dessa fall är motpart, rätt till juridiskt ombud. Men detta gäller inte . När dom har fallit, till barnets förmån och föräldrarna överklagar, finns det en lucka. Här säger lagen att respektive socialförvaltning då har det juridiska ansvaret att föra barnets talan, mot föräldrarnas advokat. Många socialsekreterare upplever detta som en omöjlighet, då deras utbildning inte omfattar denna juridiska kunskap. Det är därför viktigt att barnen äger rätt till sitt juridiska ombud till dess ärendet är helt färdigbehandlat, så att även barnets rättsskydd är heltäckande. () () ()
mot · GP02Ju333 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju333av ()Fotboja vid besöksförbud Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om obligatorisk fotboja. Motivering Ett allvarligt problem för många svenska kvinnor är våldsamma män som ideligen bryter mot besöksförbud. Polisen hinner oftast inte fram innan det är för sent och kvinnan hunnit bli attackerad. Dessutom kan det vara svårt att bevisa att mannen brutit mot besöksförbud eftersom vittnen oftast saknas. Särskilt svårt att bevisa blir det när mannen inte fysiskt attackerar kvinnan utan istället psykiskt terroriserar och hotar henne. I har försök med fotboja visat att bara hälften så många bryter mot besöksförbud när de tvingas bära en fotboja som signalerar till polisen när de bryter mot besöksförbudet. Det har hävdats att fotboja inte är en ideal lösning eftersom man kan hindra signalerna att gå fram till polisen genom att till exempel sätta stanniolpapper eller folie runt den. Men polisen märker ändå att inga signaler alls går fram och förstår därmed att mannen står i begrepp att bryta mot besöksförbudet. Fördelen med fotboja är att polisen tidigt märker att någon överträder besöksförbudet och därmed snabbare kan vara på plats för att skydda den utsatta kvinnan. Dessutom blir det mycket lättare att bevisa att mannen överträtt besöksförbudet, eftersom polisen får signaler om detta.
mot · GP02Ju335 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju335av ()Borttappade eller stulna pass Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att aktivt följa utvecklingen vad gäller borttappade och stulna pass i och med Schengeninträdet. Motivering I har vi alla rätt att få ett pass, det är en grundläggande rättighet som medborgare. Det är också relativt enkelt att få en passhandling, och det ska det också vara i ett öppet samhälle som vårt. Denna öppenhet kan dock göra att förhållandet missbrukas och att kriminella personer och ligor kommer över passhandlingar och använder dem i brottsligt syfte. De åtgärder som införs med anledning av inträdet i kommer att ge polisen bättre möjligheter att motverka de former av brottslighet som bygger på passhandlingar. gör vår öppenhet att det finns skäl att anta att nya former av förfalskning av pass, stöld eller illegala köp av pass kommer att öka. Det är angeläget att denna fråga kommer att vara i fokus . I och med Schengeninträdet kommer det även att finnas ett internationellt register över förlorade pass och detta kommer förhoppningsvis att få denna form av kriminalitet att minska. Det är därför angeläget att aktivt följa denna fråga för att kunna kontrollera om hanteringen av pass i och med Schengeninträdet gör att denna form av kriminalitet kommer att minska.
