mot · GP02U209 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U209av m.fl. (c)Mänskliga rättigheter i ett internationellt perspektiv Sammanfattning Den grundläggande utgångspunkten för politik är, liksom inledningen i FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna, varje människas lika värde och rättigheter. Vi tror också på människans förmåga att själv förvalta sina möjligheter. Det yttersta målet för politik är att göra det möjligt för människor att växa och förverkliga sina drömmar. Även om vi är medvetna om problem i , handlar denna motion om mänskliga rättigheter i ett internationellt perspektiv. Globalt sett kränks de mänskliga rättigheterna i en gigantisk omfattning. Det är speciellt barnen som lider; de rekryteras till väpnade konflikter, används som exportvaror i den ökande människohandeln. Allt fler barn drabbas även av hiv/aids, antingen genom att de själva drabbas eller genom att deras föräldrar insjuknar och dör. Ojämlikheten mellan kvinnor och män är fortfarande stor. I ett flertal länder anses kvinnan fortfarande höra till mannens egendom hon har inga egna rättigheter. I många länder är hedersmord fortfarande lagligt. Man glömmer lätt bort att FN:s konvention om mänskliga rättigheter, som antogs av 1948, är mycket mera än yttrandefrihet, åsiktsfrihet, likhet inför lagen och frihet från diskriminering. I konventionen ingår bl.a. rätt till undervisning, rätt till drägliga levnadsförhållanden, kulturella rättigheter samt att mödrar och barn är berättigade till särskild omvårdnad och hjälp. Därmed är utrotande av fattigdomen ett led i kampen för mänskliga rättigheter. Innehållsförteckning Sammanfattning 27 Innehållsförteckning 28 3 Förslag till riksdagsbeslut 29 4 Inledning 30 5 Barns rättigheter 31 5.1 Barnen i EU:s utvidgningsprocess 31 5.2 Barnsoldater 32 5.3 Barnarbete 33 5.4 Barn och utbildning 33 5.5 Barnprostitution och pornografi 34 6 Kvinnors rättigheter 34 6.1 Kvinnors rätt till utbildning 35 6.2 Kvinnors ekonomiska rättigheter 35 6.3 Kvinnors rätt till sin egen kropp 36 7 Hiv/aids 36 8 Trafficking 38 9 Könsstympning 38 10 Dödsstraff 39 11 Rasism och flyktingar 39 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att FN:s konvention om mänskliga rättigheter bör kompletteras med diskriminering på grund av sexuell läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att starkt uppmanar att ratificera . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s nästa regeringskonferens bör införa en rättsligt bindande grund i om att främja barnets bästa inom all EU-politik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utan dröjsmål bör ratificera tilläggsprotokollet till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att som en drivande kraft bör bekämpa den illegala handeln med lätta vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i internationella sammanhang bör motverka förekomsten av allt barnarbete som skadar barnets hälsa, säkerhet, moral eller möjlighet till undervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att såväl i biståndsarbetet som i allt övrigt internationellt samarbete bör verka för att alla barn skall få tillgång till kostnadsfri undervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samarbetet mellan regeringar och IKT-branschen bör öka för att bekämpa spridningen av barnpornografi via Internet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att såväl i FN som i andra internationella sammanhang bör arbeta för att minska kvinnors fattigdom. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att våld mot kvinnor blir en straffbar handling i hela världen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör sträva mot att kvinnors rätt till utbildning fullföljs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i alla internationella sammanhang bör verka för att alla länder inför en lagstiftning som stärker kvinnors ekonomiska rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors rätt till sin egen kropp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att FN-soldaters agerande bör utredas och att de följer FN:s etiska regler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genom EU, FN och bilateralt bör påverka att ge stöd till alla organisationer som arbetar för att hindra spridningen av hiv/aids. