mot · GP02Ub233 · 2001-10-05 00:00:00 — Påståenden om att lärare inget kan göra eller att skolan alltid måste stå öppen för var och en visar endera att regler är okända alternativt att de behöver ändras. Samarbetet mellan skolan och behöver utvecklas och ges direkt konkreta former när ungdomar ställts under övervakning. Det är viktigt att regler för sekretess m.m. inte omöjliggör ett fungerande samarbete i syfte att förebygga brott och missbruk bland unga. Det behövs också en översyn av skolförordningens bestämmelser om disciplinära åtgärder mot elever. Bör elever kunna avstängas? Hur tillförsäkras elever som inte uppfyller elementära krav på uppförande i så fall utbildning? Vilken ansvarsfördelning bör råda mellan hem och skola när det gäller elevers uppförande? Hur kan ett fungerande vuxenkontrakt mellan föräldrar, lärare och andra etableras? En förutsättning för att samarbete mellan hem och skola skall vara möjligt är ömsesidigt informationsutbyte i relevanta frågor. Vi anser att det är självklart att föräldrar informeras om en elev är ogiltigt frånvarande. Skolk är ofta ett tecken på problem. Det finns också skäl att pröva frågan om vad som kan göras för att förhindra att skolor eller enskilda lärare gömmer disciplinproblem. Allvarliga ordningsproblem är ofta kulmen på en problematik som pågått . Vi anser att skolorna bör informera föräldrar och resp. skolstyrelse oftare. Det skulle ge bättre förutsättningar för ett konstruktivt agerande. Vi anser att skolorna borde åläggas skyldighet att informera föräldrar och skolhuvudmän i ordning och uppförandefrågor. 13 Staten skall garantera rätten att välja skola Elever och föräldrar skall uppmuntras till ett aktivt val av skola. Det innebär att de skall ges information om sina möjligheter och om de alternativ som finns i både kommunala och fristående skolor. Det aktiva valet är viktigt därför att det personliga engagemanget för skolan och den egna utbildningen är central. Kunskapsutveckling är inget som bara sker under lektionerna. Att lära mera är snarare en livsform och en inställning. I det kunskapssamhälle som växer fram blir det allt viktigare att även hemmen stimulerar barnet att lära. Alla föräldrar, även de som inte själva har en gedigen utbildningsbakgrund, kan göra mera för att stimulera barnens skolarbete. Insatser för att främja det aktiva valet och för att öka samarbetet mellan skolan och föräldrarna kan bidra till att ge alla barn bättre förutsättningar för goda studieresultat. Särskilt viktigt är att föräldrar med invandrarbakgrund får ordentlig information och god kontakt med barnets skola, om de själva saknar erfarenheter av den svenska skolan. För många är skolan fortfarande något man hänvisas till snarare än något man väljer själv. Där man bor skall man också studera. Detta är en rest av ett gammalt och skadligt förhållningssätt. För många kan närmaste skola vara det bästa alternativet, men det kan också bli segregerande. Bostadspolitikens orättvisor fortplantas in i unga människors utbildning. Ett aktivt val av skola ger andra möjligheter. Vi föreslår en genomgripande frigörelse och förnyelse av den svenska skolan. De bästa erfarenheterna från friskolorna skall kunna förverkligas vid alla skolor. Alla skolor skall bli fria, i meningen självständiga skolor som främst får mandat från elever och föräldrar för sin verksamhet. Skolor som uppfyller nationella kvalitetskrav på undervisningen skall ges resurser direkt från staten i förhållande till hur många elever skolan förmår attrahera. Skolpeng ger alla elever ekonomiska möjligheter att göra ett eget val, som skolorna får ett ökat intresse av att lyssna på och samarbeta med elever och föräldrar. Särskilda tillskott ges för bl.a. handikappade elever. Att skolorna får eget budgetansvar innebär mindre politisk styrning och en förstärkning av skolornas eget ansvar. Den dominerande relationen skolakommunledning ersätts med relationen skolaelevföräldrar. Skolpengen ger skolorna möjlighet att lägga skolans