mot · GO02MJ45 · 2001-05-21 00:00:00 — Det är därför av stor vikt att regeringens aviserade proposition baseradpå nu läggs fram.Målsättningen att ingen verksamhet ska ge allmänheten ett individuelltdostillskott på mer än 0,01 mSv och generationsmålet att verksamhetersammanlagt inte ska ge ett dostillskott på mer än 1 mSv per individ och år ärmycket svåra att efterfölja. Det är ett mycket teoretiskt sätt att resonera. Hurska man kunna utvärdera detta? Hur ska man veta vilken verksamhet somavgett vad? Det viktigaste är att verksamheter inte släpper ut mer änfastställda gränsvärden. Därför föreslår vi att delmål 1 ersätts med följandeformulering. skall halterna i miljön av radioaktiva ämnen som släppsut från alla verksamheter vara så låga att människors hälsa och den biologiskamångfalden skyddas.Regeringen föreslår i delmål 2 att antalet fall av hudcancer orsakade avsolen inte ska överstiga nivå. Denna typ av målsättningartenderar alltid vara ett slag i luften. För det första är det inte möjligt attmedpolitiska målsättningar styra människors solvanor. För det andra så hängerUV-strålningens styrka samman med solens aktiviteter. En aktiv solperiodkan utsätta människorna på jorden för upp till den dubbla styrkan av UV-strålning jämfört med mindre aktiva perioder. Därför är denna målsättningmycket svår att följa upp. Vi stödjer dock regeringens planer påinformationsinsatser till allmänheten.I delmål 3 föreslår regeringen att de eventuella riskerna medelektromagnetisk strålning skall kartläggas och vid behov åtgärdas. Det ärviktigt att framhålla att forskningen inte tyder på några samband mellant ex barnleukemi och denna strålning. Men vi stöder vidarekunskapsinhämtning för att vi skall stå på ännu säkrare grund för våra beslutframöver.6.2 Ingen övergödningMiljökvalitetsmålet som antagits av innebär att halterna avgödande ämnen i mark och vatten inte skall ha någon negativ inverkan påmänniskors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald ellermöjligheterna till allsidig användning av mark och vatten.Av de fem delmål som regeringen föreslår kommer det med all sannolikhetatt bli svårast att klara delmål 3 om minskning av de svenska vattenburnautsläppen av kväve till 2010. Överhuvudtaget kommer det attbehövas kraftfulla insatser för att klara delmålen för såväl jordbruket somkommuner och enskilda.Moderata samlingspartiet delar regeringens uppfattning om det önskvärda iatt klara samtliga delmål men vi ser också att det finns en fara i att sättamålsättningarna så högt att de inte kan med rimliga insatser.Framförallt är det viktigt att de åtgärder och styrmedel som sätts in för attklara delmålen är kostnadseffektiva och att arbetet utformas i samråd medberörda samhällssektorer. Rådgivning och information har tidigare visat sigvara ett verkningsfullt medel för att förbättra miljösituationen i jordbruket,och det är viktigt att dessa insatser förstärks.Sammanfattningsvis godtar vi regeringens förslag till delmål vad gällermiljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Vi vill dock betona vikten avforskning och metodutveckling för att klara målsättningarna med rimligamedel. I första hand bör frivilliga överenskommelser, information ochekonomiska incitament användas för att klara miljökvalitetsmålet. Detta börregeringen ges tillkänna.6.3 Levande sjöar och vattendrag6.3.1 Av fastställt miljökvalitetsmålSjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och derasvariationsrika livsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktionsförmåga,biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska ochvattenhushållande funktion skall bevaras som förutsättningar förfriluftsliv värnas.Flera remissinstanser anser att det saknas kunskap för att redan nu sättaupp mål för långsiktigt skydd av skyddsvärda miljöer i sjöar och vattendrag.Vi delar denna uppfattning och avvisar därför regeringens förslag till delmål 1som behandlar behovet av långsiktigt skydd. Det första delmålet bör i ställetsyfta till