ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk326 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk326av ()Svenskt lantbruk Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av villkor för svenskt lantbruk som är likvärdiga med dem i andra EU-länder. Motivering Svenskt jordbruk pressas av produktionsskatter som saknat motstycke i övriga EU. När det gäller dieselskatterna, betalar till exempel de danska och engelska bönderna mindre för dieseln. De finska bönderna betalar mindre. Bönderna i betalar skatt per liter diesel. Övriga EU-bönder betalar i genomsnitt i skatt. är också det enda land som har skatt på handelsgödsel. Dessa skatter måste bort för att svenskt lantbruk ska kunna hävda sig i konkurrensen med övriga EU. fortsätter svenskt jordbruk, hyllat för sina framsynta miljöinsatser och sin goda djuromsorg, att tappa mark i förhållande till konkurrenterna. Regeringen måste nu upp till bevis om man står fast vid rättvisa spelregler för det svenska jordbruket. I grunden handlar det om huruvida man vill ha ett livskraftigt svenskt lantbruk eller inte. När det gäller dieselskatten sade regeringen i budgeten , att en snabbutredning genast skulle göras och att resultatet skull presenteras i vårpropositionen. När den presenterades hade regeringen inte ens tillsatt en utredning. I budgeten finns heller inga förslag vad gäller dieselskatten. Färsk statistik visar att lönsamheten för de flesta bönder är dålig. Kostnadsläget är helt enkelt för högt för den enskilde lantbrukaren, vilket innebär att många bönder upphör med sin verksamhet. läggs fem lantbruk ned i . Det får som följd att landsbygden avfolkas med effekter som nedlagda skolor, sämre service och sönderslitna sociala nätverk. Vi är inne i en ond spiral där befolkningen alltmer koncentreras till storstäderna som landsbygden blir allt ödsligare. Vilket slöseri med den nationella resurs som jordbruksnäringen och landsbygden är för . Om svenskt lantbruk ska kunna utvecklas och inte tappa i konkurrenskraft måste jord- och skogsbruket ges lika villkor som övriga EU-länder. En anpassning av skatten till förhållandena inom EU där ett flertal länder, bland annat och , har en skattenivå runt per liter och där EU-genomsnittet ligger runt en krona per liter är helt nödvändig. Utan detta återstår dessvärre en besvärande börda i de svenska böndernas ryggsäck.
mot · GP02Sk327 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk327av och ()Arbetspendling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av insatser för att underlätta arbetspendling över . Motivering Integrationsarbetet i är ett utmärkt exempel på den europeiska visionen om att människor fritt ska kunna röra sig över nationsgränser. Stora insatser har gjorts för att öppna arbetsmarknaderna på bägge sidor av sundet i syfte att kraftigt utöka utbudet av tänkbara arbetsplatser för både danskar och svenskar. Stora insatser har också gjorts för att integrera universitetsvärlden, och består av 13 samarbetande högskolor. På näringslivssidan är Valley det mest kända exemplet på strategisk klusterbildning och fler sektorer följer efter, t.ex. IT och livsmedel. Men integrationen försvåras kraftigt av de barriärer som skatte- och socialförsäkringssystemen sätter upp. Det får konsekvenser både för individer och kommuner. En person som är bosatt i och arbetar i betalar t.ex. ingen kommunalskatt till den kommun där man får alla service och omsorg. Det är naturligtvis i längden ett ohållbart system. Även individer drabbas hårt och regelverket är mycket svårt att tränga in i. Flera företag som satsat som föregångare har tvingats konstatera att det finns så många hinder att man valt att gå tillbaka till en traditionell nationell bas för sin verksamhet och personalrekrytering. Regeringarna arbetar med problemet och en tjänstemannagrupp förbereder förändringar och förenklingar. En möjlig utgångspunkt vore att förse Öresundspendlare med en särskild skattsedel (Ö-skattsedel) kopplat till ett gemensamt konto för och dit källskatt, sociala avgifter etc. betalades. Länderna kan avtala om antingen en schabloniserad fördelning mellan staterna och de kommuner som står för servicen eller via uppföljningssystem se till att medlen kommer till den part som står för utgifterna. Fördelen med en sådan lösning är att den kan relativt snabbt införas ge den enskilde de rättigheter som han ska ha utan att länderna löst alla fördelningsfrågor i detalj. En sådan lösning skulle kraftigt skynda på integrationen i . () ()