pengar där de gör störst nytta. För höga lokalkostnader kan t.ex. bytas mot bättre läromedel eller mer stimulerande arbetsvillkor för lärarna. Vi föreslår att de exakta formerna för den frigörelse av skolan som vi förordar skyndsamt utreds. Regeringen bör för presentera ett förslag i sådan tid att omläggningen kan ske . För att möjliggöra en bästa möjliga övergång från det uttjänta skolsystemet till det nya bör övergången kombineras med en resursförstärkning som kan stärka undervisningsanslagen. Ett förstahandsmål är att till undervisningen återvinna vad som i många skolor fått gå till ökade lokalkostnader . Vi förordar att ytterligare resurser tillförs det nationella skolpengssystemet utöver vad som följer av överföringen av skolans kostnader till staten från kommunerna. Sammantaget innebär detta att skall ställas till skolornas förfogande, direkt och utan avbränningar. För bör medel motsvarande de specialdestinerade pengarna till fler vuxna i skolan tilldelas kommunerna utan de klåfingriga regler som gäller . fördelas kostnader på följande sätt: Källa: Aktuellt om skolan, , 2001 Vår ambition är att den del av skolans totala kostnad som går till undervisningen skall kunna förstärkas. Att skolorna själva ges ansvar för skolans budget kommer att verka i den riktningen. 14 Flexibel skolstart Frågan om när barnen skall börja skolan har diskuterats livligt . Till stöd för debatten finns en insikt om barns goda förutsättningar för inlärning och utveckling . gäller flexibel skolstart i , och rätt att börja har elever . Den personligt anpassade skolstarten har emellertid inte realiserats i den svenska skolan. Andra aspekter än att barn utvecklas olika och i olika takt har fått större utrymme. erbjuds alla sexåringar skolförberedande verksamhet inom förskoleklassen, och har beslutat att fyra- och femåringar fr.o.m. skall erbjudas tre timmars allmän förskola. Verksamheten inom svensk förskola håller hög kvalitet. Utrymmet för föräldrar att välja barnomsorg och skola är emellertid begränsat som en följd av den socialdemokratiska politiken. Vi förordar en annan familjepolitik och vi anser att flexibel skolstart skall förverkligas. När det gäller förskoletiden föreslår vi att nuvarande sexårsverksamhet, s.k. förskoleklasser, får utvecklas till en barnskola med tydliga pedagogiska ambitioner att ta vara på varje barns förmåga till tidig inlärning. Barnskolan skall, i likhet med sexårsverksamheten, vara frivillig för föräldrarna och det är kommunerna eller godkända skolor som kan ta initiativ till att utveckla förskoleklassen i denna riktning. Kommuner som önskar inrätta barnskola ges möjlighet att göra det i egen regi eller genom att lägga ut verksamheten på entreprenad. Riktmärket för barnskolan är barn i åldern . Vi anser att barn vars föräldrar så önskar skall få börja som vi föreslår en ändring som innebär att skolstart kan ske t.o.m. det år eleven fyller åtta. Därmed finns ett ordentligt spann i tiden som gör att bättre hänsyn kan tas för att tillvarata alla barns speciella förutsättningar. Det behövs också ökad medvetenhet om att skolplikten kan upphöra tidigare än det år eleven fyller sexton om han eller hon nått mål. Styrelsen för utbildningen skall göra denna bedömning utifrån det enskilda fallet, men saknas former för sådan prövning. Vi föreslår att frågan om en slags grundskoleexamen utreds och att en sådan ger behörighet till fortsatta studier i gymnasieskolan. Elever som inte nått mål skall erbjudas ett extra år så att de slipper gå vidare till gymnasieskolan med otillräckliga grundkunskaper. 