mot · GP02Ju336 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju336av och ()Svart arbetskraft Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kriminalisera även köp av svarta arbeten. Motivering förlorar staten stora inkomster på grund av skattefusk. Enligt gamla beräkningar av uppgår skattebortfallet till ca . Ungefär hälften av detta belopp beror på svarta arbeten. pågår ett riksprojekt, Svart arbetskraft, där , skattemyndigheterna och inriktar sig på byggbranschen. Ett antal stora med förgreningar över hela landet har identifierats och i några fall har brotten lett fram till fällande dom. I ytterligare fall kommer åtal att väckas . Även inom restaurangbranschen har ett projekt bedrivits och där man kommit fram till att av krogarna i hade svartanställd personal. Säkert förekommer svarta arbeten även inom andra branscher. Svart arbete leder till att statens inkomster minskar (utebliven skatt), statens utgifter ökar (bidrag baseras på felaktiga inkomster) och statens möjligheter att styra minskar (felaktig statistik). Enligt beräkningar uppgår det svarta arbetet till av det totala arbetet som utförs i landet. Enligt tidigare undersökningar är det en betydande del av befolkningen som köpt svart arbete och sannolikheten för att en person skall köpa svart arbete ökar med utbildnings- och inkomstnivå. Dubbelt så många män som kvinnor arbetar svart. Mest frekvent är svart arbete bland studenter och egenföretagare. Ofta utförs det av yngre yrkesutbildade män som klarar sig bra även i den vita ekonomin. Bland dem som arbetar svart är de arbetslösa underrepresenterade. Effekterna av det svarta arbetet blir bl.a. att pengarna till skolor, sjukhus m.m. minskar. Skattebördan för de laglydiga ökar, företag som sköter sig utsätts för osund konkurrens och andelen arbetslösa ökar. Detta är naturligtvis oacceptabelt och måste motarbetas på alla sätt. är lagstiftningen sådan att det främst är själva utförandet av det svarta arbetet som är straffbart. Naturligtvis kan även den som anlitar svart arbetskraft bestraffas genom att man inte betalar in skatter och avgifter enligt det regelverk som finns. Däremot är själva anlitandet av svart arbetskraft inte straffbart. Enligt min uppfattning vore det rimligt att även den som köper det svarta arbetet kan straffas, inte enbart den som utför det. Beställaren är oftast den som tar initiativet till det svarta arbetet och har oftast det bättre ställt ekonomiskt. Det är ett väl så allvarligt brott att ta emot och låta utföra svarta arbeten som att faktiskt utföra dem. () ()
mot · GP02Ju337 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju337av Elisebeht och ()Brottsofferbegreppet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att begära skadestånd för barn som bevittnat våld. Motivering Hundratals barn tvingas bevittna våld i hemmet. Ofta är det fråga om pappans eller styvpappans våld gentemot barnets mamma. Att barn som tvingas bevittna våld i det egna hemmet far illa med ökad risk för ohälsa och att utvecklas ogynnsamt är allmän kunskap bland dem som arbetar med barn. Den som utsätter barn för den kränkning det måste anses vara att låta barn bevittna våld i hemmet gör sig skyldig till grova överträdelser. Barnen riskerar att skadas för resten av livet både fysiskt och psykiskt. Det är viktigt att barn får den hjälp de behöver för att bearbeta de svåra upplevelser våldet givit dem. För att barnens behov av stöd och hjälp skall bli synliga är det viktigt att barnet räknas som egen individ och att de kränkningar de utsatts för räknas som ett brott i lagens mening. Enligt vår uppfattning borde åklagare, som väckt åtal mot en gärningsman för brott som kvinnofridskränkning och andra våldsbrott där barn funnits med, regelmässigt pröva om berörda barn borde anses vara målsägande med rätt till eget målsägandebiträde med rätt att ställa krav på skadestånd gentemot den tilltalade. Enligt nuvarande lagstiftning finns den möjligheten men används inte av åklagarna. Regeringen bör därför klarlägga rättsläget och lyfta fram denna möjlighet i syfte att få åklagare att använda denna i lagen givna möjlighet. Elisebeht () ()
