mot · GP02N315 · 2001-10-05 00:00:00 — Vi föreslår att kortare kvalificerade yrkesutbildningar för äldre långtidsarbetslösa införs. Äldre arbetslösa måste ges möjligheter att genomgå tidsbegränsade och specifikt inriktade yrkesutbildningar inom ramen för bl.a. fristående yrkeshögskolor och den företagsinriktade lärlingsutbildningen. Kompletterande utbildning för invandrare måste införas. Grunden måste läggas genom tillräckliga kunskaper i svenska språket. Alla som vill skall ges möjligheter att kunna komplettera sina tidigare kunskaper. Det kan gälla språkkunskaper i svenska eller engelska respektive yrkeskunskaper inom exempelvis data, teknik, medicin eller yrkeshantverk. Kraven på svenska för invandrare (sfi) måste skärpas och utbildningen individualiseras. Formerna för validering av utländska utbildningar bör ses över och bli mer flexibla och pålitliga. 9.6 En öppen och rörlig arbetsmarknad Om alla skall ha möjlighet att få ett arbete måste den svenska arbetsmarknaden bli mer öppen och rörlig. Den nuvarande trenden pekar tyvärr i motsatt riktning. Rörligheten har minskat och dagens lagstiftning är utformad efter industrisamhällets förutsättningar och villkor. Den är omodern och motverkar sitt ursprungliga syfte. Vi föreslår att den nuvarande arbetsrätten moderniseras och anpassas till en internationell arbetsmarknad. Principen att sist anställd automatiskt blir först ut, när personal sägs upp, skall tas bort. 9.7 Arbetstiden skall bestämmas på arbetsplatsen Frågan om arbetstid lämpar sig sällsynt illa att behandlas på central politisk nivå. Det är de enskilda arbetstagarna och arbetsgivarna som bäst avgör hur arbetstiden skall utformas och fördelas. Vi föreslår att arbetstiden blir ett individuellt ansvar. Det skall vara upp till arbetstagarna och arbetsgivarna att via kollektiva eller individuella avtal avgöra arbetstidens omfattning och utformning. 10 Ett konkurrenskraftigare 10.1 Konkurrenskraftiga kommunikationer Bristen på bra och effektiv infrastruktur verkar tillbakahållande på utvecklingen i vårt lands expansiva regioner som det hindrar tillväxten att spridas till mindre tätbefolkade och expansiva regioner av vårt land. Bra kommunikationer är även ett bra konkurrensmedel. Vi vill satsa ytterligare på väg- och järnvägsinfrastruktur och koppla samman offentliga och privata intressen vid utbyggnad av väg- och järnvägsinfrastruktur. Vi vill öka underhållsnivån på vägarna i hela landet, åtgärda de farliga vägavsnitten, omgående lösa trafiksituation, bygga färdigt beslutade järnvägssträckningar, bygga det tredje järnvägsspåret i , privatisera , och , bygga en fjärde bana på , behålla och privatisera de svenska hamnarna. När det gäller IT-infrastrukturen anser vi att statens främsta uppgift är att främja och stimulera konkurrensen på marknaden. Spelreglerna måste vara förutsägbara och tillämpas konsekvent. En viktig förutsättning för att nya tjänster skall kunna utvecklas och göras tillgängliga är utbyggnaden av landsomfattande bredbandsnät till företag, myndigheter och hushåll. Det är i första hand marknaden som bör svara för denna utbyggnad. Statens roll är att vara brukare av IT-infrastruktur och tjänster samt att via ordinarie glesbyggdsmedel ge tillgång till bredband i glesbygd och till speciella grupper. I de enstaka fall där en utbyggnad av IT-infrastrukturen inte kommer att kunna ske helt på kommersiella villkor kan det vara motiverat för staten att medverka i olika former. 10.2 Avpolitiserad energiförsörjning Det övergripande målet med energipolitiken skall vara en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning. De särskilda produktionsskatterna och subventionerna som utgör ett negativt ingrepp i energimarknadens funktionssätt bör tas bort. Statens engagemang och stöd bör begränsas till att omfatta grundläggande energiforskning samt utveckling och tillämpning av ny energiteknik. Den avreglering och reformering av energimarknaden som inleddes i mitten på 1990- talet har skapat nya förutsättningar som måste tas till vara. På den fria elmarknaden sker produktion och handel med el i konkurrens, vilket har skapat förutsättningar för en effektiv prisbildning som elkonsumenternas valfrihet ökat. Detta har lett till lägre elpriser och en effektivisering av producenters och elhandlares verksamhet. Energipolitiken måste nu anpassas till den avreglerade marknadens villkor. På en reformerad och avreglerad energimarknad går det inte att fortsätta med en energipolitik som är grundad på planeringsmål och omfattande statlig styrning. Statens roll bör inskränkas till att fastställa de spelregler som skall gälla på marknaden i allmänhet och i synnerhet spelreglerna vad gäller miljö, säkerhet och beredskap. Utöver att fastställa villkoren eller spelreglerna för marknadens aktörer skall staten inte försöka styra vilken teknik eller vilken produktionsform som skall utvecklas. Riksdagsbeslutet om en förtida avveckling av kärnkraften måste rivas upp. Såväl principiella som rena sakskäl talar mot en förtida avveckling. Avvecklingsbeslutet leder till allvarliga negativa konsekvenser för samhällsekonomin, miljön och jobben. 10.3 Anslutning till EMU En anslutning av till EMU:s tredje steg är utomordentligt angelägen. Införandet av en gemensam valuta euron är ett viktigt steg i fullbordandet av en verklig gemensam marknad och ett värdefullt hjälpmedel för att bekämpa arbetslösheten. En anslutning till euron medför minskad valutaosäkerhet, ger lägre ränta och innebär att det blir mycket lättare för privatpersoner och småföretag att agera över gränserna när de skall resa, handla, göra affärer, spara, låna, investera, köpa hus, studera eller pensionera sig. Det är fel att vänta med att gå med i något som är bra för . Den måste presentera en tidtabell för den svenska anslutningen till EMU i stället för att fortsätta försena processen. Gotab, 2001 Per () () () () () () () () () ()