15 Omdömen och betyg för elevens utveckling En skola som sätter varje elev i centrum måste också visa intresse för den enskildes resultat och utveckling. Elever och föräldrar skall ha rätt till information om skolans bedömning av den enskildes kunskaper och utveckling i förhållande till skolans mål . En skola utan betyg är en skola som inte bryr sig om den enskilde. Individuell uppföljning och utvärdering är också nödvändigt för skolans eget utvecklingsarbete. Eftersom ingen skola kan arbeta professionellt utan kontinuerlig uppföljning av varje elevs utveckling i förhållande till skolans mål handlar frågan om skriftlig information och betyg om huruvida skolans bedömningar skall hemlighållas för elev och föräldrar eller inte. Ordning och uppförandefrågor ställer krav på genomtänkta strategier från skolornas sida och eleven skall rätta sig efter givna bestämmelser. Vår uppfattning att skolan är till för eleven och inte tvärtom, gör det självklart att verka för öppenhet och samarbete. Föräldrar som förväntas vara ett stöd för eleven och skolans samarbetspartner måste ges information om både mål och resultat. Formerna för återkommande informationsutbyte kan avgöras lokalt på varje enskild skola. Däremot skall föräldrar i skollagen tillförsäkras rätt att få information och det skall vara fritt för skolorna att ge sådan information genom utvecklingssamtal eller skriftlig dokumentation. För att säkra möjligheter till nationella jämförelser och kvalitetssäkring behövs nationella betyg. Sådana kan också vara användbara för antagning till senare utbildningar. Betyg och omdömen kan också vara ett pedagogiskt verktyg, men för att de skall fungera som sådana behöver skalan tillföras ytterligare steg. Ogiltig frånvaro, skolk, är tecken på problem. Närvaron måste följas upp och finnas med i det skriftliga omdömet eller på betyget. ges betyg alltför sent i . Det är inte rimligt att vänta tills eleven tappat all tilltro till skolan och de egna möjligheterna innan föräldrarna görs uppmärksamma på vad som händer. För att ge utrymme för skolor som önskar att sätta betyg tidigare bör skollagen ändras så att staten enbart reglerar när obligatoriska betyg skall ges. Dock måste betyg sättas i senast i åk. Betygskriterier och antal steg för lokala betyg fastställs lokalt, under det att nationella betyg även framgent skall ges efter riktlinjer som gäller för alla skolor. 16 Gymnasieskola 2004 16.1 En ny gymnasieskola Gymnasieskolan brottas med många problem. Visserligen börjar många gymnasiet, men många hoppar av eller misslyckas med sina studier. är de krav på utbildning som ställs för vidare studier och arbete höga. I realiteten är utbildning motsvarande gymnasienivån nödvändig för alla. Orsakerna till att elever misslyckas är flera. Många elever saknar tillräckliga förkunskaper för att bli antagna vid ett nationellt program. De hamnar inom det individuella programmet, vars syfte är att ge elever möjlighet att skaffa sig förkunskaper för studier på ett nationellt program. Andra börjar på ett nationellt program men klarar inte studietakten, varför antalet studerande på det individuella programmet vid läsårets slut är betydligt högre än vid läsårets början. Det individuella programmet har blivit en uppsamlingsplats för misslyckande. Det var aldrig avsikten och så borde det inte vara. Vi avvisar förslag att slopa de särskilda antagningskraven till gymnasieskolans nationella program. Det är viktigt att elever vid gymnasieskolans utbildningar har nödvändiga förkunskaper för att klara studierna. Problemen måste i första hand angripas genom insatser i samt genom förändringar i gymnasieskolans utbud av program. Vi anser att gymnasieskolan skall erbjuda lättare och svårare kurser och att kraven på gemensamma ämnen, oavsett inriktning, skall minskas och vi vill avskaffa kravet på att alla utbildningar direkt skall leda till allmän högskolebehörighet. Därutöver måste formerna för utbildningar som varvar teori och praktik utvecklas. Mot bakgrund av att den parlamentariska gymnasiekommittén skall redovisa sitt uppdrag vill vi inte nu låsa oss för detaljerade lösningar. Vår förhoppning är att nödvändiga förändringar för att fler skall kunna tillgodogöra sig en gymnasieutbildning av hög kvalitet skall kunna genomföras . Utöver en förnyad struktur för gymnasieskolan krävs förändringar som ger elever större möjligheter att själva ta ansvar för sin utbildning. beslut på förslag av