ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T257 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T257av och ()Enskilda vägar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överförande av allmän väg till privat väg. Motivering I en statlig utredning föreslås att landsväg skall överföras till enskild väg. Staten skulle enligt förslaget spara pengar, men detta skulle i stället innebära att kostnaderna förs över på enskilda personer och företag ute på landsbygden. är en stor del av vägnätet privat, och kostnaderna för detta täcks inte fullt ut av allmänna medel. Att föra över ytterligare en stor del av allmän väg till privat skulle innebära ökade kostnader för många enskilda medborgare och landsbygdsföretag. Detta skulle i sin tur innebära ett hårt slag mot landsbygden. är 800.000 invånare i landet involverade i någon vägförening, med föreliggande förslag skulle ytterligare ett par hundra personer behövas. I många mindre kommuner skulle effekten bli omfattande, som t.ex. i kommun där enligt beräkningar över allmän väg skulle beröras. Det är inte denna form av beslut som landsbygden behöver . Med hänvisning till ovanstående anser vi att förslaget om överförande av allmän väg till privat väg skall stoppas. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02T258 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T258av ()till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att besluta att påskynda byggandet av .
mot · GP02T259 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T259av ()Öresundsbrotaxorna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Öresundsbrotaxorna är för höga. Motivering Den nuvarande taxan på är ett allvarligt hot mot de integrationsvinster som skulle kunna uppnås i den samlade , och som i form av tillväxt skulle kunna komma hela landet till godo. En halvering av taxorna skulle beräkningsmässigt fyrdubbla trafiken, och därmed halvera tiden tills bron är slutgiltigt betalad.
mot · GP02T260 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T260av ()Nationalitetsbeteckningar på bilar Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till övergång till EU:s nationalitetsbeteckningar på våra bilar. Motivering Som EU-land bör naturligtvis använda samma blåa nationalitetsbeteckningar på nummerplåtarna som övriga EU-länder använder. Härvid bör nuvarande avtal om vita ovala nationalitetsbeteckningar sägas upp.
mot · GP02T261 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T261av ()Europakorridoren Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Europakorridoren. Motivering Starka lobbygrupper driver två sammankopplade projekt under namnet Europakorridoren. Det ena projektet handlar om att försöka flytta tågtrafiken mellan och kontinenten från linjen StockholmNässjöMalmö till en linje StockholmJönköpingHelsingborg. En annan tänkbar flyttning är linjen StockholmVäxjöMalmö. Dessa projekt blir naturligtvis inte utan regionalpolitiska konsekvenser. I realiteten handlar det om utvecklingen i sydöstra och södra . Det andra projektet är en fråga om den kanadensiska tågtillverkaren (ex. , ex ASEA) behov av att äntligen kunna producera konkurrenskraftiga snabbtåg. Efter en rad motgångar oförmågan för X 2000 att konkurrera med Fiats Pendolinotåg, ständiga fel med Öresundsbrotågen, och det danska tillbakalämnandet av en rad tågsätt är man i stort behov av kapital för att utveckla ett nytt och konkurrenskraftigt snabbtågskoncept, och då givetvis helst i ett FIM-(First In Market)projekt där den svenska staten skulle stå för en stor del av riskkapitalinsatsen. Denna kombination av lokalpolitiska ambitioner och industriella kraftansträngningar får inte skymma det faktum att det handlar om två helt olika koncept. En flyttning av sträckningen för de snabba tågen väster- eller österut, måste belysas ur bl.a. regionalpolitiska och ekonomiska synpunkter. Nya snabbtåg bör upphandlas i konkurrens. FIM-projekt eller s.k. teknikupphandlingar är i detta sammanhang både ovidkommande, kostsamma och olämpliga.
