mot · GP02MJ296 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ296av ()Tillsyn enligt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurstilldelningen för tillsynsverksamheten enligt . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att träffsäkerhetsanalys bör göras i åtalsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla nyttjande av husbehovstäkter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljösanktionsavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av med hänsyn taget till små företags situation. Motivering Innan trädde i kraft hade en mängd lagar inom miljöområdet. Översikten var dålig och nya lagar hade successivt komplicerat bilden. Den politiska enigheten och behovet av att göra något var stort. De gamla lagarna skrevs om i kapitelform och hamnade under ett gemensamt tak: . En del nytt tillkom, exempelvis att företag har ett direkt miljöansvar. internationella förpliktelser på miljöområdet fördes in i balken och fick en av världens modernaste miljölagar. En omfattande förändring i lagstiftningen leder naturligtvis till initiala problem. tillsattes för att utifrån utvärdera lagstiftningen och föreslå ändringar i . Länstyrelserna och kommunerna fungerar som tillsynsmyndighet för bl a . Dessvärre har man på länstyrelserna och i kommunerna svårt att hinna med denna uppgift. Det tillskott av resurser för prövning och tillsyn som tillfördes Länsstyrelserna stod inte i rimlig proportion till de nya uppgifter som balken medförde. Länstyrelsen i beräknar exempelvis att tillsynsarbetet kräver för att fungera bra. Tillgänglig resurs är . Det betyder att högst av inkomna ärenden blir föremål för genomgång och tillsyn. För alla de små företag som ibland haft konsultkostnader på 50 000 för att ta fram sin miljörapport känns det som ett hån. Kommunerna tillfördes inga resurser alls trots att nio av tio miljöchefer angav ett utökat tillsynsbehov. Det är självklart nödvändigt för legitimitet att tillsynsverksamheten bedrivs aktivt och effektivt. De ekonomiska förutsättningarna för detta saknas . Då länstyrelsernas resurser är begränsade prioriteras åtalsärenden framför tillsynsärenden. kräver att samtliga anmälningar om misstanke om brott drivs vidare. gjordes en träffsäkerhetsanalys vid åtalsärenden, och om utsikterna för fällande dom betecknades som små drevs det ej vidare. Detta tar mycket personella resurser i anspråk och inkräktar på det ordinartie tillsynsarbetet. bör ändras så att träffsäkerhetsanalys fortsatt får fälla avgörandet om åtal ska väckas eller ej. Ett nytt miljödirektiv från EU innebär dessutom att flertalet nu gällande miljötillstånd för industrin måste omprövas till 2007. Det kommer att beröra cirka 700 företag och kräva mycket arbete hos miljömyndigheter och företag. EU-direktivet innebär att olika tillstånd för industriell verksamhet ska samordnas så att det blir en samlad miljöpröving av utsläppen till luft, mark och vatten. Direktivet stämmer väl överens med , men även gamla tillstånd för befintliga anläggningar måste omprövas. Detta kommer att kräva ytterligare resurser hos både prövnings- och tillsynsmyndigheter. Vid nyttjande av husbehovstäkter föreskrivs i att samråd ska ske mellan tillsynsmyndighet och markägare för att han/hon ska kunna nyttja egen sand och grus till husbehov. låg denna bestämmelse i jordbruksbalken och föranledde sällan samrådsförfarande. Samrådsförfarandet enligt har visat sig vara så komplicerat och dra ut så länge att den markägare som står i begrepp att nyttja sin täkt exempelvis vid byggnation, inte hinner invänta tillstånd utan tvingas köpa sand och grus trots att han har tillgångar på egen ägd mark. Detta är oacceptabelt. måste förändras så att förfarandet förenklas. Under den gamla miljöskyddslagen fanns en miljöskadeavgift. Den användes nästan aldrig och hade ingen avskräckande effekt. I syfte att komma åt en allmän lagolydnad valde man att vid införande också införa miljösanktionsavgifter för en mängd standardöverträdelse. Det spelar ingen roll om företagaren haft uppsåt eller visat oaktsamhet. Ansvaret för överträdelsen är strikt. Något miljöhot eller skada behöver inte ha uppstått. Det innebär att den som missar att lämna in eller den som börjar gräva utan tillstånd får betala en sanktionsavgift. Exempel från tillämpning av sanktionsavgifter: En lantbrukare från drabbades av att ladugården brann ned. När han skulle bygga upp anläggningen igen kom han in för sent med en av sina ansökningshandlingar. Han fick då en miljösanktionsavgift på . En småföretagare i flyttade sin verksamhet tvärs över gatan till nya och mer miljöanpassade lokaler. Han glömde anmäla adressändringen till miljönämnden i kommunen, och nämnden beslutade om en sanktionsavgift på . Någon miljöfara förelåg inte då han fortsatt befann sig på samma industriområde. En företagare i hade tillstånd att mellanlagra farligt avfall, kromslam, på företagets mark. ställde han tunnorna med slam vid en annan av sina fastigheter. Eftersom han saknade tillstånd att mellanlagra just där beslutade länstyrelsen om en miljösanktionsavgift på för otillåten . Länstyrelsen konstaterade att det var god ordning i lagret och ingen miljöfara förelåg. För att en miljölag ska få acceptans och efterlevnad måste den upplevas som viktig och reglerna som relevanta för att uppnå största möjliga miljönytta. Sanktionsåtgärderna måste också stå i proportion till det inträffade. Mycket indikerar att regelverket är alltför trubbigt för att bli ett fungerande instrument. Exempelvis borde miljösanktionsavgiften ta hänsyn till graden av miljöfara, uppsåt samt företagets storlek. är en mycket omfattande lagstiftning. I vissa delar är den dåligt anpassad till de små företagen. bör göra en översyn av lagen med hänsynstagande till små företags situation. Gotab, 2002 ()