socialdemokraterna att förbjuda betygskomplettering för elever som nått kunskaper motsvarande betyget Godkänd måste rivas upp. I stället för att uppmuntra flit, tvingar regeringen elever att endera av taktiska skäl maska, alternativt redan från början inrikta sig på kompletteringar inom komvux. Det är orimligt och leder till onödiga kostnader för alla. 17 Fritt skolval och fria skolor Elevernas rätt att välja gymnasieskola måste öka. Det är orimligt med en ordning som medför att tur eller elevens bostadsadress är avgörande för antagning till gymnasieskolan. Ungdomar i gymnasieåldern kan göra egna bedömningar av skolor och klarar av längre resvägar än små barn. Det fria skolvalet säkerställs bäst genom införandet av en skolpeng för alla. En skolpeng som tillförsäkrar varje gymnasieskola grundläggande resurser ökar skolornas självständighet samt ger kortare beslutsvägar, minskad byråkrati, ökad profilering och fler fristående gymnasieskolor. I avvaktan på att en skolpeng kan införas också för gymnasieskolan bör möjligheterna att välja gymnasieskola garanteras på annat sätt. Därutöver bör reglerna för specialutformade program och rätten att välja sådana också utanför hemkommunen vidgas. skall godkänna fristående gymnasieutbildningar på grundval av utbildningens kvalitet. Godkända gymnasieutbildningar skall ha rätt till stöd från elevernas hemkommuner. 18 En obligatorisk gymnasieexamen väntar vi på ett av regeringen utlovat förslag om en modern gymnasieexamen. Vi anser att en gymnasieexamen skall pröva den enskilde elevens kunskaper och färdigheter i former som arbetas fram av gymnasieskolor, högskolor och universitet respektive berörda branscher i samverkan. En internationellt gångbar examen förutsätter prövning av elevernas kunskaper i flera ämnen, vilket bara delvis kan ske i form av rapportskrivande. Gymnasieexamen (teoretisk inriktning) skall förutsätta kunskaper och förmåga som alla elever med gediget studiearbete skall ha rimliga möjligheter att kunna nå. En obligatorisk gymnasieexamination kan bidra till bättre studieresultat och nationella och rättvisa kunskapsjämförelser. De gymnasieelever som inte når Godkänd i examensprövningen skall ges möjligheter att pröva igen. 19 Lärarutbildning och kvalitetssäkring i en ny tid Lärarna har en avgörande betydelse för att skolan skall kunna utvecklas kvalitativt. Det är lärarna som är skolans unika tillskott till elevernas lärande. Egna kunskaper är en förutsättning för att kunna lära andra. Förutom gedigna teoretiska och praktiska kunskaper krävs att lärare har förmåga att stimulera och entusiasmera, att leda och vägleda och att samverka med föräldrar och andra utanför skolan. De krav som ställs på skolan innebär behov av förändringar av undervisningen. Därmed berörs i högsta grad lärarrollen och lärarutbildningen. som det ställs höga krav och förväntningar på lärarna är det uppenbart att såväl lärarrekryteringen som trivseln bland lärarna är ett stort problem. Kvaliteten på den utbildning som ges till lärare ifrågasätts av såväl studenter som andra. Den nya lärarutbildningen, som startar , kommer inte att ändra på det. Vi förespråkar en gedigen, kvalificerande och profilerad lärarutbildning, där större vikt läggs vid ämneskunskaper och ledarskapsutbildning, som ger förmåga både att leda och att samverka med andra. Modern lärarutbildning måste bygga på vetenskaplig grund avseende frågor om barns utveckling, inlärning och pedagogik. Alla lärare behöver gedigna kunskaper i kommunikation och modern informationsteknik, likväl som förankring i den klassiska bildningen. Lärarutbildningarna måste ge goda kunskaper i det eller de ämnen läraren avser att undervisa i. Det är viktigt att delar av lärarutbildningen är förlagd till verksamhet i skolorna. Lärarutbildningarna skall ha någon form av antagnings-, anlags- eller lämplighetstest vid antagningen. Svårigheterna att rekrytera lärare är ett skäl för att kvalitetssäkra skolan genom erkännande av särskild lärarkompetens. Vi