mot · GP02T8 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T8av ()med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunikationerna till och från . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslutningsvägar till hamnarna för Gotlandstrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelse för regioner utanför . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilldelningen av s.k. slot-tider. 1 Inledning Hör till ? Den frågan är högst berättigad efter en genomgång av regeringens infrastrukturproposition. I denna så viktiga och efterlängtade proposition finns inte eller infrastruktur för medtaget. När propositionen om infrastruktur, efter sju sorger och åtta bedrövelser, äntligen kommer till , omnämns i en bisats på sidan 53 där det konstateras att inte har några omfattande tjälskador. Propositionen är på över 150 sidor, och utlovar . Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att det inte finns något om viktigaste fråga, d.v.s. kommunikationerna till och från ön. Detta är än mer anmärkningsvärt när man beaktar att det inte torde finnas någon fråga som är så välutredd som trafiken till och från , och då främst hur frakten skall kunna ske på ett rimligt sätt. Det rimliga vore att begära återremiss på hela propositionen, så att regeringen fick möjlighet att återkomma med en proposition som tar hänsyn till hela landet. gör jag inte detta med risk att den redan mycket försenade propositionen, vid bifall, åter skulle fördröjas åtskilliga år. Jag utgår i stället från att då denna proposition behandlas rättar till regeringens misstag i denna del. Färjetrafiken till och från måste ses som en del av infrastrukturen i vårt land. Det är rimligt att de som bor på , och företag som är verksamma på , så långt det är möjligt har kommunikationsmöjligheter som är likvärdiga med övriga regioner i vårt land. Den unika förutsättningen att är en ö i kräver särskilda åtgärder för att säkerställa rimliga kommunikationsmöjligheter. 2 Gotlandstrafiken Trafiken till och från utvecklas positivt, med en ökning av trafiken såväl på passagerarsidan som för godstransporten. Bedömningen är en långsiktig tillväxt med ca. Eftersom obestridligen är en del av , måste kommunikationerna till och från ses som en självskriven del av landets infrastruktur. För en god utveckling av näringsliv, och för medborgarnas berättigade krav på möjligheter att resa inom landet, är det av betydelse att kommunikationerna till och från har minst samma standard som kommunikationer i övriga landet. Och detta till priser som är jämförbara med dem som tillämpas i övriga . Staten har ett övergripande ansvar för en fungerande trafikförsörjning till . har ett otal statliga utredningar behandlat denna fråga, den senaste lämnades till regeringen . Denna utredning är inte ens omnämnd i propositionen om infrastrukturen. Med denna utredning om Gotlandstrafiken som grund, hade det för regeringen varit möjligt om viljan funnits att i anslutning till den presenterade budgetpropositionen och i infrastrukturpropositionen lägga fram förslag rörande Gotlandstrafiken. Det är enligt min mening otillfredsställande att Gotlandstrafiken ständigt är föremål för omprövningar och ifrågasättanden. Det är angeläget att vi så fort som möjligt kommer fram till en permanent långsiktig lösning, som klarare än anger fasta spelregler. Det är särskilt viktigt , med en positiv utveckling av det gotländska näringslivet, eftersom arbetsmarknaden just nu har drabbats av plågsamma nedläggningar. 