att få fram ett tillräckligt underlag som sedan kan ligga till grundförbeslut om långsiktigt skydd av dessa områden. Vi föreslår att delmål 1formuleras på följande sätt. skall berörda myndigheter haidentifierat och kartlagt de särskilt skyddsvärda naturområden, i och ianknytning till sjöar och vattendrag, som kan komma att behöva ettlångsiktigt skydd.Vi delar regeringens ambition för delmål 2 om åtgärdsprogram förrestaurering av skyddsvärda vattendrag. Däremot är det inte realistiskt attformulera målet som att av de potentiellt skyddsvärdavattendragen skall vara färdigrestaurerade. Att restaurera vattendragtar i många fall mycket , varför vi föreslår att delmålet i ställetskallange att restaureringsarbeten skall ha påbörjas vid avde potentiellt skyddsvärda vattendragen.Vad gäller delmål 3 och behovet av att inrätta ytterligarevattenskyddsområden vill vi betona att ersättning motsvarande den enskildesekonomiska förlust i princip alltid skall utgå när samhället inför långtgåenderestriktioner i enskilda markägares möjlighet till normal användning avmarken. Detta bör regeringen ges tillkänna.Regeringen bedömer att miljökvalitetsmålet i ett generationsperspektivbland annat innebär ett stopp för introduktion av främmande och genetisktmodifierade organismer som kan hota biologisk mångfald. Kan man utifrånen vetenskaplig bedömning dra slutsatsen att en främmande art ellergenmodifierad organism hotar den biologiska mångfalden, är det riktigt attvara restriktiv. Vi motsätter oss däremot formuleringen "kan hota" eftersomdet underförstått skulle kunna tillämpas på alla främmande arter ellergenmodifierade organismer utan någon som helst riskanalys. Detta börregeringen ges tillkänna.6.4 Grundvatten av god kvalitet6.4.1 Av fastställt miljökvalitetsmålGrundvattnet skall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samtbidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag.Vi välkomnar regeringens förslag till delmål för att nå miljökvalitetsmålet.Vad gäller eventuella behov att inrätta nya vattenskyddsområden hänvisarvi till vår kommentar under miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendragmed avseende på ersättning för restriktioner i enskildas normalamarkanvändning.6.5 Hav i balans samt levande kust och skärgård6.5.1 Av fastställt miljökvalitetsmålVästerhavet och skall ha en långsiktigt hållbarproduktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Kustoch skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald,upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation ochannat utnyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbarutveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas motingrepp och andra störningar.Naturvårdsverket har i sitt remissvar betonat att det behövs ökadekunskaper om de komplexa ekologiska sambanden i miljöer.Regeringens förslag till första delmål handlar mycket om kvantiteter och inteom kvaliteter. Vi anser i likhet med vad anför att det behövsökade kunskaper om de ekologiska sambanden i miljöer. Det behövsdärför ett bättre underlag innan det är lämpligt att sätta upp sådana mål somatt fem områden skall vara skyddade som reservat . Viföreslår därför att det första delmålet omformuleras med syftet att berördamyndigheter i samarbete med bland andra fiskerinäringen inhämtartillräckliga kunskaper för att kunna ta ställning till vilka områden i denmarinamiljön som behöver ett långsiktigt skydd.När det gäller regeringens förslag till delmål om skärpt lagstiftning ochövervakning för att minimera utsläppen av olja och kemikalier från fartyg ärregeringens ambition för låg. Regeringen har dröjt alldeles för länge med attlägga konkreta förslag om att komma tillrätta med dessa onödiga och mångagånger avsiktliga utsläpp. Genom ett snabbt införande av en avsevärt skärptlagstiftning på området och en ökad satsning på övervakning borde det varamöjligt att i princip helt stoppa dessa utsläpp . Att satsa offensivtpå att snabbt minska dessa utsläpp är dessutom