mot · GP02T263 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T263av ()Ekonomisk körstil Sammanfattning bör få i uppdrag att, genom etermedia eller på annat sätt, utbilda och lära dagens trafikanter hur eco-driving påverkar trafiksäkerhet, ekonomi och miljö. Utöver detta borde körkortsutbildningen och körkortsprovet omfatta utbildning om eco-driving. Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen initierar en kampanj för utbildning i eco-driving riktad till befintliga körkortsinnehavare. Dagens fordonstrafik Såväl yrkestrafik som privatbilismen har förnyat sin vagnpark . Detta har påtagligt minskat utsläppen från våra fordon. Priset på drivmedlet har säkert också påverkat vårt beteende. Även om vi har renare bränsle och motorer med effektivare förbränning finns det enkla hjälpmedel som förbättrar både miljö, ekonomi och säkerhet i trafiken. Morgondagens fordonstrafik Allt fler företag, offentliga och privata, har avsatt resurser för att förbättra framförandet av fordonstrafiken. Många trafikskolor i har initierat eco-driving som nytt ämne i utbildningen och även marknadsfört detta körsätt som en investering i företaget. I har man provat denna verksamhet och funnit påtagligt positiva erfarenheter i form av lägre skadefrekvens och lugnare trafik. Även och har börjat arbeta efter denna teknik. Eco-driving innebär att man genom utbildning lär sig att framföra fordonet på ett mer miljöanpassat och bränslesnålt sätt. De företag som låtit sina chaufförer genomgå utbildningen har noterat påtagliga besparingar. Trafikskolorna talar om en garanterad besparing på upp emot lägre bränsleförbrukning. Miljön har skyddats och trafiksäkerheten förbättrats. För att vi skall bevara vår miljö måste attityderna ändras till hur vi använder våra fordon. På samma sätt som halkkörning hör till grundutbildningen, så borde eco-driving vara ett måste i körkortsutbildningen och därmed även verifieras i körkortsprovet.
mot · GP02T268 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T268av ()Vägar i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att väg nummer 555 mellan och prioriteras för underhåll. Motivering Upprätthållandet av en acceptabel vägstandard är en förutsättning för ett livskraftigt samhälle och företagande. Vid samtal med företrädare för ledningen vid stålverk i framhålls också att transporter är en mycket viktig del vid beslut om lokalisering av stålverk. Nuvarande vägar i är för dåliga och behöver byggas om och anpassas till dagens fordon, detta för att få normala fraktkostnader. Det gäller naturligtvis för alla företag med stora transportbehov. Ett stort antal företagsledare ser bättre vägar som den viktigaste frågan för att ha kvar arbetstillfällen och kunna skapa nya. Att upprätthålla en acceptabel vägstandard är även en förutsättning för att t.ex. ambulanstransporter, polis och brandkår skall kunna tillhandahålla en tillfredsställande utryckningstid. budget för underhåll och förbättringsombyggnader av vägar är mycket begränsad i förhållande till det verkliga behovet. anvisar därför i sitt budgetalternativ mer pengar till vägar. Inom ramen för detta bör väg 555 prioriteras. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GP02T269 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T269av och ()i skolbussar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstifta om att bälte skall finnas och användas i skolbussar. Lag om bälte i bussar Fyra skolungdomar avled vid en frontalkrock med en timmerbil strax norr om . Även de båda förarna avled. Denna tragiska olycka leder till tankar om att säkerheten måste förbättras för våra skolskjutsbarn. Vid just den nämnda olyckan hade förmodligen inget liv kunnat räddats, men kanhända hade skadorna blivit mindre på andra elever som åkte i bussen om vi hade haft en lag om bälte i bussarna. Att montera in bälten i bussarna är varken svårt eller speciellt dyrt. transporteras hundratusentals skolelever i bussar till och från skolan, bussar som ganska ofta är gamla och slitna. Gamla bussar är inte så dyra i drift och därför kan kommunerna handla upp skolskjutsarna till så billig penning som möjligt. Ofta hörs också kritik mot att elever inte får sittplats i bussen eftersom det inte finns platser så att det räcker till varje barn. En