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör arbeta för ökad öppenhet och ökade kunskaper om smittspridning beträffande hiv/aids samt ge resurser till förebyggande arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i internationella sammanhang bör verka för att stoppa handeln med kvinnor och barn, stödja offren och införa hårdare sanktioner mot dem som handlar med kvinnor och barn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör intensifiera arbetet för att få till stånd ett förbud mot könsstympning i alla länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dödsstraffets avskaffande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i allt internationell arbete måste göra sitt yttersta för att öka förståelse och tolerans samt minska rasism och diskriminering. 4 Inledning Den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter, som enhälligt antogs 1948 och som har översatts till över 300 nationella och lokala språk, är det mest kända och mest citerade dokumentet för mänskliga rättigheter i världen. Det finns ett internationellt erkännande av respekten för mänskliga rättigheter. Trots detta sker kränkningar av mänskliga rättigheter . Konventionerna om mänskliga rättigheter har blivit många och därmed tillsammans ganska heltäckande. Även vissa gruppers rättigheter har lyfts fram . Konventioner och förklaringar har därför uppmärksammat exempelvis barns, kvinnors, funktionshindrades, minoriteters och ursprungsfolks utsatta situation i skilda avseenden och slagit fast rättigheter. I FN:s förklaring om mänskliga rättigheter stipuleras att ingen får diskrimineras p.g.a ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. Däremot finns ingenting om diskriminering av människor p.g.a sexuell läggning. Detta är en brist i MR-hänseende som behöver åtgärdas. bör på lämpliga sätt arbeta för att FN:s förklaring om mänskliga rättigheter kompletteras med diskriminering på grund av sexuell läggning. Enligt FN:s beräkningar lever mer än en miljard människor i yttersta misär. Nästan 800 miljoner människor lider av undernäring, 140 miljoner barn i skolåldern går inte i skola och 900 miljoner vuxna är analfabeter. Av världens totala arbetskraft på ca tre miljarder är 140 miljoner arbetslösa och mellan en fjärdedel och en tredjedel är inte fullt sysselsatta. Denna andel kan antas vara mycket större. Kostnaderna för att ge alla tillgång till de viktigaste sociala tjänsterna (utbildning, hälsovård etc.) och lyfta de fattigaste ur deras fattigdom beräknas till . Det är mindre än 0,av den globala inkomsten och mindre än de sju rikaste människornas sammanlagda förmögenheter. Omkring 1,5 miljarder människor lever på mindre än per dag och tre miljarder människor beräknas leva på per dag. I måste en tredjedel av befolkningen klara sig på per dag. I en värld där den globala ekonomin omsätter borde det vara möjligt att nå snabbare framsteg i fattigdomsbekämpningen. 5 Barns rättigheter FN:s konvention om barnets rättigheter slår fast att barnet har rätt att kräva hänsyn för sina villkor i allt beslutsfattande som rör barnet. Konventionen synliggör barn som samhällsmedborgare med såväl medborgerliga och politiska som ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Barn och ungdomar ses som individer med rättigheter, snarare än som enbart en grupp i behov av särskilt skydd. Ingen konvention om mänskliga rättigheter har ratificerats så snabbt av så många länder som den om barnets rättigheter. Verkligheten visar dock att den politiska viljan måste stärkas för att alla barn ska få sina rättigheter tillgodosedda. FN:s konvention om barnets rättigheter har ratificerats av alla länder utom och . har valt att inte ratificera med hänvisning till att den inkräktar på föräldrarnas rättigheter. bör starkt uppmana att ratificera . 