med stor sannolikhetekonomiskt lönsamt eftersom det minskar samhällets behov av dyrbarasaneringsinsatser vid oljeutsläpp.6.6 Myllrande våtmarker6.6.1 Av fastställt miljökvalitetsmålVåtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapetskall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden.Vi välkomnar regeringens förslag till delmål med undantag för delmål 4som vi anser är allt för fokuserat på kvantitet i stället för kvalitet. Det sombörvara styrande för anläggandet av våtmarker skall vara konkreta miljöbehovoch den miljökvalitet respektive våtmark kan bidra med. Det handlar dels omatt det skall finnas tillräckligt varierade naturtyper för att säkerställa denbiologiska mångfalden, dels om att använda våtmarker som närsaltfällor föratt minska utsläppen till sjöar, vattendrag och hav. Målsättningen måste varaatt i möjligaste mån stimulera anläggning av våtmarker som bidrar till attklara såväl miljömålet Ingen övergödning som den biologiska mångfalden. Viföreslår därför att delmål 4 formuleras på följande sätt. skalltillräckligt många våtmarker i odlingslandskapet och i kustzonerna ha anlagtsför att väsentligt bidra till uppfyllandet av miljömålen Ingen övergödning ochbiologisk mångfald.Några remissinstanser anser att det behöver införas ett generelltmarkavvattningsförbud och att reglerna för anläggande av skogsbilvägarbehöver skärpas. Vi avvisar dessa tankegångar och delar regeringensbedömning om att det inte finns något behov av dessa åtgärder för att klaradelmål 3.6.7 Levande skogar6.7.1 Av fastställt miljökvalitetsmålSkogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddassamtidigt som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärdenoch sociala värden värnas.Vi konstaterar att skogsbruket och dess industrier är av mycket väsentligbetydelse för den svenska samhällsekonomin. Nettoexportvärdet frånskogsindustrin är i storleksordningen . Sverigesskogar utgör dessutom mycket värdefulla områden för rekreation, svamp- ochbärplockning samt jakt. Skogarna står också för stora miljövärden bland annatgenom sin kapacitet att fungera som kolsänkor.Regeringens förslag till delmål för miljökvalitetsmålet präglas i hög gradav inställningen att det endast är staten som kan garantera en positivmiljöutveckling på skogsområdet. Regeringen ignorerar det omfattandemiljöarbete som bedrivits inom sektorn . Det frivilliga arbetetmed att miljöcertifiera skog och skogsbruk har intensifierats, och det finnsmycket som tyder på att skogsbruket i kommer att nåmiljökvalitetsmålet i ett generationsperspektiv utan ytterligare statligaingrepp. Arbetet med att bevara den biologiska mångfalden i skogsmarkenhar stärkts kraftigt.Som ett komplement till nuvarande åtgärder har vi lagt förslag om attinrätta en fond för bevarande av den biologiska mångfalden. Medel ur dennafond skall användas för bevarande av värdefulla miljöer. Vi avvisar därförregeringens förslag till volymmål i delmål 1 om att ytterligare undantaskogsmark från skogsproduktion . Vi anser vidare att vidavsättningar av skogsmark i första hand statlig mark skall komma i fråga.Detta bör regeringen ges tillkänna.Regeringen anger att naturvårdens sociala dimension skall väga tungt isynnerhet vid bedömning av behovet att bevara tätortsnära natur. Detta är inteen riktig grund för bedömning av skyddsbehovet av naturområden.Skogsmarkernas värde för rekreation, promenader m.m. säkerställs inomramarna för de rättigheter och skyldigheter som allemansrätten anger. Dettabör regeringen ges tillkänna.Vi avvisar också regeringens förslag till delmål om mängden död ved,arealen äldre lövrik skog och gammal skog. Regeringens påstående om attdessa kvaliteter i de svenska skogarna har minskat stämmer inte. De hartvärtom ökat kraftigt. Enligt riksskogsinventeringen har mängden död vedökat mycket kraftigt . Faktum är att skogsforskare ärbekymrade över denna snabba utveckling eftersom den lett till allvarligautbrott av insektsskador i södra och . Sammantaget finnsdärför ur ett