mot · GP02Sk328 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk328av ()Arvsskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av arvsskattens effekter. Motivering Arvsskatten kan ifrågasättas av flera skäl. I den här motionen vill jag åskådliggöra några märkliga effekter av arvskatten. För det första har arvsskatteskalan varit densamma . Fribeloppet för efterlevande make eller sambo är . Skatten är i skiktet , i skiktet 300.000600.000 kronor och däröver. Om två makar äger ett hus gemensamt och den ena dör ärver den efterlevande halva huset och tvingas betala arvsskatt för det. Många har fått fördubblade taxeringsvärden . I ett flertal kommuner i huvudstaden har de genomsnittliga taxeringsvärdena stigit till . För att kunna behålla sitt eget hus kan en änka/änkling i en Stockholmsförort tvingas betala i arvsskatt. För alla som har hus värda mer än genomsnittet kan det bli ännu dyrare. Skatten på är . Varje krona däröver belastas med 30 procents skatt. Måste man avyttra tillgångar för att betala skatten tillkommer reavinstskatt. Låt mig ta ett exempel: Farfar har efterlämnat som sjunkit kraftigt i värde efter dödsfallet. Till saken hör att aktierna köptes in av den avlidne för en ganska låg summa och den är underlag när reavinstskatten beräknas. Arvsskatten utgör per Ericsson-aktie (av tre fjärdedelar av börskursen, som vid dödstillfället var ). Att kursen ligger på spelar ingen roll, reavinstskatt ska ändå betalas på , vilket gör att arvingarna för varje Ericsson-aktie värd ska betala i skatt. Organisationen har föreslagit uppskov med arvsskatten. Ett annat alternativ vore att att höja fribeloppet för makar direkt och eller sänka skatten. Det finns säkert ytterligare sätt man kan tänka sig att mildra effekten av arvsskatten. Jag anser att det är dags att göra en översyn av arvsskattens konsekvenser.
mot · GP02Sk329 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk329av ()Veteranfordonshobbyn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om veteranfordonshobbyns villkor. Motivering Veteranfordonshobbyn är en kraftigt växande folkrörelse. Runt om i landet tar människor, privat eller i föreningar, ansvar för gamla tiders bilar, tåg, båtar, traktorer och motorcyklar och lägger ned ett mycket stort arbete på att bevara dessa historiska produkter för eftervärlden. Man kan säga att en stor del av ansvaret för denna del av historien tas av enskilda eldsjälar medan det mesta av annan bevarandeverksamhet sköts av samhället. Att bevara veteranfordon och sätta dem i funktionsdugligt skick är en kulturgärning som alltför ofta inte får det erkännande och den uppskattning som den är värd i kulturpolitiken. Kombinationen av teknisk historia med designhistoria som uttrycks i olika tidsåldrars fordon säger mycket om sin tid och väcker stort intresse när de visas för allmänheten på alltmer populära uppvisningar och träffar. Till skillnad från många andra museala föremål kan dessa också användas och ge en total upplevelse om tidigare decenniers tidsanda. Problemet för veteranbilshobbyn är att de regelverk och skatter som är till för masstrafiken i allt väsentligt även gäller dem även om en del undantag finns. Seriösa utövare av veteranfordonshobbyn borde genom medlemskap i förening kunna få undantag som i viss mån uppmuntrar arbetet med att bevara historiska fordon. Frågan om veteranfordonshobbyns villkor och ställning är inte i första hand en trafikpolitisk utan kulturpolitisk fråga och bör behandlas som en sådan. Viktigast är att samhället tydligt ger uttryck för att bevarandet av historiska fordon är en viktig kulturpolitisk gärning. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Sk331 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk331av ()Bidrag till ideella organisationer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avdrag bör införas för gåvor till ideella hjälporganisationer. Motivering Ideella och frivilliga organisationer inom vård och omsorg bidrar med ett nödvändigt alternativ och komplement till de sociala myndigheterna. De sociala instanserna har i bland svårt att nå dem som är i störst behov av hjälp. Exempel på detta är frivilligorganisationernas arbete för de hemlösa, såsom som har kontinuerlig kontakt med många hemlösa och socialt utsatta som förgäves försöker nå kontakt med. De som är verksamma inom möter dessa människor med respekt för deras olikhet och försöker hjälpa individen med små medel. Organisationerna är mycket olika och arbetar efter sina egna modeller. De arbetar ofta med mycket små resurser där varje krona ger stor utdelning. Även om volontärer arbetar frivilligt behövs också pengar för att kunna betala lokaler för att mötas och kanske telefon för att hålla kontakt. behövs anställda för att skapa kontinuitet och organisation i verksamheten. Arbetet i frivilligorganisationerna ger utrymme för socialt engagemang, skapar mänsklig kontakt och stärker det civila samhället. Det är vikigt att frivilligorganisationerna får stöd och legitimitet för sitt arbete. Möjligheten för personer och företag att ge bidrag