mot · GO02Bo8 · 2001-01-19 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Bo8av , ()med anledning av prop. 2000/01:48 Tillgänglighet till offentliga lokaler och på allmänna platserFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stärka kraven på samråd med handikapporganisationerna iutformandet av PBL:s tillämpningsföreskrifter och i plan- ochbyggärenden.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ansvars- och finansieringsprincipen för nya eller utökadeuppdrag som staten lägger på kommunerna.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillgängligheten för studenter med funktionshinder särskiltuppmärksammas.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bankomater bör betraktas som stadigvarande produkterinfogade i byggnadsverk.InledningRegeringens proposition om tillgänglighet för personer med nedsattrörelse- eller orienteringsförmåga till offentliga lokaler och på allmännaplatser är angelägen för strävan att åstadkomma ett samhälle tillgängligtför alla.Kristdemokraterna tillstyrker de föreslagna ändringarna i plan- ochbygglagen och delar uppfattningen att enkelt åtgärdade hinder mottillgängligheten och användbarheten bör ha genomförts senast vid utgångenav . Det är väsentligt att tydliga regler skapas, så att intenäringsidkareråkar ut för godtycke vid bedömningen. vill också betonaatt undantag, såsom propositionen säger, bör kunna medges för mindrenäringsidkare om de krävda åtgärderna äventyrar verksamheten.I proposition 1994/95:230 översiktsplanering enligt plan- ochbygglagen, m m föreslog regeringen att närmare skulle analyseraPlan- och byggutredningens förslag avseende kostnadskonsekvenser förinsatser för att förbättra tillgängligheten i befintliga offentliga lokaler ochpåallmänna platser. Hindren skulle enligt utredningens bedömning kunna varaundanröjda år 2000.Som konstaterade i rapporten , finns ett stort antal åtgärder som är enkla och relativtbilliga att genomföra. konstaterar därför återigen attregeringen varit alltför passiv i att fullfölja förslagen och förbättratillgängligheten genom ett effektivt regelverk.SamrådFN:s generalförsamling antog tjugotvå standardregler för attsäkerställa att personer med funktionshinder har samma rättigheter ochskyldigheter som andra medborgare. Om dessa standardregler skall kunnaefterlevas måste handikapperspektivet finnas med på alla nivåer och i allaverksamheter i samhället. Den av antagna nationellahandlingsplanen för handikappolitiken fastslår tre mål som ärgrundläggande för demokratin:- en samhällsgemenskap med mångfald som grund,- att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrarblir fullt delaktiga i samhällslivet,- jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män medfunktionshinder.För är det uppenbart att de funktionshindradesperspektiv måste vara centralt i utformandet av den fysiska miljön för attmålen skall kunna uppfyllas. Regeringen har i sin proposition valt att intenärmare beskriva de åtgärder som kommer att krävas för att uppfylla denya bestämmelserna i . Vad som avses med de"enkelt avhjälpta hinder" som enligt lagändringsförslaget skall varaåtgärdade 2010 har regeringen uppdragit till att precisera.Förslag till föreskrifter skall utarbetas i samråd med berörda parter.Kristdemokraterna vill särskilt betona vikten av att de olikahandikapporganisationerna ges möjlighet att öva inflytande på utformandet avdessa tillämpningsföreskrifter. Handikappolitikens mål om mångfald,delaktighet och jämlikhet kan bara realiseras genom att lagstiftning och reglerbaseras på de berörda människornas upplevelser, situation och kunskap. Somregeringen konstaterar är det väsentligt att det inte skall kunna råda olikauppfattningar om hur kraven skall tillgodoses. För att göra samhälletsminimikrav tydliga på detta område är ett brett samråd, med representanterför människor med alla typer av funktionshinder, en förutsättning.Bygglovsprövningen är begränsad till frågan om placering och yttreutförande. Byggnadens tekniska egenskaper prövas inte i detta sammanhang.De olika handikapporganisationerna har specifika kunskaper omtillgänglighet. Enligt nuvarande regler skall deras yttrande inhämtas vidbyggnation av allmänna byggnader. anser atthandikapporganisationer bör få yttra sig också vid övriga byggärenden, omdet inte gäller privat enfamiljsbostad.Det finns också generella byggregler för hänsyn till funktionsnedsättning.Vid begäran om bygglov menar att det av handlingarnaskall framgå att hänsyn tagits till