5.1 Barnen i EU:s utvidgningsprocess 90 miljoner EU-medborgare är . Trots detta är barn och deras rättigheter så gott som osynliga i beslutsprocessen i EU. I central- och östeuropeiska länder lever fortfarande många barn under oacceptabla förhållanden på institutioner. Romska barn placeras i specialskolor för barn med utvecklingsstörningar eller inlärningssvårigheter. Ett flertal barn lever på gator och soptippar. Många flickor tvingas till prostitution. Generellt kan man säga att övergångstiden till marknadsekonomi har haft en dålig inverkan på välfärden hos grupper i svåra situationer, inberäknat barnen. I lever fler barn på institutioner än under kommunismen. En av orsakerna till detta är att familjerna inte har råd att försörja sina barn och därför placerar dem på institutioner. bör såväl i vårt nationella samarbete med kandidatländerna som i EU verka för bättre levnadsförhållanden för barnen i dessa länder. I kommissionens årliga rapporterna om kandidatländernas framsteg har det talats endast sporadiskt om villkoren för barn. Barnens rättigheter borde mer genomgående föras in i utvidgningsprocessen. Barns rättigheter, såsom de uttrycks i borde vara en del i tolkningen av Köpenhamnskriterierna. Större fokus på barns rättigheter och högre krav på förbättringar för barn i kandidatländerna bör sättas. bör arbeta för att vid nästa regeringskonferens införa en bindande rättslig grund i om att främja barnets bästa inom all EU-politik. 5.2 antog ett tilläggsprotokoll till . Protokollet säger att barn har rätt att slippa delta i strid, göra värnplikt och rekryteras till väpnade oppositionsrörelser. Det är en skärpning av , som när det gäller barnsoldater talar om en 15-årsgräns. I stadgan för anges att rekrytering och användning av barn är en krigsförbrytelse. finns omkring 300 000 barn i världen som är soldater och medverkar i krig. En del är inte äldre än . Även om minimiåldern för barn som kan rekryteras till soldater höjts från 15 till , återstår mycket innan ett totalförbud mot barnsoldater kan genomföras. bör utan dröjsmål ratificera tilläggsprotokollet till . Under det senaste årtiondet har uppskattningsvis två miljoner barn dödats i väpnade konflikter. Många av dem har trampat på en av de 100 miljoner aktiva minor som finns utplacerade i 62 länder. Ytterligare kanske fyra till fem miljoner barn har blivit handikappade till följd av krig, och drygt 12 miljoner barn har blivit hemlösa. Antalet lätta vapen i omlopp uppskattas till mer än 500 miljoner, och de har dominerat 46 av 49 större konflikter som brutit ut . Fyra miljoner människor beräknas ha dödats av lätta vapen. av offren har varit civila, barn och kvinnor. Ännu fler miljoner har lemlästats, blivit hemlösa och drivits på flykt som ett resultat av striderna. De flesta av de lätta vapnen säljs först lagligt, för att komma in på den svarta marknaden. FN uppskattar att det finns 10 miljoner sådana vapen i , 7 miljoner i västafrikanska länder som och och 2 miljoner i . om lätta vapen i utmynnade i ett globalt, om än utvattnat, dokument för att hindra, bekämpa och eliminera den illegala handeln med lätta vapen ur alla dess aspekter. Skrivningarna ger utrymme för fortsatt arbete inom FN-ramen för bland annat förbättrad exportkontroll, reduktion av överskottsvapen, märkning av vapen och registrering av vapenhandlare. finns ett redskap för nationella och regionala initiativ att bekämpa den illegala vapenhandeln. kommer dokumentet upp för beslut i generalförsamlingen, och sedan ska medlemsländerna ratificera det. ska vara en pådrivande kraft för att bekämpa den illegala handeln med lätta vapen. 