ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Kr222 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr222av m.fl. (v)Filmkatalog för kort- och dokumentärfilmer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen bör återkomma med förslag till finansiering av en årligt utkommande filmkatalog över alla kort- och dokumentärfilmer som producerats i landet. Motivering har stolta traditioner vad gäller filmproduktion. Svensk film har genom stora regissörer, framgångsrika skådespelare/skådespelerskor, teknisk personal m.m. nått internationell berömmelse och vunnit stora priser vid olika filmgalor. Namn som , , , , , är några exempel på detta liksom filmer som , Mitt liv som hund, Fucking för att nämna några. Den svenska långfilmen står sig stark i hård internationell konkurrens och det svenska filmarvet är väl värt att bevara. Därför är regeringens satsning i budget 2002 på att tillskapa ett filmvårdsarkiv i mycket angelägen. Andra filmare för en mer anonym tillvaro. Det gäller inte minst de som ägnar sig åt kort- och dokumentärfilm. Här är det betydligt svårare att hitta avsättning, att få filmerna distribuerade och visade utöver en mindre krets entusiaster vid olika specialiserade filmfestivaler o.d. Många framgångsrika långfilmsregissörer har börjat sin bana som kortfilmare. Det är en viktig inkörsport till större projekt, men kortfilm är också en viktig konstform i sig. Det samma gäller i högsta grad dokumentärfilmen. Många av dessa kort- och dokumentärfilmer skulle passa väl som en del av undervisningen i våra skolor. Tyvärr är filmerna inte så välkända, det finns nämligen ingen central och fullständig filmkatalog över alla de kort- och dokumentärfilmer som produceras. Visserligen finns det på olika håll kataloger över de filmer som har visats på olika festivaler och distribuerats till visningar utomlands o.s.v. En sådan katalog görs av Föreningen . har en katalog över festivalfilmer på nätet och de regionala filmpoolerna har i många fall sina egna kataloger. Dock saknas helt ett samlat dokument över vad som produceras, trots att filmerna tas fram med statligt stöd. Filmer som få känner till existensen av får givetvis en liten eller obefintlig efterfrågan. Ett sätt att åtgärda detta vore att årligt ge ut en kort- och dokumentärfilmskatalog över alla sådana filmer. Regeringen bör därför återkomma med förslag till finansiering av en årligt utkommande filmkatalog avseende kort- och dokumentärfilmer som producerats i landet. Medel till detta bör det i första hand gå att få fram inom befintliga ramar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () (v) () () () () ()
mot · GP02Kr224 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr224av och ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Dahalla bör bli nationalscen med ekonomiskt stöd. Motivering Det unika kalkbrottet norr om i har förvandlats till en unik scen för kulturella framträdanden såsom sång, musik och teater. har blivit ett riksintresse också som bevarare av företagskultur i . Vi anser att , denna nationalscen i , bör få ekonomiskt stöd liksom andra nationalscener och tas in i marknadsföringen av nationalscenerna. Kulturlandskapet med sina många gruvor har här fått en möjlighet att visas och ge ett rikt utbud av kultur från hela landet på en historisk och unik teater- och musikscen. () ()
mot · GP02Kr225 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr225av m.fl. (v)Nationellt ansvar för folkbildningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omgående tillsätta en arbetsgrupp som skall ge förslag på hur bidragen till folkbildningen skall fördelas mellan de inblandade parterna. Motivering Staten lämnar bidrag till folkbildningen och anger också vilka målsättningar som skall gälla för verksamheten. Regeringen gör också uppföljningar på hur medlen används. Regeringen har då gjort bedömningen att folkbildningen har jobbat enligt de uppsatta målen. är det inte bara staten som lämnar bidrag till folkbildningen. Det gör också kommuner och landsting. Folkbildningen finansierar också en del av sin verksamhet genom uppdragsutbildning. 