miljöperspektiv inget behov för att anta detta delmål.6.8 Ett rikt odlingslandskap6.8.1 Av fastställt miljökvalitetsmålOdlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktionoch livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiskamångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks.Vi motsätter oss ett statiskt tänkande om att alla kulturmiljöer ochodlingslandskap till varje pris måste bevaras. Brukningsmetoder har genomtiderna förändrats och natur och landskapsbild har också förändrats.Det finns inget skäl till att försöka ändra det faktum att också naturen ärdynamisk. Att på politisk väg bestämma att den blandning av naturtyper ochlandskap som utvecklats därefter för alltid skallbevaras är trångsynt. Vi avvisar därför regeringens förslag till delmål 1, 2 och3. Behovet av bevarande av ängs- och hagmarker bör i första hand styrasutifrån aspekten biologisk mångfald. Varierade naturtyper med betydandeinslag av småbiotoper och vattenmiljöer är därför eftersträvansvärt. Däremotär det inte rimligt att ha som mål att samtliga ängs- och hagmarker skallbevaras.Moderata samlingspartiet föreslår därför att regeringens förslag till delmål1-3 ersätts med följande delmål: Miljöpolitiken vad gäller naturvården ochmiljö- och landsbygdsprogram inom jordbrukspolitiken skall utformas så atten tillräckligt stor variation av naturtyper med inslag av småbiotoper,vattenmiljöer och betande djur bevaras för att säkerställa enlångsiktig biologisk mångfald.Vi avvisar också regeringens förslag till delmål 6 om bevarande avlantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader. Det finns goda skälför att bevara kulturhistoriska byggnader men detta delmål hör inte hemmasom delmål syftande att uppnå en ekologiskt hållbar utveckling.6.9 Storslagen fjällmiljö6.9.1 Av fastställt miljökvalitetsmålFjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologiskmångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter ifjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbarutveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas motingrepp och andra störningar.Regeringens förslag till delmål om att skador på mark och vegetation skallvara försumbara är inte realistiskt. Enligt forskare tar det för ett lavtäcke att repa sig ifrån ett nedslitet stadium. Det finns ingenpoäng med att anta orealistiska delmål. Det viktiga är i stället att man fråndagens nivå vidtar åtgärder som minskar och helst eliminerar det skadligamarkslitaget. Den mänskliga påverkan härrör framförallt från renskötsel,turism och föroreningar.För nya varaktiga skador på mark och vegetation finns det däremot skäl attskärpa målsättningen. Moderata samlingspartiet anser att en merändamålsenlig målsättning är att renskötseln och fjällturismen gradvis och sålångt det är möjligt skall anpassa verksamheten så att nya varaktigamarkskador efter 2005 kan undvikas. måste rennäringen också ifortsättningen kunna bedrivas på ett rationellt sätt. Fjällturismen kommersannolikt att öka, och det är därför av stor vikt att också den anpassas tillvadfjällmiljön tål. Förutom att ytterligare förbättra vandringslederna så attskadligt markslitage kan minskas är det viktigt att satsa på utbildning ochinformation med syfte att minska turismens miljöpåverkan.Vi avvisar därför regeringens förslag till delmål om skador på mark ochvegetation och föreslår i stället följande delmål. Nya varaktiga skador påmark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhet skall vara försumbarasenast 2005.6.10 God bebyggd miljöDet av fastställda miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ärformulerat på följande sätt. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skallutgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regionaloch global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas tillvara och utvecklas.Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ettmiljöanpassat sätt och så att en långsiktig god hushållning med mark,vatten och andra resurser främjas.Regeringens förslag till delmål berör bland annat samhällsplanering,buller, avfall och energianvändning. Förslagen innebär i många avseenden ettökat ansvar för, och utökade krav på, kommunerna. Förslagen är i flera fall såomfattande att de riskerar att ingripa i den kommunala självstyrelsen. Detmåste också påpekas att då kommunerna åläggs nya eller utökade uppgiftermåste detta finansieras av staten.Vi, liksom flera av remissinstanserna, efterlyser en diskussion ommålkonflikter, prioriteringar och avvägningar såväl mellan miljömålen sommot andra samhällsmål. Förslagen som läggs fram ökar svårigheterna på orteroch inom sektorer, där landet redan har stora problem. Som exempel kan härnämnas regeringens förslag att inte öka andelen hårdgjord yta i tätorter ochtätortsnära områden. har många tätorter brist på bostäder somvägnäten är underdimensionerade. Vi vill att det skall byggas nya bostäder ide områden där det råder brist och måste vi bygga fler vägar. Medfler bostäder och fler och bättre vägar följer också fler skolor, vårdplatserochparkeringsplatser. En ökad andel hårdgjord yta är i många fall ofrånkomligtom man vill kunna utveckla och expandera tätorter. Detta bör regeringen gestillkänna.Regeringens förslag gällande "God bebyggd miljö" har ett för snävtperspektiv. Förslag som på ett så omfattande och ingripande sätt reglerarkommunernas ansvarsområden och medborgarnas levnadsmiljö måste ha sinutgångspunkt i ett bredare perspektiv. Målkonflikter, medborgarhänsyn,samhällsplanering och prioriteringar mellan olika mål och intressen måstevägas in i arbetet att nå miljömålen. Om detta inte görs riskerar miljömålenbli tomma ord när det gäller förbättringar av vår miljö som deriskerar att förhindra nödvändiga förbättringar och omstruktureringar.Med hänvisning till ovanstående avvisar vi regeringens förslag till delmålvad gäller planeringsunderlag. Vi föreslår i stället att delmålet omplaneringsunderlag formuleras på följande sätt. skall all fysiskplanering och samhällsbyggande ta hänsyn till och i möjligaste mån anpassastill den övergripande målsättningen om att uppnå en ekologiskt hållbarsamhällsutveckling.Regeringen anger att man vill analysera effekterna av ett förbud motinstallation av direktverkande elvärme i nya byggnader och en begränsning avmöjligheterna att installera direktverkande elvärme i fritidshus. Moderatasamlingspartiet förkastar tanken på ett förbud mot direktverkande elvärme.Det finns inte några skäl till att ens överväga ett sådant förbud. Detta börregeringen ges tillkänna.Regeringen har tillsatt en utredning som skall se över möjligheterna attstärka strandskyddet i områden med starkt bebyggelsetryck. Vi anser inte attdet finns något behov av att stärka strandskyddet ytterligare. Däremot bör detgenom en anpassning av byggteknik till lokala förhållanden bli möjligt att iökad utsträckning och på ett miljöriktigt sätt bebygga strandnära områden.Detta bör ges regeringen tillkänna.7 Strategier för att uppnå miljökvalitetsmålenRegeringen föreslår att följande strategier skall vara vägledande för attuppnå miljökvalitetsmålen:1. En strategi för effektivare energianvändning och transporter - för attminska utsläppen från energi- och transportsektorerna.2. En strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp som innefattar en miljö-orienterad produktpolitik - för att skapa energi- och materialsnålakretslopp och för att minska de diffusa utsläppen av miljögifter.3. En strategi för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö - förökad hänsyn till biologisk mångfald, kulturmiljö och människors hälsa, förgod hushållning med mark och vatten, miljöanpassad fysisk planering ochhållbar bebyggelsestruktur.Moderata samlingspartiet konstaterar att regeringen i stort har identifieraträtt problem men att föreslagna metoder för att lösa problemen ärtveksamma och i vissa fall helt felaktiga. Vi har i huvudsak invändningarmot de föreslagna åtgärderna inom strategin för effektivareenergianvändning