3 Anslutningsvägar En annan brist i regeringens proposition om infrastruktur, ur ett gotländskt perspektiv, är att regeringen tydligen inte anser att väg 173 mellan och är viktig att åtgärda inom den tidsram propositionen omfattar. Eftersom färjan från lägger till i är självfallet vägen från en del av infrastrukturen för Gotlandstrafiken. Det lär vara så att vägen från till är en väg som har mycket dålig framkomlighet, och vägen är dessutom mycket olycksdrabbad. Det är därför besvärande att det inte i föreliggande proposition finns förslag till hur detta ska åtgärdas. När färjan kommer till uppstår besvärande köbildning, som begränsar framkomligheten och naturligtvis på inget sätt bidrar till trafiksäkerheten. Särskilt besvärande är detta eftersom det gäller både tung trafik och passagerartrafik. Samma förhållande gäller naturligtvis för transporter till färjans avgång. Inte heller vid den södra angöringshamnen är trafiksituationen bra vid färjans ankomst. Åtgärder som gjorts i har underlättat trafiken, men trots detta uppkommer köbildningar vid färjans ankomst. Den största bristen vid södra angöringshamnen torde vara vägarnas beskaffenhet till och från . Situationen blir självfallet särskilt svår eftersom såväl persontrafik som tung trafik skall utnyttja vägsystemet , med de begränsade omkörningsmöjligheter som råder på vägen genom mot och samt de begränsningar som finns på 22. 4 Flygtrafik Allmänt Den aktuella propositionen behandlar under punkt 7.7 konkurrensen inom inrikesflyget. Propositionen redovisar den rådande koncentrationen till ett fåtal bolag som bedriver flygtrafik. Det hade varit bättre om infrastrukturpropositionen även haft förslag om hur konkurrensen kunnat stärkas inom vårt inrikesflyg. Tydligen har i uppdrag att kartlägga marknadssituationen för inrikesflyget, men det borde varit möjligt för regeringen att föreslå inriktningen för inrikesflyget. Det är viktigt att den begränsade konkurrens som finns, och som är redovisad i propositionen under kapitel 7.7, ges möjlighet att fortsätta och möjligen vara vägledande för ytterligare tillkommande flyglinjer. En mycket viktig faktor för att bibehålla nuvarande konkurrens inom inrikesflyget, med möjlighet till utökning, är att det finns start- och landningsmöjligheter. Eftersom i många fall är målet eller utgångspunkten för resan, och därtill någon form av nav vid resa mellan två övriga destinationer inom landet, är det särskilt viktigt att flygplatskapaciteten är tillräcklig i . Av allt att döma så är det inte aktuellt med utbyggnad av en ny flygplats i södra delar. Då återstår utöver enbart utnyttjande av . Dessvärre verkar det som om debatten om enbart skulle vara ett ärende för . Så är det naturligtvis inte. Tillgång och tillräcklig kapacitet i är i högsta grad en fråga som har nationell betydelse, möjligen har den än större betydelse för regioner utanför , eftersom näringsliv och förvaltning i många fall är hänvisade till att resa till . För att konkurrensen inom inrikesflyget ska bibehållas, och om möjligt öka, krävs ökad tillgång på start- och landningsmöjligheter i för tillkommande aktörer. De olika hinder, politiska och andra, som finns för detta måste undanröjas. Detta behöver på inget sätt påverka nuvarande avtalsbegränsningar av antalet flygplansrörelser utan handlar om en annan fördelning av tillgängligt utrymme. Självfallet måste hänsyn tas till den tekniska utveckling som skett inom flygverksamheten. Det måste naturligtvis vara till fördel om nya flygplan, som bullrar mindre och har mindre utsläpp, ersätter äldre flygmodeller även om dessa skulle väga något mindre. Slots Tilldelning av s.k. slots är en gränssättande faktor. Ett flygföretag som vill starta en flyglinje är naturligtvis beroende av att få tider för start och landning. Det är viktigt att principer för fördelning av de s.k. slot-tiderna ses över så att tidigare principer inte i sig är hinder för utveckling av inrikesflyget. De nuvarande reglerna innebär att tilldelade slots tillhör flygföretaget, och detta kan i och för sig vara rimligt. Men det är viktigt att även regionala hänsyn vägs in. Det borde vara så att regioner som är beroende av fungerande flygtrafik till och från har någon form av garanti för att de flygföretag som trafikerar flyglinjen har tillgång till slots. Skulle det av någon anledning ske ett byte av flygoperatör borde även de för regionen avsedda slot-tiderna överföras till den nya operatören.