2000 finns följande text: I de två senaste folkbildningspropositionerna (prop. 1990/91:82 och 1997/98:115) har regeringen utgått från att även kommuner och landsting har ett ansvar för finansieringen av folkbildningen. Regeringen har erfarit att vissa kommuner har dragit ner betydligt på anslagen till folkbildningen. Folkbildningen är ett nationellt ansvar för såväl staten som kommuner och landsting. En fungerande folkbildning är en förutsättning för att medborgare oavsett bostadsort får en höjd bildningsnivå och därigenom skapar förutsättningar för utveckling och framsteg i hela landet. Uteblivna eller kraftigt sänkta bidrag minskar i hög grad möjligheterna att fullgöra sina uppgifter. Regeringen har mot bakgrund av detta givit rådet i uppdrag att redovisa samt kommentera utvecklingstendenserna för kommunernas och landstingens bidrag till studieförbund och folkhögskolor. redovisade sitt uppdrag . Av rapporten framgår att kommunerna minskat sina bidrag . I relation till statsbidragen har kommunernas bidragsandel sjunkit från till . Landstingens bidrag har också minskat, men i mindre omfattning. Bidragsminskningarna skiftar mycket beroende på i vilken kommun eller vilket landsting man studerar. Det betyder att de siffror som här angivits är mycket större i vissa delar av landet. I storstadsområdena med goda kommunikationer betyder det att vissa kommuner åker snålskjuts på grannkommunen vad gäller tillgänglighet till folkbildning. Syftet med den undersökning som begärdes i förra budgetpropositionen måste förmodas vara att regeringen är beredd att vidta någon form av åtgärd om man inte är nöjd med det resultat som framkommit. Från sida är vi inte nöjda, utan menar att något måste göras. För att om möjligt undvika att nagga den kommunala självbestämmanderätten i kanten är det nödvändigt att få till stånd en dialog med kommuner och landsting om vad det nationella ansvaret för folkbildningen innebär. Därför bör en arbetsgrupp med alla inblandade parter som återkommer med förslag till åtgärder omgående tillsättas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () (v) () () () () ()
mot · GP02Kr228 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr228av m.fl. (m, kd, s, fp, mp, v, c)Göteborgsmusiken - Flygvapnets Musikkår Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att åtgärder måste vidtagas för att säkra en fortsatt verksamhet hos Göteborgsmusiken Flygvapnets Musikkår. Motivering kunde riksdagsledamöterna njuta av Göteborgsmusikens/Flygvapnets Musikkårs fantastiska välljud i samband med gudstjänsten i vid riksdagsöppnandet. räddades denna blåsmusikorkester genom samverkan över alla partigränser i och i samverkan med och Flygvapnet. Orkestern är en av ett fåtal professionella blåsarensembler i . Den har så sent som erhållit omdömet som en av de ledande blåsarsymfoniska orkestrarna i världen i samband med ett symposium i i . Antalet orkestrar med kompetens att på högsta nivå framföra ceremoniell musik i har under minskat drastiskt. Både för att vårda den delen av vårt musikkulturella arv, och för vårt anseende, måste vi slå vakt om dessa orkestrar inte minst Göteborgsmusiken som dessutom är den främsta till övervägande delen civilt baserade, och som reellt utgör ett stöd och ett föredöme för ett stort antal små amatörblåsarensembler i landet. Överenskommelsen som åberopas ovan innebar att flygvapnet som då var enda vapenslag utan egen orkester köpte produktioner motsvarande ungefär en tredjedel av orkesterns årsbudget. Resterande två tredjedelar bekostas genom anslag från och kommunen. Orkestern har också efter bästa förmåga genom konserter i lokaler som ställts till förfogande i och genom en framgångsrik utgivning av cd-skivor ökat egenfinansieringen. I den neddragning av försvarskostnaderna som görs har även en översyn av försvarsmusiken ansetts behövlig, hur marginella dessa kostnader än kan anses vara. Den aviserade minskningen kommer således att drabba och riskera existensen av Göteborgsmusiken. Detta var självfallet inget som kunde förutses, när ovanstående konstruktion gjordes. Det måste därför anses vara statens åtagande som den störste finansiären av orkestern att vidtaga de åtgärder som behövs pekuniärt och vad avser ansvarskonstruktionen för att säkra orkesterns framtid. () () () Per () () () () () () () () () () () () Tom () () () () () () () ()