borde uppmuntras. Att ge ett bidrag kan vara början till att bygga upp en positiv cirkel med mer engagemang. Det bör skapas avdragsmöjlighet för gåvor eller bidrag till frivilliga hjälporganisationer. Modeller för hur ett sådant avdrag kan utformas finns i många andra länder, och avdragsmöjligheten kan vara begränsad. En sådan avdragsrätt kan skapa en långsiktig bas för frivilligarbete. Den kan markera att ett starkt civilt samhälle skapas med ideellt arbete och engagemang. Det kan också markera utrymme för det enskilda frivilligarbetet i förhållande till det offentliga sociala systemet som har helt andra förutsättningar. De kronor som staten eventuellt går miste om kan tjänas flerdubbelt igen i den nytta som skapas och det sociala kapital som byggs i det ideella arbetet.
mot · GP02Sk332 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk332av ()Trav- och galoppsporten som näring Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att trav- och galoppsport är en näring. Motivering Trav- och galoppsport är en näring som sysselsätter tiotusentals människor. Det bör den även vara skattemässigt.
mot · GP02Sk333 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk333av ()Boskatten på hus i utlandet och beskattning av hus på tomträtt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över boskatten på hus i utlandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvärdera skattereglerna på hus med tomträtt. Motivering görs de allmänna taxeringarna . Taxeringsvärdet räknas om med hjälp av omräkningstal. Taxeringsvärdena baseras på försäljningen i området där huset ligger. Fastighetsskatten fastställs utan hänsyn till om huset är byggt på tomträtt. Det finns många fastighetsägare i som inte äger sin tomt. Kommunen är ägare av tomten, och tomträttskostnader betalas . Men då skatten ska betalas på fastigheten tas ingen hänsyn till att tomten är tomträtt. Detta kan inte vara rimligt. Jag vill att regeringen ser över skatten för tomträtter. Den svenska fastighetsskatten på bostäder utomlands bör slopas. Tusentals svenskar som har sommarhus i utlandet vet inte ens om att de är skyldiga att också betala svensk fastighetsskatt på sina hus och lägenheter i utlandet. De allra flesta tror att de gjort rätt för sig då de betalat utländsk fastighetsskatt. ska den som har hus eller lägenhet i utlandet betala på av marknadsvärdet. Reglerna är krångliga, och bostadsägaren måste i begära avräkning för den skatt som betalas i utlandet. Eftersom skatten är krånglig och inte ger något åt staten borde den slopas helt. Fastighetsskatten på utländska bostäder beräknas uppgå till . De administrativa kostnaderna är enligt uppskattning högre än intäkterna, så skatten är en ren förlust för staten. Jag anser att regeringen omgående bör se över boskatten på svenskars hus i utlandet.
mot · GP02Sk334 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk334av ()Förmånsvärdet på bilar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att åtgärda förmånsvärdet på bilar till ett rättvist system byggt på bilens inköpspris. Motivering Bilförmån uppkommer när skatteskyldig för privat bruk i mer än ringa omfattning nyttjar bil som tillkommer honom på grund av anställning, uppdragsförhållande eller annan liknande grund. Underlag för beräkning av värdet av bilförmån är dels det för inkomst- och utgiftsåret fastställda prisbasbeloppet, dels statslåneräntan vid utgången av november andra året före taxeringsåret, dels nybilspriset för årsmodellen, dels anskaffningskostnaden för all extrautrustning. Prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL, har för fastställts till . Statslåneräntan vid utgången av uppgick till . Nybilspriset definieras i 61 kap. 6 § IL. Där anges att nybilspriset för årsmodellen avser det pris som bilen hade när den som ny introducerades på den svenska marknaden. I RSV:s föreskrifter (RSFS 2000:26) om värdering av fri eller delvis fri bil anges det nybilspris för årsmodellen som ska tillämpas vid förmånsberäkningen. En del av beskattningen uppfattas som en stor orättvisa. Bilar oavsett årgång och dagens marknadsvärde beräknas på nyanskaffningsvärde. Dessutom finns ett så kallat lyxbilstillägg för vissa modeller. Detta innebär att två bilar som kostar lika mycket att köpa (som begagnade efter 1 eller ) kan ha vitt skilda förmånsvärden beroende på bilens märke och nybilspriset. Det som sedan sker är att alla bilar får samma förmånsvärde. Helt plötsligt då har gått anses båda bilarna vara lika mycket värda oavsett ålder. kan beskattningen anses rättvis. Under beskattas bilarna helt olika även om de kostar lika mycket att anskaffa som begagnade bilar. Jag menar att detta förfaringssätt bör utredas och justeras så att det blir anskaffningsvärdet som styr beskattningen och inte nybilspriset.