av anledningarna till det kan bero på att lågstadiebarn inte räknas behöva samma utrymme som en fullvuxen människa utan beräknas bara uppta plats motsvarande 0,7 personer. Det innebär att tre lågstadieelever räknas som 2,1 vuxna och kan därför samsas om ett säte med två stolar. Detta kan inte ses annat än som en stor fara för eleverna, om det skulle hända något under färden i skolbussen. Varje barn måste ha en egen stol för att det ska vara trafiksäkert samt ett bälte att spänna fast sig med. Många saker kan inträffa: kan bussen kana av vägen på grund av halka, en älg kan hoppa upp på vägen och chauffören måste göra en kraftig inbromsning, föraren kan bli sjuk, m.m. Detta kan leda till att eleverna kastas omkring i bussen och skador kan uppstå, som kan undvikas om eleverna sitter fastspända med bälte. Andra länder, t.ex. , har bältestvång i sina bussar. bör också införa en lag om att det ska vara bältestvång i alla fordon som skjutsar skolelever. Vi har satt upp en nollvision för trafiken i vårt land och då gäller det inte bara att säkerheten ska vara bra i våra bilar utan detta ska även gälla i kollektivtrafiken. () ()
mot · GP02T270 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T270av ()Trafikfarliga vägar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reparera vägar som av angetts ha bristande bärighet. Motivering Många av de allmänna länsvägarna i är fortfarande grusvägar. Det finns närmare bestämt obelagda grusvägar i länet. Dessa obelagda vägar och också många belagda håller på att falla samman. är vägtrafiken det enda realistiska kommunikationsmedlet för människor och gods. En god vägstandard är viktig för bygdens näringsliv och för att landsbygden skall kunna utvecklas. Så sent som för någon vecka sedan stjälpte en skolbuss i . Bussen blev liggande på sidan i diket då vägkanten brast. Som tur var skadades inget av de 47 barnen allvarligt men har vi samma tur nästa gång? ansvariga har pekat ut flera vägsträckor som man bedömer inte har någon bärighet! Detta innebär alltså att dessa vägar är direkt trafikfarliga. Det eftersatta vägunderhållet har lett till sämre transportmöjligheter både för gods och persontransporter vilket fått negativa effekter för både företag och människor. För att inte tala om de ökade underhållskostnaderna för våra bilar det för med sig. Vägar som har bristande bärighet utgör en direkt trafikfara. Trots detta går på dessa vägar skolskjutsar och skolbilar, länstrafikens stora bussar, mjölkbilar, timmerbilar, turistbussar, vanlig persontrafik blandat med cyklister och gående. Det är en direkt livsfarlig situation som måste åtgärdas genom att vägar med bristande bärighet repareras.
mot · GP02T271 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T271av ()Vinga lotsutkik Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återbemanning av Vinga lotsutkik i hamn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utvärdera situationen med endast passiv radarövervakning över . Motivering Vinga lotsutkik är ett omistligt sjömärke för och . Den har varit ett mycket viktigt inslag i sjösäkerheten både för den kommersiella trafiken och för de fritidsbåtar som utnyttjar området. Lotsutkiken har varit bemannad . En av de mer kända gästerna på ön är . Han föddes på Stora badhusgatan i , men familjen flyttade ut till Vinga redan då han var endast . Säkert har den miljön påverkat hans konstnärliga gärning senare i livet. För att klara ett sparbeting drog in personalen på några av de sista bemannade fyrarna och lotsutkiken runt våra kuster. Ett av de inlopp som har drabbats av nedskärningarna är hamn, och Vinga fyr har avbemannats. Enligt statistik från fraktas över gods genom hamn, att jämföras med t.ex. drygt gods genom hamn. För att spara 2,5 miljoner har man avbemannat Vinga lotsutkik, som bevakade detta starkt trafikerade hamninlopp, som enbart bevakas av en passiv station. Jag är starkt oroad av det faktum att ingen utvärdering eller uppföljning är gjord av detta beslut. Säkerheten i sjöfarten är av avgörande betydelse och är omistlig i ett så starkt trafikerat område som hamn och skärgård. En återbemanning är därför av stor betydelse, inte enbart för den kommersiella trafiken utan även för alla fritidsbåtar. Vinga lotsutkik har räddat många liv.