förordar införande av ett lärarcertifikat i flera delar. Certifikatet skall dels innehålla examensbevis från ämnesutbildning och pedagogisk utbildning, dels visa genomgången kompetensutveckling, fortbildning och eventuell yrkespraktik. På grundval av sådant underlag kan beslut om utfärdande av certifikat fattas. Beslutet, som skall vara överklagbart, kan fattas av rektor eller av en fristående lärarnämnd. Lärarcertifikatet bör tidsbegränsas, förslagsvis till , och skall medföra en skyldighet för skolan att se till att läraren får fort- och vidareutbildning enligt den individuella utvecklingsplan som lagts upp. På samma sätt medföljer en skyldighet för läraren att skaffa sig den fortbildning och uppdatering som höjer vederbörandes kompetens. Med införandet av ett lärarcertifikat skapas ett system för kontinuerlig kvalitetskontroll och kompetenshöjning, som läraryrkets status höjs. 20 Fristående lärarutbildningar Det är viktigt att stimulera utvecklingen av alternativa lärarutbildningar. Staten bör noga pröva förutsättningarna för att ställa sådana utbildningar under statlig tillsyn och tilldela dem statsbidrag. Däremot finns det ingen anledning att ställa samma krav på innehållet som görs på statliga utbildningar. Ambitionen med fria lärarutbildningar är att stimulera en nödvändig utveckling inom undervisningssektorn. Det finns alternativa lärarutbildningar, exempelvis med Montessori- och Waldorf-inriktning. Utbildningen bedrivs både i enskild regi och i samverkan med statliga universitet och högskolor. Detta är ett erkännande från samhällets sida att olika pedagogiska profileringar erbjuder fullgoda alternativ för ungdomsutbildning. Ett problem i sammanhanget är emellertid att lärarutbildning till dessa pedagogiska alternativ inte alltid omfattas av statlig finansiering. Principen bör vara att om utbildningen enligt bedömning håller god kvalitet borde sådan utbildning kunna ges inom rimliga ekonomiska villkor. Så är det inte . Vad beträffar alternativa lärarutbildningar kan nämnas att kanslersämbetet föreslog att skulle beviljas examensrätt för ett antal Waldorflärarutbildningar. Trots detta föreligger ännu inget förslag från regeringen om hur en sådan fullständig utbildning kan komma till stånd. I stället har regeringen förhalat och fördröjt frågan om statligt stöd. En av dagens lärarhögskolor bör ges möjlighet till en självständig ställning. Fristående utbildningsinstitutioner med statens uppdrag att bedriva lärarutbildning är ett steg mot framtiden. En sådan ordning ligger i linje med de aktuella trenderna som går mot större valfrihet och egenmakt. En av de statliga högskolorna bör alltså bli fristående. Mångfalden och kvaliteten höjs genom att lärarutbildningen konkurrensutsätts. 21 Lägg ut undervisning på entreprenad Det finns ett stort behov av att skolan öppnas för att kunna ta vara på kompetens och lösningar som finns på olika håll i samhället. En sluten skolmiljö, som präglas av kommunala skolmonopol, uppfyller inte de krav och har inte den kompetens som krävs för att ge alla elever utbildning av hög kvalitet. Svårigheterna för skolan att med egna lärare ge kunskap i takt med tiden gör det nödvändigt att söka nya lösningar. Entreprenad är inte liktydigt med privatisering; kommunen behåller huvudmannaskapet med åtföljande inflytande och ansvar men kan överlåta myndighetsutövning såsom betygssättning (dock inte rektorsfunktionen). Inom gymnasieskolan får karaktärsämnen med yrkesinriktad eller estetisk profil läggas ut på en privat arbetsplats enligt lagen om entreprenadförhållanden inom skolan (även andra kurser efter regeringens dispens vid särskilda skäl). Komvux, särvux och sfi får anordnas av andra professionella utbildningsanordnare privata eller offentliga enligt bestämmelser i skollagen. Enligt den utvärdering gjort (Nationella kvalitetsgranskningar 2000 Utbildning på entreprenad) är erfarenheterna på många sätt positiva. Entreprenörerna har i många fall givit prov på ett målinriktat arbete för en användbar