5.3 Barnarbete Barnarbete som drabbar barns hälsa, skolgång och frihet är genomgripande problem i världen, speciellt i utvecklingsländerna. av barnarbetarna finns i och . Barnarbete är speciellt vanligt i landsbygdsområden där kapaciteten att upprätthålla minimiålder för utbildning och arbete saknas. nr 182 beskriver de värsta formerna av barnarbete och hur dessa ska bekämpas. Arbetet med ratificering pågår i en stor del av världens länder. Det är en viktig process där har ett stort ansvar och möjlighet att bidra. I arbetar ca 250 miljoner barn i åldern . Alltför många barn är inte i skolan, och en av fem arbetar med mycket riskfyllda arbeten. Ungefär hälften av dem arbetar heltid. Siffrorna inkluderar inte hushållsarbete i det egna hemmet, vilket gör att många flickors arbetsinsatser inte räknas in. Majoriteten av världens barnarbetare finns inom jordbruket. De flesta av dem arbetar tillsammans med sina familjer på små familjejordbruk. Flickor som arbetar som hembiträden tillhör de barnarbetare som far mest illa. Många arbetar upp till . får de ingen lön utan endast mat och husrum, och misshandel och sexuella övergrepp är vanliga. De barn som arbetar inom exportindustri, till exempel med att knyta mattor, tillverka fotbollar eller kirurgiska instrument och sy kläder, får mest uppmärksamhet från opinionen i de rika länderna. Men de är en liten del av världens barnarbetare, eller omkring 15 miljoner barn. För att komma tillrätta med detta krävs förbättrade utbildningsmöjligheter och ekonomiska möjligheter. När företag ertappas med att utnyttja barnarbetare måste tydliga krav ställas på att de tar ett socialt och ekonomiskt ansvar för barnen då detta avvecklas. Sådana insatser innebär t.ex. att erbjuda speciella utbildningsstrategier för att ge alla barn en bra grundutbildning och socialt och ekonomiskt stöd till föräldrar. Allt barnarbete som går ut på att använda barn för prostitution, produktion av pornografi eller pornografiska uppträdanden, samt rekrytering av barn till väpnade konflikter skall förbjudas. bör i internationella sammanhang motverka förekomsten av allt barnarbete som skadar barnets hälsa, säkerhet, moral eller möjlighet till undervisning. 5.4 Barn och utbildning Från att antalet analfabeter minskade går utvecklingen nu i flera länder, mest i , åt motsatt håll beroende på krig, konflikter och hiv/aids som gör att många lärare dött. Vid ett möte i kom världens regeringar överens om målet att garantera rätten till utbildning för alla . Uppskattningsvis 130 miljoner barn har aldrig gått i skolan och ytterligare 150 miljoner barn har börjat men lämnat den innan de lärt sig läsa och skriva. Två tredjedelar av de barn som inte går i skolan är flickor, och totalt uppgår antalet analfabeter till 900 miljoner i utvecklingsländerna. I många länder får barn med funktionshinder inte delta i det vanliga utbildningssystemet överhuvudtaget. bör såväl i biståndsarbetet som i allt övrigt internationellt samarbete verka för att alla barn ska få tillgång till kostnadsfri undervisning. 5.5 Barnprostitution och pornografi Den värsta formen av barnarbete är barnpornografin. Barnpornografi är brottsdokument, bilder eller filmsekvenser som beskriver sexuella övergrepp på barn. Spridningen av barnpornografi har ökat dramatiskt det senaste årtiondet. Mycket av denna ökning beror på den ökade tillgången och användningen av nya kommunikationsmetoder. Tilläggsprotokollet till innehåller även en uppmaning till en världsomfattande kriminalisering av produktion, distribution och innehav av barnpornografi. måste möjligt ratificera tilläggsprotokollet till och också verka för att andra stater gör det. Att Internet används i så stor utsträckning beror på flera orsaker: Internet är internationellt, Internet är billigt att använda, Internet är enkelt att använda; anonymiteten är stor och det legala systemet är svagt. Såväl regeringar som IKT-branschen (Information och Kommunikationsteknik) måste öka samarbetet för att både tekniskt och lagstiftningsmässigt kunna hindra att tekniken används till den kriminella verksamhet som barnpornografin är. bör aktivt arbeta för ett ökat samarbete mellan regeringar och IKT-branschen för att bekämpa spridning av barnpornografi via Internet. 