mot · GP02Ju338 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju338av ()Könsstympning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att könsstympning är ett grovt brott som polisen måste prioritera. Motivering har jag tillskrivit såväl länspolismästaren i län som rikspolischefen för att uppmärksamma dem på vikten av att de visar en tydlighet i arbetet mot könsstympning. Efter detta är jag än mer oroad över att könsstympning inte tas på allvar av polisen. Men var signalerna så oroande att jag ställde skriftliga frågor till dåvarande justitieministern kring hur lagen med förbud mot omskärelse av kvinnor följts upp. Svaren gavs dock av socialministern. Man talade om pilotprojektet i , vilket man alltjämt för fram, om upplysning och information. Och det är viktigt att man brett arbetar med både förebyggande metoder och informationsverksamhet. Men arbetet mot könsstympning vilar på två ben, dels det förebyggande och dels rättsväsendet. Faller det ena av de två benen bort så faller båda. Trots att frågan uppmärksammats har jag inte sett någon förbättring inom rättsväsendet på detta område och detta är djupt oroande. Könsstympning är ett brott av den karaktären att det måste prioriteras av polisen och måste hanteras som det allvarliga brott det är. Könsstympning är våld. Våld och kränkning utövas såväl i samband med själva stympningen som senare i livet. Könsstympning är därför förbjudet enligt en särskild lag . har sedan skärpt lagen och övergått till att bruka det mer korrekta ordet könsstympning. Trots att det är förbjudet förekommer det att flickor som bor i könsstympas. I vilken utsträckning det sker i och utomlands vet vi inte, bara att det förekommer. I bor några tusen flickor som ursprungligen kommer från länder där könsstympning praktiseras. I flertalet av dessa länder är könsstympning inte förbjuden. Flickor med ursprung från dessa länder löper en extra risk för att könsstympas i eller under besök i ursprungslandet. Begreppet Sommarslovs-stympningar är talande. Talande är också frånvaron av domar på området. Polisen har påbörjat ett metodutvecklingsprogram när det gäller våld mot kvinnor och barn. Samverkan ska ske med , som fortfarande har regeringens uppdrag att förebygga könsstympning, men man ska också vidareutveckla och sprida metoder för att förebygga könsstympningen. ska också utvärdera och följa upp de projekt som har initierats bland annat i och som regeringen pekade på i frågesvar /96. Men fortfarande vet vi att allför många väljer att blunda för detta grova brott och detta sätt att behandla frågan måste skyndsamt förändras.
mot · GP02Ju342 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju342av m.fl. (s)Nolltolerans mot diskriminering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagen om hets mot folkgrupp bör tillämpas vid rasistiska brott. Motivering Anmälningarna om hets mot folkgrupp ökar i . Även för övervakning av rasism och främlingsfientlighet anser att framväxten av nazism i är oroväckande. Ett land som har en tradition av demokrati, medmänsklighet och tolerans väcker oro för den växande rasismen även utanför landets gränser. När världsoron efter New York-attacken började spridas, och muslimer som folkgrupp utpekades som skyldiga av dem som drabbades av attentatet, dröjde det inte länge förrän t.ex. palestinier och muslimer i blev måltavlor för trakasserier. efter Manhattankatastrofen borde nazister, som tidigare hetsat med sina Hitler-hälsningar mot judar, fått en tankeställare. Förhoppningsvis kommer flera att säga ifrån sig den ideologin, som nazismen står för, när man på riktigt ser vart terrorismens vägar leder. Hets mot folkgrupper kommer nog att fortsätta under ytan, mot muslimer, judar och andra folkgrupper. Det vore naivt att tro något annat. Bara formerna och offren byter tid och plats. Hets mot folkgrupper, nazistiska och rasistiska brott ska riksåklagaren och prioritera sägs det i regeringens regleringsbrev till polisen för . Brottet som består av kränkande uttalanden om folkgrupper, eller att en person bär hakkors eller gör hitlerhälsning offentligt ska normalt straffas med fängelse. De flesta får enligt dagens praxis endast dagsböter, eftersom domstolarna dömer så olika och ofta anser att brottet är ringa. Vi måste införa nolltolerans mot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism/nazism! Vi måste tydligt visa var gränserna går och uppmärksamma domstolarna på att dessa brott mot människor inte är ringa. De fega grupper som utsätter andra för trakasserier utifrån deras etniska bakgrund måste stoppas. Vi har en bra lagstiftning som ger möjlighet till ett straff som visar nolltolerans. Den måste också användas för detta ändamål. () () () ()