kompetens hos de studerande. Särskilt yrkesutbildningar präglas av helhetsperspektiv och nära anknytning till yrkesområdet. och tidsanvändningen är påtagligt flexibel och anpassad till verksamhetens krav och de studerandes behov. Nya och olika arbetsformer prövas. De studerande uppskattar att de blir behandlade som vuxna och jämlika och att utbildningen inte har en traditionell prägel av skola. Studerandeinflytandet är ofta effektivt och . Entreprenörernas lärare har i allmänhet både pedagogisk utbildning och aktuell yrkeserfarenhet från det område som utbildningen avser. Vi anser att skolornas möjlighet att lägga ut undervisning på entreprenad skall vidgas till att gälla också och flertalet ämnen. Ansvaret för att undervisningens kvalitet och skolans verksamhet hålls samman skall vila på skolans ledning och skolhuvudmannen. 22 Fristående nationellt kvalitetsinstitut , föräldrar och allmänhet har rätt att ställa krav på den utbildning som erbjuds. Därför måste stor vikt läggas vid arbetet med att säkra den svenska skolans kvalitet. I andra länder tar sig detta arbete som vi visat ovan uttryck i rankning och jämförelser av olika skolor. Det finns goda exempel att dra lärdom av, men eftersom kvalitetsutvärdering inom utbildningsområdet är eftersatt generellt måste ett utvecklingsarbete bedrivas. har gjort en hel del utvärderingar och samlat in statistik för jämförelse mellan skolor och kommuners verksamhet. Tidskriften har publicerat en egen modell för rankning av universitets- och högskoleutbildningar, och flera tidningar har redovisat statistik av olika slag vad gäller skolors och utbildningars resultat. Vi är positiva till denna utveckling eftersom jämförelser och rankningsresultat bidrar till kunskapsbasen för diskussionen om skolans kvalitet. Genom att man offentligt diskuterar enskilda lärosätens resultat, tvingas varje skola ifrågasätta, försvara och förändra sin verksamhet. Det är viktigt att skapa ett skolväsende där det är naturligt att diskutera kvalitet och resultat. I en lärande organisation är det en naturlig del av kontinuerligt utvecklingsarbete. har många vitt skilda uppgifter. Det kan ifrågasättas om de är förenliga. I utredningen 2000 var utredarna överens om att skilja mellan främjande och kontrollerande uppgifter i det kvalitetsgranskande arbetet rörande forskningen. Även har i enighet föreslagit en liknande åtskillnad mellan dessa huvuduppgifter vad gäller vuxenutbildning. Vi menar att grund- och gymnasieskolan också är i behov av fristående kvalificerad kvalitetsutvärdering. De brister som finns när det gäller skolans resultat visar att uppföljning och utvärdering inte har den pregnans och tas på det allvar som är nödvändigt. policy i vissa frågor tyder också på att det ligger nära till hands för regeringens stabsorgan att tona ner eller förklara bort brister. har förordat inrättandet av ett fristående nationellt kvalitetsinstitut. Ett sådant fristående kvalitetsinstitut skall komplettera den uppföljning och utvärdering som måste bedrivas vid varje skola, lokalt av berörda huvudmän och även i någon mån av . skall ges en självständig ställning och därmed svara för en mer fristående kvalitetsuppföljning fritt från den politiska sfären. Ingen må döma i egen sak är en gammal domarregel, som bör gälla även inom det svenska skolväsendet. Den boskillnad som skall göras visavi skall bland annat innebära att fortsättningsvis främst tar ansvar för insamling av jämförbar statistik, medan det nationella kvalitetsinstitutets uppgift blir att svara för en mer kvalificerad kvalitetsbedömning. Institutet skall själv formulera sitt program för kvalitetsutvärdering av skolan. En verksamhetsplan, som offentliggörs förslagsvis , skall upprättas. Staten kan dock efterfråga och beställa oberoende utvärderingar från institutet, men uppdragen får inte ges en sådan omfattning att den egeninitierade kvalitetsprövningen eftersätts. En särskild fråga gäller återkommande och kontinuerlig utvärdering av varje skolenhet.