6 Kvinnors rättigheter antog 1994 en deklaration om avskaffande av våld mot kvinnor. Den fördömer fysiskt, sexuellt och psykologiskt våld mot kvinnor vare sig det inträffar inom familjen, i samhället eller om det utförs av eller accepteras av statsmakten. Medlemsstater uppmanas att fördöma våld mot kvinnor och varken hänvisa till sedvänja, tradition eller religiösa överväganden för att undvika sitt ansvar att avskaffa det. Vid (+ 5) till FN:s fjärde kvinnokonferens i , uppmanade FN:s generalsekreterare världens ledare att ta krafttag mot feminiseringen av fattigdomen. Med detta avsåg Annan det faktum att fattigdom i allt ökande utsträckning drabbar kvinnor. har myntat begreppet mänsklig fattigdom och avser med det både brist på pengar och brist på möjligheter att leva ett friskt och rikt liv. Många kvinnor lever i mänsklig fattigdom. Kvinnor är fattigare än män därför att de inte har samma ekonomiska möjligheter och samma status i samhället som män. måste såväl i FN som i andra internationella institutioner arbeta för att minska kvinnors fattigdom. UNDP konstaterar i sin rapport att bristen på jämställdhet mellan könen skadar såväl fattiga familjer som samhällen i sin helhet och inte bara kvinnorna och barnen. När kvinnorna inte får tillräckliga möjligheter att försörja sig och sin familj och männens insatser dessutom är otillräckliga, då är det barnen som drabbas. Majoriteten av världens 1,3 miljarder människor som lever i fattigdom är kvinnor. FN beräknar att en av tre kvinnor världen över utsätts för våld, mestadels av maken eller en nära anhörig. Andelen är antagligen mycket större med tanke på att det råder ett stort mörker kring våld mot kvinnor. En av fyra kvinnor utsätts för våld under graviditeter. Det våld som kvinnor utsätts för i det dagliga, i fredstid, är mycket mer omfattande än våldet mot kvinnor i krig, men inte alls lika uppmärksammat. I många samhällen beivras inte övergreppen och inte heller våld mot kvinnor. I , , , , och m.fl. är t.ex. våld mot kvinnor i syfte att rädda familjens heder lagligt. I alltför många länder gör rättsväsendet halt vid hemmets tröskel. Det som i teorin skulle innebära respekt för hemmets helgd ger i praktiken sanktion åt männens rätt att slå kvinnor. Den kvinnosyn som kommer till uttryck i våldet mot kvinnor låter sig inte förenas med samhällets jämställdhetsmål. I ett jämställt samhälle utsätts inte kvinnor för tvång, utnyttjande, våld och sexuella övergrepp. I ett jämställt samhälle finns inga förövare som måste uttrycka makt med våld och sexuella övergrepp. måste verka för att våld mot kvinnor blir en straffbar handling i hela världen. 6.1 Kvinnors rätt till utbildning Enligt FN är av världens kvinnor läs- och skrivkunniga medan motsvarande siffra för männen är . För utvecklingsländer är dessa siffror respektive . Av världens 900 miljoner analfabeter beräknas vara kvinnor. Utbildning är, som redan nämnts, en mänsklig rättighet. När kvinnor ges makten över sina liv får det stor betydelse för både dem själva och för samhällsutvecklingen i stort. När kvinnor lär sig läsa och utbildar sig minskar barndödligheten. bör sträva efter att kvinnors rätt till utbildning fullföljs. 