mot · GP02Ju344 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju344av och ()Höjt grundarvode för nämndemän Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grundarvodet för nämndemän bör höjas. Motivering För att kunna behålla legitimiteten i vårt rättssystem är en väl fungerande medverkan av lekmannanämndemän nödvändig. Det är ett utmärkt sätt att skapa förankring för rättssystemet och en viktig del av den svenska modellen med deltagardemokrati. För att klara nyrekryteringen till nämndemannakåren är det viktigt att den får ekonomiska förutsättningar att verka. såg man nämndemannauppdraget som ett hedersuppdrag som skulle skötas på ideell basis. handlar det mera om att skapa likvärdighet mot andra politiska uppdrag. finns det ett grundarvode om per sammanträdesdag. Utöver det utgår ett tilläggsbelopp utan tak som baseras på förlorad arbetsersättning samt reseersättning. För att nämndemannakåren skall kunna vara representativ för hela befolkningen är det nödvändigt att höja grundarvodet om per dag. Det finns fortfarande ett stort antal personer med liten eller ingen egen inkomst, till exempel egna företagare, som endast erhåller grundarvodet. Det är viktigt att dessa inte stängs ute från nämndemannauppdraget på grund av en låg ersättning. () ()
mot · GP02Ju345 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju345av och ()Betalningsansvar för sluten psykisk vård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betalningsansvaret för sluten psykisk vård överförs till staten. Motivering I det svenska samhället finns det ett flertal olika straffpåföjder efter ett fällande domstolsbeslut. De allvarligaste brotten leder ofta till fotboja, internering eller sluten psykisk vård beroende på omständigheterna. Fångvård är en statlig angelägenhet och betalas av densamma. De som istället döms till sluten psykisk vård blir till en kostnad för hemkommunen. Detta kan inte vara rimligt! Det finns en logik och en rimlighet i att alla straffpåföljder likställs vad gäller betalningsansvar. Kostnaderna för sluten psykisk vård har kraftigt ökat i till exempel . Detta beror på att brott där straffpåföljden ofta är sluten psykisk vård, som till exempel incest, barnmisshandel och kvinnomisshandel, har ökat. Varje intagen för sluten psykisk vård kostar ca . Den kraftiga ökningen medför att den övriga psykiska vården blir lidande både vad gäller kvalitet och omfattning. Det enda rimliga för att motverka en sådan utveckling är att staten tar över betalningsansvaret för de dömda till sluten psykisk vård, på samma sätt som man har betalningsansvaret för övriga fångvården. () ()
mot · GP02Ju346 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju346av ()Streckkoder på polishjälmar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att obligatorisk streckkod införs på bak- och framsidan av alla polishjälmar och att registrering som kan koppla hjälmen till enskild polisman sker samt att nummer och namn aldrig får förekomma på hjälmar. Motivering Efter att en demonstration urartat kan det vara svårt att analysera vad som skett. Vi bör därför kunna ställa krav på att lagens förlängda arm, d.v.s. polisen, går att ställa till svars för eventuella brottsliga handlingar. Om poliser som överskrider sina befogenheter aldrig behöver stå till svars för vad de gjort så urholkas rättssäkerheten och människors förtroende för polisen minskar. För att poliserna inte ska utsättas för onödig fara under sin yrkesutövning bör nummer på hjälmar inte förekomma. Det blir då mycket lättare för våldsamma demonstranter att ge sig på enskilda poliser, då våldsutövarna lättare kan identifiera en polis med ett nummer. Utan nummer är det svårare att samordna attacker mot en enskild polis. Istället för nummer på hjälmarna bör varje hjälm vara försedd med en unik streckkod. Därmed förhindrar man våldsamma demonstranter från att samordna sina attacker som det blir lätt att identifiera poliser som överskrider sina befogenheter.