mot · GP02Sk335 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk335av ()Mervärdesskatt på konst Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en enhetlig moms vid försäljning av konst. Bättre villkor för konstnärer på tavlor är olika hög beroende på vem som säljer och hur konsten distribueras. Vid försäljning av konstverk kan momsen vara , eller . Äger konstnären konstverket är momssatsen eller , när konstnären säljer för mer än brutto . Denna moms skall enligt reglerna tas ut av köparen. Men när en tavla säljs kan konstnären inte ta ut momsen av köparen, eftersom man vid försäljningstillfället inte vet om bruttoförsäljningen för året kommer att överstiga gränsen . Konstverk som säljs genom ett galleri beläggs moms. Äger konstnären den tavla som galleriet säljer, är momssatsen eller . Dessa skillnader i försäljningsförutsättningar minskar incitamenten för ett galleri att köpa konst av konstnären, och i motsvarande grad försvåras konstnärens möjligheter att kunna sälja sina tavlor till ett galleri. Den höga gallerimomsen snedvrider konstmarknaden och bidrar till att föda en grå marknad som ingen är betjänt av varken konstnären, galleristen, den konstintresserade allmänheten eller staten. Den 25-procentiga momssatsen för gallerier i gör det dessutom praktiskt taget omöjligt för svenska galleriföretag att konkurrera med exempelvis tyska gallerier, som bara betalar i moms, oavsett varifrån konstnären kommer. Det är betydligt mer förmånligt att inhandla ett konstverk i än i . Beroende på den höga svenska gallerimomsen är det t.o.m. en god affär att köpa svensk konst på kontinenten i stället för i . I , som har moms på konstförsäljning, blir den negativa effekten för svenska konstnärer och gallerier än värre. Genom momsreglerna snedvrids konkurrenssituationen i till nackdel för svenska konstnärer och svenska gallerier. Förutom momssatsen för en tavla som säljs genom lagerförsäljning från ett konstgalleri, som ligger på , tillkommer i dessutom kraven på en på en avgift på för droit de suite. Inom EU tas inte motsvarande droit de suite-avgift ut i exempelvis , ett faktum som ytterligare påverkar konkurrenssituationen i på ett sätt som är negativt för den svenska konstmarknaden. Staten bör skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnärligt arbete. För att stimulera konstnärernas arbetsmarknad så att en ökad efterfrågan kan uppstå bör momsen för bildkonstnärer och gallerier sänkas och läggas på samma nivå som gäller för många övriga verksamheter inom kultursektorn. Momskravet bör vara kopplat till konstverket oberoende av vem som säljer. Momssatsen för konstnärernas och konstgalleriernas försäljning av konst liksom för försäljning av importerade konstverk bör göras enhetlig och sänkas till .