6.2 Kvinnors ekonomiska rättigheter Bara en begränsad del av jordens tillgångar i form av mark, finansiella resurser, teknologi etc. ägs eller kontrolleras av kvinnor. Kvinnor på flera håll, bland annat i och i , tillåts inte ärva sina män. Kvinnorna tvingas lämna sina hem och den jord de brukat till makens bröder och andra manliga släktingar om maken dör. Diskrimineringen av kvinnor när det gäller rätten att på samma villkor som män inneha egendom och ärva mark gör det svårt att få krediter och producera föda för familjen. Många fattiga kvinnor kan inte lämna makar som utsätter dem för våld, för att de inte har råd och för att de blir socialt utfrusna om de gör det. Utan inkomster och utbildning är alternativet för flera fattiga kvinnor ofta öppen prostitution. bör i alla internationella sammanhang verka för att alla länder inför en lagstiftning som stärker kvinnors ekonomiska rättigheter. 6.3 Kvinnors rätt till sin egen kropp Kairodeklarationen slår fast att kvinnors kontroll över sin sexualitet är en mänsklig rättighet. Denna kontroll handlar bland annat om preventivmedel. Brist på preventivmedel ökar antalet legala och illegala aborter och utgör en fara för kvinnors hälsa och liv. FN beräknar att 585 000 kvinnor dör i utvecklingsländerna och 7 miljoner får infektioner eller skador till följd av graviditet. dör 70 000 kvinnor i osäkra aborter. Kvinnors rätt till sin egen kropp och till sin sexuella och reproduktiva hälsa måste stärkas. Detta bör ges regeringen till känna. I väpnade konflikter utsätts kvinnor ofta för systematiska våldtäkter, påtvingade graviditeter, sexuellt utnyttjande och sexuell misshandel. De påtvingade graviditeterna är ett sätt att skymfa den etniska grupp kvinnorna tillhör. Från att tidigare ha tystats ned har sexuella övergrepp i krig glädjande nog erkänts som krigsförbrytelse. Beklagligt är att det sexuella utnyttjandet inte enbart utförs av motståndarsidan i konflikter. I allt större utsträckning utförs sexuellt utnyttjande av FN:s fredsbevarande styrkor, vilket har skett exempelvis i , , och . Innan de 15 000 FN-trupperna kom till fanns bara runt ett tusental prostituerade i huvudstaden, ett antal som har mångdubblats. Problemet förvärras av organiserad brottslighet, sexturism och poliskorruption. När observatörer från kom till Kosovo öppnades den första nattklubben i Kosovos huvudstad . fanns sju nattklubbar med sexslavar från bland annat , , och . har sexslavhandeln vuxit betydligt. FN har tillsatt en kommitté för att utreda fredsbevarande styrkors agerande i och efter anklagelserna om en FN-soldats sexuella utnyttjande av en minderårig flicka. bör arbeta för att FN-soldaters agerande utreds och att de följer FN:s etiska regler. 7 Hiv/aids Fram till har 58 miljoner människor i världen infekterats av hiv. Av dessa har nästan 22 miljoner avlidit på grund av aids. Kvar är närmare 36 miljoner människor som lever med infektioner, är sjuka eller döende av aidsrelaterade sjukdomar. Av dessa är 34,5 miljoner vuxna och 1,5 miljoner barn . blir 15 000 människor hivinfekterade. Enbart i dödar hiv/aids ca 6 000 personer. Det är fler än krig, svält och översvämningar sammanlagt. I dog tio gånger fler människor i aids jämfört med väpnade konflikter. Sedan hivepidemins början har mer än fyra miljoner barn infekterats av hiv. uppskattas över en miljon barn leva med hiv. dog 500 000 barn av aids. Antalet barn som lever i skuggan av aids med hivpositiva, sjuka eller döende föräldrar eller föräldrar som har dött av aidsrelaterade sjukdomar är betydligt större. I spåren av aids finns över elva miljoner föräldralösa barn. Undernäring, låg levnadsstandard, arbetslöshet, väpnade konflikter med stora flyktingströmmar som följd är faktorer som bidragit till att smittspridningen ökat. Andra orsaker till att spridningen ökat är att hiv och aids förnekas och att det politiska engagemanget kan vara svagt. Fattigdom och social orättvisa, brist på jämställdhet, kränkande av mänskliga rättigheter och brist på kunskap och öppenhet om sexualitet är andra orsaker. Enligt Unifem är en av de stora orsakerna till att hiv/aids ökat att ojämlikheten mellan kvinnor och män fortsättningsvis genomtränger allt. Alltför ofta kan inte kvinnor säga nej till oönskad och oskyddad sex utan att riskera repressalier. dog 1,3 miljoner kvinnor av aids. Följande exempel visar hur smittan sprids.