dessa regler.Handikapporganisationernas möjlighet till samråd i plan- och byggärendenbehöver förstärkas. Regeringen har gett i uppdrag att tillsammansmed och handikapporganisationerna utredaförutsättningarna för att förbättra lokala handikapporganisationers insyn ochsamråd i plan- och byggfrågor.Kristdemokraterna menar att regeringen måste uppställa tydligare krav pådetta samrådsförfarande, så att människor med olika funktionshinder gesmöjlighet att påverka utformningen av samhällets fysiska miljö. Bredden avsamrådet är centralt, eftersom olika sorters funktionshinder kräver olikalösningar. Plan- och golvmarkeringar för synskadade kan t.ex. upplevas somhinder för personer med demens, medan utjämnandet av nivåskillnader förrörelsehindrade kan försvåra synskadades orientering. Brukarmedverkanmåste därför ges betydligt större vikt och omfattning. Det är rimligt att deolika handikapporganisationerna kan presentera kravlistor med vad som urderas synvinkel behöver uppmärksammas och tas hänsyn till generellt vidsamhällsplanering och byggnation.Många svenska kommuner har gjort en s.k. handikapp-guide som angertillgängligheten i olika byggnader och platser inom kommunen. Regeringensförslag om att "tillämpningen av den nya lagstiftningen bör följas upp ochredovisas " kan t.ex. ske genom en utveckling och uppföljning avde handikapp-guider som redan finns.Kristdemokraterna anser sålunda att regeringen bör stärka kraven påsamråd med handikapporganisationerna, dels vid utformningen av , dels i plan- och byggärenden.GenomföranderesurserDet är av särskild vikt att skapandet av ett tillgängligt samhälle ges högprioritet . stöder dengrundläggande uppfattningen att kostnaderna för ökad tillgänglighet skalltäckas enligt ansvars- och finansieringsprincipen. Många remissinstanser,främst kommuner, har dock pekat på brister vad gäller finansieringen.Regeringens förslag om att kostnaderna för de nödvändigaanpassningsåtgärderna skall finnas inom ramen för kommunernasordinarie verksamhet ser inte som hållbart. Vi anser attstaten skall vara en part inom ansvars- och finansieringsprincipen.Förutom att statliga myndigheter ser till att lokaler, verksamhet ochinformation är tillgängliga för personer med funktionshinder, samt attkraven på tillgänglighet och användbarhet genomsyrar statligabyggprojekt, bör staten anslå genomförandepengar i den nationellahandlingsplanen. Det är viktigt att staten tar sitt finansiella ansvar för nyaeller utökade uppdrag som kommunerna åläggs, till exempelgenomförandet av de tillgänglighetsskapande åtgärder som ändringen avPBL kräver.Kristdemokraterna vill betona betydelsen av att kommunen får varasjälvstyrande och att staten därför tar sitt finansiella ansvar enligt ansvars-och finansieringsprincipen för nya eller utökade uppdrag som staten lägger påkommunerna.Högskolor och universitetStudenternas situation bör särskilt uppmärksammas. Bristen påhandikappanpassade studentbostäder är påtaglig. Internationellt sett harSverige högt ställda krav på tillgänglighet och användbarhet för personermed nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Detta krav har dock intekunnat upprätthållas för stora delar av studentboendet. Ocksåtillgängligheten i universitet och högskolor är på flera håll mycketbristfällig. Många studenter med funktionshinder tvingas låtatillgängligheten i lokalerna avgöra studievalet. Detta måste åtgärdas vadgäller såväl hela byggnader som särskilda lokaler, som aula och bibliotek.Kristdemokraterna anser därför att regeringen i sitt arbete med att ökatillgängligheten bör uppmärksamma och verka för att förbättra studenterssituation.ArkitektutbildningenSom påpekas i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken börkonceptet "Design för alla" genomsyra statens arbete inom arkitektur,formgivning och design. har vid ett antal tillfällenpåtalat att arkitekter, byggherrar och byggingenjörer behöver hautbildning i handikappkunskap. Bristerna på detta område är idagbetydande. har påvisat att undervisningen ihandikappkunskap vid KTH:s arkitekturskola var mindreomfattande än den varit . I en skrivelse tillHögskoleverket har påtalat behovet av atthandikappkunskap blir ett obligatoriskt inslag i arkitektutbildningen.Behov av utvecklad utbildning uttrycks också i handikappreformerna. Detär därför hög tid att tydligare krav ställs på de kunskaperarkitektutbildningarna förmedlar gällande tillgängligheten för personer mednedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga.Regeringen