mot · GP02Ju347 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju347av ()Skydd mot våld i tjänsten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att regelsystemen bör förändras så att alla, oavsett vilken yrkesgrupp de tillhör, blir berättigade till skadestånd om de blir utsatta för våld i tjänsten. Motivering Poliser, väktare, vårdare och övrig personal inom psykiatrin hör till de yrkesgrupper som inte får skadestånd när de blir skadade i tjänsten. Det är som betalar ut skadestånd till brottsoffer om gärningsmannen eller gärningsmännen saknar ekonomiska medel. Civilpersoner får oftast skadestånd, liksom butiksinnehavare och personer från andra yrkesgrupper som riskerar att utsättas för våld, där det inte ingår i arbetsuppgifterna att ta upp kampen mot våldsverkarna. betalar inte ut skadestånd till poliser, väktare, vårdare i psykiatrin m.fl. som skadats i tjänsten med motiveringen att det hör till jobbet att utsättas för våld. Detta borde i så fall innebära att inte heller butikspersonal som utsätts för rån, skulle få någon ersättning för skador i samband med sådana händelser. Enligt detta resonemang borde detta också höra till jobbet eftersom rån är vanligt mot butiker. Jag anser det självklart att alla som blir utsatta för våld ska få skadestånd oavsett om det sker i eller utanför tjänsten och oavsett vilken typ av jobb vederbörande har.
mot · GP02Ju348 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju348av ()Byggande av häkte i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om byggande av häkte i . Motivering är tillsammans med det enda län som inte har något häkte. förs häktade i i första hand till häktet i . Vid platsbrist där kan även andra häkten i länets närhet utnyttjas. Antalet häktade i uppgår till ca 200 personer . Polisens utredare besöker den häktade i genomsnitt två gånger . Det innebär således ca 400 resor till häktet från . De flesta av dessa resor utgår från , som ligger från . Detta innebär att går åt för resor fram och tillbaka från . Detta motsvarar i stort sett en årsarbetskraft, som istället skulle kunna läggas på utredningsarbete. Därtill kommer transportkostnader. För Tingsrätten i gör transporttiderna att tiden för förhandlingar begränsas, vilket kan medföra att ett mål som kunde avslutas istället måste pågå i , vilket medför högre ersättning för samtliga berörda. Ett häkte i skulle med fördel kunna placeras vid kriminalvårdsanstalten i . Där finns redan erforderlig tomtmark. Samlokalisering med kriminalvårdsanstalten skulle också skapa förutsättningar för personalsamverkan.
mot · GP02Ju349 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju349av ()Statistik över patienter som återfaller i våldshandlingar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statistik och ansvar vad gäller patienter som återfaller i våldshandlingar efter utskrivning från LVR, lag om rättspsykiatrisk vård. Motivering Media har uppmärksammat fall där patienter skrivits ut från rättspsykiatriska anstalter och sedan kort därefter åter begått våldsbrott. är det länsrätten som avgör i de allra flesta av fallen om en patienten är redo eller ej att skrivas ut och åter delta aktivt i samhällslivet. Beslutet som länsrätten fattar grundas i huvudsak på den bedömning som görs av ansvarig läkare. Någon statistik över hur många personer som skrivits ut från rättspsykiatriska anstalter och återfaller i våldshandlingar som får till följd att de tas in för vård igen saknas. Varken , eller för någon statistik på området. Docent , sektionen för rättspsykiatri, har uttalat att det gissningsvis kan röra sig om mellan 30 och 60 patienter som återfaller i grova våldshandlingar efter det att de lämnat sjukhusen, och därför kan förmodas i de flesta fall på nytt dömas till LVR, lagen om rättpsykiatrisk vård. Jag anser det vara en stor brist att någon samlad studie över antalet återfall i våldshandlingar efter utskrivning inte finns. Jag anser vidare att det finns oklarheter vem som har ansvaret när patienter efter utskrivning eller beviljad permission återfaller i våldshandlingar.