mot · GP02Sk339 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk339av och ()Reklamskatt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av reklamskatten. Motivering I budgetpropositionen 1997/98:150 angav regeringen att reklamskatten borde avskaffas. Avvecklingen inleddes med att reklamtrycksakerna befriades från skatt. Sedan har ingenting hänt. Dagspressen och tidskrifterna belastas fortfarande med denna pålaga. Och det rör sig inte om småpengar! betalade enbart dagstidningsföretagen in . Sedan denna skatt infördes har många nya medier tillkommit. Exempelvis kommersiell radio och TV samt Internet betalar ingen reklamskatt. Med tanke på dagens tuffa mediesituation måste regeringen omgående fullfölja sina intentioner och avskaffa den orättvisa reklamskatten! () ()
mot · GP02Sk340 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk340av ()Individuell redovisning av statliga arbetsgivaravgifter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuell redovisning av statliga arbetsgivaravgifter. Motivering Arbetsgivaravgifterna i form av statliga socialförsäkringsavgifter, statliga löneskatter, avtalsenliga avgifter för pensioner och försäkringar betalas in av arbetsgivare som ett procenttal av utbetalda löner. Arbetsgivaravgifter ökar lönekostnaden med cirka en tredjedel. För den enskilde löntagaren redovisas aldrig dessa avgifter. Detta betyder att av den totala lönen är okänd för den enskilde löntagaren. När den enskilde löntagaren inte får veta vilka avgifter som betalats för hans del blir det svårt att förstå vilka förmåner man egentligen har tjänat ihop till. Det finns en rad exempel på anställda och uppdragstagare som råkat ut för rejäla kallduschar när försäkringsskyddet visar sig vara betydligt mindre än de trott. Det blir lätt att invaggas i falsk trygghet. Det innebär också att det blir problem när svenskar skall arbeta utomlands. arbetar fler och fler i andra länder, vilket är en mycket positiv utveckling. De oredovisade sociala avgifterna blir emellertid ett problem när man flyttar mellan länder eller arbetar och bor på olika sidor om gränser. Det blir oavsedda och oförutsedda hinder för en utveckling mot en gemensam arbetsmarknad. Svenskar riskerar att bli diskriminerade som dyrbar arbetskraft om försäkringsavgifter måste betalas två gånger för att vara på säkra sidan. Ett sådant exempel är att danska företag inte vågar anställa svenskar som vill pendla över . Den svenska staten tar ut sociala avgifter av den danske arbetsgivaren även om han har betalt danska försäkringar för den anställde. Dessa sociala avgifter tas ut även om den anställde får sina förmåner helt genom den danska försäkringen. kan de oredovisade löneskatterna göra att det kan förefalla bedrägligt lönsamt att arbeta utomlands. Det blir svårt att jämföra villkoren. Lönen på andra håll kan se ut att vara högre utan att det egentligen är så. Med en internationaliserad arbetsmarknad blir det nödvändigt att klart redovisa både bruttolön och försäkringsförmåner. Jag anser därför att de statliga arbetsgivaravgifterna skall debiteras och redovisas på individuell bas.
mot · GP02Sk341 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk341av ()IT-utvecklingen och skattereglerna Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av skattereglerna kring distansarbete så att den nya teknikens möjligheter att skapa nya arbetsvillkor och nya arbetstillfällen inte hindras. Motivering intar en tätposition när det gäller att utveckla och utnyttja den nya informationstekniken. Avancerade IT-tjänster kan utföras oavsett var i landet man befinner sig. Detta skapar nya möjligheter för företag och anställda då tekniken öppnar för distansarbete och flexibilitet. Det är inte längre nödvändigt att arbetet måste utföras under vanlig kontorstid eller på företagets kontor. Det går ofta alldeles utmärkt att arbeta i hemmet. För detta kan det ofta räcka med en del av ett rum, ibland krävs större utrymme. Samhället tjänar på att fler ges möjlighet att kunna förlägga sitt huvudsakliga arbete till hemmet. Förutom de uppenbara effekterna för den anställde och för företaget bör de positiva miljöeffekterna vägas in. Dessa är bl.a. att behovet av dubbla uppvärmningar av både kontorslokaler och bostäder minskar liksom antalet resor till och från arbetet under rusningstid. Det är därför viktigt att regelverket anpassas så att IT-utvecklingen och utvecklingen av arbetssätt och flexibilitet stimuleras, inte bromsas. Den begränsade möjligheten att göra avdrag för kostnader för arbetsrum i bostaden måste ses över, och hänsyn bör tas till den framtida arbetsmarknaden där bl. a. informationstekniken kommer att vara ett medel för ökad frihet, delaktighet och rättvisa. Om inte lagen och rättstillämpningen anpassas till rådande aktuella förhållanden på arbetsmarknaden riskerar skattelagstiftningen att kraftigt motverka en dynamisk och i övrigt önskvärd utveckling. kan möjligheten för många människor att över huvud taget få ett arbete vara att arbetet kan utföras i hemmet.