har inom ramen för uppdragit åthögskolorna med arkitektutbildning att i samarbete med olikahandikapporganisationer undersöka hur kunskapen om tillgänglighet kanstärkas inom utbildningen. anser att detta är ett gottinitiativ, men inte tillräckligt. Vi har tidigare påtalat att bör fåett nytt uppdrag att se över innehållet i arkitektutbildningen avseendehandikappfrågor samt regler för upphandling. Det är mycket viktigt att deyrkesgrupper som förbereder och uppför byggnader har kunskap om olikatyper av funktionshinder och åtgärder som kan underlätta för personer medfunktionshinder.Högskoleverket föreslog att arkitektutbildningen skallförlängas med en termin. Verket har konstaterat att det är svårt att tillgodosekraven på kunskaper inom det nuvarande studietidsutrymmet. I dettasammanhang har inte utbildning i s.k. handikappkunskap berörts specifikt.Regeringens nationella handlingsplan för handikappolitiken lyfter däremotfram utbildningen för arkitekter. För att stärka konceptet "Design för alla"anges bl.a. att regeringen avser att uppdra till att se överinnehållet i arkitektutbildningen. Det är angeläget att denna revision särskiltbeaktar tillgänglighet till offentliga lokaler och på allmänna platser.Regeringen måste också genom examensordningen ta sitt ansvar för attutbildningen av olika yrkesgrupper svarar mot samhällets behov. Iexamensordningen för arkitektexamen anges att studenten skall ha förvärvatkunskaper om och färdigheter i att planera och utforma bebyggelse ochbyggnader med hänsyn till människornas och samhällets behov och till deförutsättningar som ges av natur och naturresurser. Det finns anledning attkomplettera denna skrivning med ett uttalat krav på att studenten skall haförvärvat kunskaper om de särskilda förutsättningar som gäller förfunktionshindrade.Kristdemokraterna anser därför att regeringen i examensordningen förhögskolornas arkitektutbildning bör införa krav på kunskaper och färdighetermed hänsyn till kraven på tillgänglighet för personer med nedsatt rörelse-eller orienteringsförmåga.BankomaterBankomater betraktas som inredning och omfattas därför inte avbygglagstiftningen. har i brev till bankernas branschorganisationinformerat om att bankerna själva bör arbeta så att deras tjänster skallkunna användas av alla i samhället. Det vore ett stort steg framåt attklassificera bankomater som "stadigvarande produkter infogade ibyggnadsverk", varigenom de kan behandlas under PBL.Det är av stor betydelse för känslan av självständighet att människor medfunktionshinder själva kan ta ut sina pengar. När kraven på tillgänglighetskärps genom ändring i PBL borde också de konstruktioner och funktioner isamhället som faller under lagens bestämmelser ses över.Kristdemokraterna anser att bankomater bör betraktas som fastabyggnadsdelar, omfattas av PBL och därigenom underställas strängare kravpå handikappanpassning.Rökfri miljöPropositionens överväganden gäller PBL och åtgärder för personer mednedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Frågan om tillgänglighet tilloffentliga lokaler och allmänna platser är dock vidare än så. Trots attSverige kommit långt med att skapa rökfria miljöer, är fortfarande mångapersoner med astma och allergiproblem förhindrade att bevista åtskilligaoffentliga lokaler. Ytterligare åtgärder måste därför vidtagas för att skaparökfria miljöer.Nationella folkhälsokommittén uppmärksammar i sitt slutbetänkande frånhösten 2000 att personer med astma och allergi ofta drabbas av allvarligasymtom till följd av passiv rökning och konstaterar att restauranger och caféerär de miljöer där människor numera besväras mest av passiv rökning.Tobakslagen (1993:581) innehåller ett generellt förbud mot rökning ioffentliga lokaler och i arbetsmiljö. Bestämmelserna gäller dock inte irestauranger och andra serveringsställen. harföreslagit att förbudet skall utökas till att gälla också serveringsställen.För att alla människor skall ha möjlighet att besöka restauranger och caféermåste omfattningen av rökfria lokaler öka också i dessa offentliga miljöer.Restaurang- och cafébesökare skall ges möjlighet att vistas i en rökfri miljö.Kristdemokraterna anser därför att reglerna för rökning bör skärpas på ettsådant sätt att alla människor ges tillgång till en rökfri miljö vid besök påserveringsställen. Detta har stor betydelse för tillgängligheten till offentligalokaler för personer med astma eller allergiproblem.Stockholm den 18 januari 2001Ulla-Britt ()()()()Skånberg (kd)()()()()()()