och transporter. Resonemangen i de övriga tvåstrategierna är tveksamma och brister såväl i konkretisering som ikoppling till miljökvalitetsmålen.7.1 En strategi för effektivare energianvändning ochtransporterRegeringen bedömer att tyngdpunkten i denna strategi skall varakostnadseffektiva åtgärder som effektiviserar användningen av energi ochfrämjar användningen av ny teknik med goda miljöegenskaper.Betydelsen av ekonomiska styrmedel framhålls av regeringen som ettinstrument för att tydliggöra olika miljökostnader. Enligt regeringen är ettmedel för detta fortsatt grön skatteväxling.Om man med en strategi för effektivare energianvändning och transporteravser att energianvändningen och transporterna skall ge upphov till enminskad miljöbelastning så delar vi denna uppfattning. Däremot anser vi inteatt målet om en minskad miljöbelastning från dessa sektorer innebär attenergianvändning och transporter måste minska i omfattning. En god tillgångpå energi och effektiva transporter kommer att behövas också . Dethela handlar därför om att satsa på en fortsatt utveckling av miljövänlig teknikför produktion och överföring av energi och för att transportera människoroch varor. Fortsatt forskning och utveckling är därför nödvändig för att fåfram bättre energiteknik, renare bränslen och effektivare motorer.Vi motsätter oss tanken på en grön skatteväxling som verktyg imiljöarbetet. Grön skatteväxling innebär att man byter ut stabila skattebasermot instabila vilket inte är önskvärt. Att i ökad utsträckning användaskattebaser som exempelvis utsläpp leder till ständigt förändradeförutsättningar för näringslivet vad gäller skatteuttaget men också församhället vad gäller storleken på skatteintäkterna. Dessutom har den hittillsgenomdrivna så kallade gröna skatteväxlingen de facto inte varit någonskatteväxling eftersom den enbart handlat om höjda skatter. Dessaförändringar i leder också till att industrins internationellakonkurrenskraft försämras.Sverige behöver i ökad utsträckning arbeta på det internationella planet föratt lösa de gränsöverskridande miljöproblemen. Vi föreslår därför att Sverigedriver på inom EU för att snabbt skapa ett gemensamt system för handel medutsläppsrätter avseende växthusgasen koldioxid. Ett sådant system är mycketeffektivt för att minska utsläppen och lämpar sig väl för den gemensammamarknaden. Inledningsvis borde systemet kunna tillämpas på allaenergiproduktionsanläggningar av väsentlig storlek inom EU. Med en korrekttillämpning av handel med utsläppsrätter inom EU blir den positivamiljöeffekten större än vad grön skatteväxling kan ge även omen sådan skulle införas i hela . Handel med utsläppsrätter har vidaredet goda med sig att de ger företagen starkare incitament till att minskautsläppen än vad miljöskatter ger som det inte gör staten beroendeav skatteintäkter som härrör från utsläpp. Sammanfattningsvis är handel medutsläppsrätter på EU-nivå ett mer verkningsfullt instrument ängrön skatteväxling eller skattehöjningar för att minska energisektornsmiljöbelastning. Detta bör ges regeringen tillkänna.Regeringen hävdar att den långsiktiga utvecklingen av person- ochlastbilstrafiken kräver att infrastruktur och trafikplanering förändras ochkompletteras med åtgärder som syftar till att påverka efterfrågan påtransporter i miljöanpassad riktning. Regeringens slutsats är att en minskadbilanvändning skall eftersträvas där alternativ finns.Vi anser att regeringen har fel infallsvinkel när det gäller infrastrukturenoch dess koppling till transporternas miljöpåverkan. Dåliga vägar och dåligatrafiklösningar skapar trafikproblem som ger upphov till mer miljöskadligautsläpp än om vägar och flaskhalsarna i trafiksystemet byggdes bort. Det ärdärför viktigt att samhället ser till att infrastrukturen i form av vägar ochtrafiksystem fungerar så smidigt som möjligt. Detta är ytterliggare enanledning till varför det nu brådskar att regeringen presenterar den sedanlänge aviserade infrastrukturspropositionen.