mot · GP02T272 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T272av ()Skånsk infrastruktur Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om infrastrukturen i avseende vägnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om . Motivering Staten har ett övergripande ansvar för landets vägnät. Det skånska vägnätet är i behov av fortsatt upprustning, nya projekt måste komma till stånd och felande länkar måste byggas bort. En stor del av allt gods som transporteras till och från övriga kommer att ta vägen över de skånska hamnarna, även om nu finns. Därutöver tillkommer ökande persontransporter. Godstransporter på väg tenderar också öka mer än vad som sker via järnväg. Transportflödena på det skånska vägnätet kan därför förväntas öka betydligt vad gäller gods- och persontransporter. Detta ställer särskilda krav på infrastrukturen avseende vägnätet för att undvika flaskhalsar i . får inte bli den smala midjan i ett timglas för transporter till och från kontinenten och i övrigt. Dessutom har inneburit att och blivit gränsövergångar mot tredje land, vilket kan förväntas öka trafikströmmarna mot och . Det är därför viktigt att fortsätta bygga bort ett antal felande länkar på det skånska vägnätet. E 4-delen i norra av bl a trafiksäkerhetsskäl och ett av de få återstående avsnitten mellan och som ännu inte byggts ut till motorväg. E 6-delen i södra är det enda avsnitt mellan och som ännu inte byggts ut till motorväg. Avsnittet är viktigt framför allt för den tunga trafiken till hamnen i . E 65:an i sin helhet för att bl a höja trafiksäkerheten för trafiken mot , inte minst på grund av den ökande trafiken till hamnen i på väg mot och . E 22 är en viktig förbindelselänk för och för hela sydöstra . Det är därför angeläget att upprustning kan komma till stånd i snabbare takt än i den nu gällande planen. E 22 bör tas med bland de projekt som prövas i regeringens arbete med alternativa finansieringsformer. Dessutom behöver vägnätet från förstärkas norrut mot och för att möta den ökning av vägtransporter som kan förväntas ske till hamnen i för överfart mot , eftersom utgör gränsövergång mot tredje land enligt . I övrigt måste man projektera förbättring av anslutningen av väg 813 från till E 65 samt fortsätta utreda en järnvägsförbindelse till för att förbättra infrastrukturen i regionen. Detta skulle gagna utvecklingen i och skapa förutsättningar för en tillväxt, som även har nationell betydelse. För att ytterligare förstärka tillväxtpotentialen föreslås att privatiseras.
mot · GP02T273 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T273av ()Vägprojekt i län Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av vägsatsningar i län. Motivering Ett av landet starkaste tillväxtområden är . Här finns välutbildad arbetskraft och ett expansivt näringsliv. För att tillväxtmotorn ska fungera och fortsätta att utvecklas krävs förbättringar av infrastrukturen i län. Denna motion innehåller åtgärder i vägnätet som bör prioriteras. En av de absolut angelägnaste vägprojekten i vårt land är E 4 från södra norrut genom . Den dåliga trafiksäkerhets- och vägstandarden på denna del av upplevs av alla som den kanske värsta flaskhalsen på hela . Projektet har hög samhällsekonomisk lönsamhet, är prioriterat i den nationella investeringsplanen och är tydligt avgränsat. E 4 genom län är därför mycket lämpligt som referensprojekt och bör ges i uppdrag att inleda upphandlingsarbetet för en partnerskapslösning för att inte ytterligare förseningar skall drabba detta mycket angelägna projekt. E 18 är tillsammans med E 20 en av de viktigaste förbindelserna i . När nu motorvägen mellan och är klar är det sträckan väster om , som har den lägsta standarden mellan och . En ny motorväg EnköpingSagån kommer att innebära ökad framkomlighet och trafiksäkerhet. Objektet har hög samhällsekonomisk lönsamhet. För hela västra är det av stor vikt att utbyggnaden av motorvägen kommer tillstånd. är ett betydelsefull regionalt stråk i . Stråket är en viktig länk för regional trafik mellan , och söderut mot men också för interregional trafik mellan norra och . Vägen avlastar från långväga genomfartstrafik i nord-sydlig riktning och kan ses som en västlig förbifart förbi . Mellan och är standarden bristfällig och i stort behov av ombyggnad. Även infarten till , KvarnbolundUppsala, behöver åtgärdas för ökad trafiksäkerhet och framkomlighet. UppsalaÖsthammar har stor betydelse för pendlingen från de östra delarna av länet mot . Vägen har i förhållande till trafikvolymerna stora brister både när det gäller profil och vägbredd. Många hastighetsnedsättningar leder till långa transporttider. Vägen är i stort behov av ombyggnader och förbättringar. De senaste årens kraftiga neddragningar av statliga medel till infrastrukturen har inneburit ett eftersatt underhåll på stora delar av vägnätet. meddelade att det fanns över väg med dålig bärighet i län och att man tyvärr inte har pengar att åtgärda dessa vägar. Behovet av medel för drift och underhåll, bärighetsåtgärder, tjälsäkring och rekonstruktion är således stort. De ovan nämnda projekten finns med i flerårsplanering. Men på grund av regeringens nedskärningar och omdisponeringar har planering och byggstarter försenats. Av trafik-, utvecklings- och säkerhetsskäl bör regeringen agera för att de ovan nämnda projekten prioriteras och inte ytterligare försenas.
mot · GP02T274 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T274av ()Hastighetsgränser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna för hastighetsgränser ändras. Motivering Alla trafikanter torde inse att vi måste ha olika hastigheter längs våra gator och vägar beroende på ett antal olika faktorer. Emellertid klagas det ofta över plötsliga kast längs samma led mellan olika begränsningar. Det är viktigt för trafikpolitikens trovärdighet och för att vi skall få en ökad efterlevnad av reglerna att dessa upplevs som välgrundade och konsekventa. Så är dessvärre ofta inte fallet. Undersökningar visar att hastighetsgränsen hos många trafikanter har en låg acceptans. Man upplever att vägstandarden oftast borde tillåta en högre fart. Kanske har bedömningen hos de vägansvariga varit den att det någonstans längs vägen skulle vara något riskabelt med . Det rimliga vore naturligtvis att sådana passager prioriteras för ombyggnad, men ytterligare en möjlighet vore också en önskan som framförts av olika trafikantorganisationer att stelbentheten med reglerna toges bort och att kommunerna och kunde arbeta med 10 km-intervall vid bestämmandet av hastighetsgränser. Det är viktigt att vägreglerna är begripliga för dem som måste följa dem. Begripligheten ökar respekten för reglerna och därmed även efterlevnaden. I samband med att man eventuellt prövar ett inom framfört förslag om flexibla hastighetsgränser meddelade per elektroniska skyltar längs vissa vägar, borde även i motionen ovan framförda förslag beaktas.
mot · GP02T275 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T275av ()Skyltningen i trafikmiljön Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att reglerna för placering av vägmärken m.m. i trafikmiljön bör få en översyn. Motivering För trafikanter som färdas i och nära tätorter innebär den synbarligen ständigt ökade av skyltar ett stort problem. Medan avsikten med att placera ut trafikmärken torde vara att underlätta för och vägleda trafikanterna, är det ofta som skyltarna, både genom sin mängd och sina ibland till synes oförenliga budskap , snarare skapar förvirring. Till detta kommer att dessa vägledande skyltar av offentlig karaktär dessutom blandas med andra informationsskyltar och med reklamanslag. Det är uppenbart att skyltoredan är orsak till många olyckor. Även längs våra landsvägar finns olika slag av skyltar som drar uppmärksamheten från trafiken. Det finns enligt min och mångas uppfattning skäl att se över de regler som gäller för utplacering av såväl vägmärken som andra skyltar längs trafiklederna. En översyn med ty åtföljande nya regler bör vidtagas. Gotab, 2001 ()
mot · GP02T276 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T276av och ()Båtkörkort och hastighetsbegränsningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa båtkörkort samt hastighetsbegränsningar. Inför ett båtkörkort och hastighetsbegränsningar kan vem som helst, helt utan sjövana, köpa en snabb motorbåt och rusa fram i . Den enda begränsning som finns är storleken på båten, 12x4 m, men ingen hastighetsbegränsning. Antalet båtolyckor med dödlig utgång har ökat . Kollisioner mellan småbåtar i hög fart, ibland i mörker och utan lanternor men så gott som alltid utan all kompetens har rapporterats. De som lever utmed kusten och har sin utkomst där, men också sommarboende och turisterna, får under framför allt semestertider stå ut med buller och svallvågor, mycket höga hastigheter och ibland hänsynslösa kappkörningar bland ungdomar. Eftersom det inte är ett obligatoriskt krav att kunna sjöregler uppstår många onödiga tillbud. Ejderungar körs över och häckande fåglar med bon sköljs bort från skären, sälkutar skräms, grunda bottnar rivs upp och fiskreproduktionen i de grunda havsvikarna skadas och störs. För att inte tala om vad bullret från motorerna kan stressa djurlivet. Om vi vill bevara våra skärgårdar som rekreationsområden i samklang med den ytterst känsliga fauna och flora som har sin naturliga hemvist där, måste vi begränsa vårt fria svängrum, vårt miljöstörande beteende och visa varsamhet och hänsyn. En lag om kompentensbevis skulle säkert avhålla många, när det inte längre går att bara köpa och gasa. Förarbevis (för större motorer) och en lägsta åldersgräns för framförande av motordrivna båtar måste införas. Små barn kan ofta ses ensamma eller i grupp köra omkring i full fart med utombordsförsedda gummibåtar. Det är livsfarligt och oansvarigt av föräldrarna men inga regler förbjuder det. Det måste också införas hastighetsgränser inomskärs. De höga hastigheterna hör inte hemma bland skär och kobbar, utmed vikar och badplatser. () Per ()