mot · GP02Kr229 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr229av ()Minnesmärke över den svenske soldaten i fredens och frihetens tjänst Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett offentligt monument över den svenske soldaten i fredens och frihetens tjänst måste uppföras. Motivering Frågan om ett monument över den svenske soldaten i fredens och frihetens tjänst har tidigare väckts i . Dessvärre har varken utskott eller kammare bedömt frågan utifrån dess roll som äreminne och symbol utan som en fråga om ett vanligt konstverk. Därför har man avslagit förslagen. Självfallet skall frågan bedömas på samma sätt som när fråga förevarit om minnesmärke i andra sammanhang, t.ex. över . har svenska soldater verkat i fredens och frihetens tjänst både i skyddet av det egna landet och i internationella sammanhang, främst inom ramen för NF:s och FN:s aktioner. Många har förlorat livet, andra åter har blivit skadade och framför allt har de gjort en oerhört betydelsefull insats för mänskligheten och visat på hur stora positiva resultat som kan åstadkommas av soldater. Soldaten som vän inte bara som fiende. En som själv fick uppleva detta vid sin flykt undan kriget till , och som har tagit upp frågan till diskussion var den bortgångne konstnären och författaren . Av hans hand finns t.o.m. en modell till ett sådant minnesmärke. Frågan är för viktig för att låta förfallas baserat på en felaktig bedömning av vad förslaget har för djupare innebörd. De många anonyma svenska soldater som verkat för fred och frihet är värda ett offentligt minnesmärke. bör därför fatta ett beslut som gör dettas tillkomst möjligt.
mot · GP02Kr230 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr230av och ()Konstnärslön Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att systemet med s.k. konstnärslön bör avskaffas. Motivering I kan en konstnär få inkomstgaranti, s.k. konstnärslön. Det är f.n. 157 personer som innehar s.k. inkomstgaranti för konstnärer, enligt regeringsbeslut . Av dessa är 27 konstnärer. Övriga är författare, dramatiker, kompositörer, vissångare, schackspelare, lyriker, musiker, tonsättare, grafiker, formgivare, regissörer, kapellmästare, skulptörer, körledare, filmare, fotografer, dansare, spelmän m.m. Enligt föreskrifterna i förordning (1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer kan inkomstgaranti beviljas konstnärer som står för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och stor betydelse för svenskt kulturliv. Innehavare av inkomstgaranti utses av regeringen efter gemensamt förslag av konstnärsnämnden och styrelsen för eller efter det att nämnden och fondstyrelsen beretts tillfälle att yttra sig. Den som innehar garanti utses under sin återstående livstid, dvs. beslutet gäller på livstid men ett nytt beslut tas . Systemet med konstnärslön bör avskaffas. Givetvis skall ingångna avtal fullföljas. Däremot bör det fattas beslut om att inga nya avtal skall ingås. Det är inte rimligt att vissa konstnärer garanteras en viss inkomst under återstoden av sitt liv, oavsett vad de producerar. Dessutom kan det bli besvärande för staten att t.ex. medverka till finansiering av kontroversiella konstyttringar. Ett exempel utgör tecknaren antisemitiska bilder, vilka har jämförts med . () ()
mot · GP02Kr231 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr231av ()Musikcentrum Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en plan för centrumbildningar inom musikområdet utarbetas och med beaktande av enhälliga förslag i den frågan. Motivering föreslog i sitt betänkande att det skulle inrättas ett antal genrecentrum till stöd för olika musikformer. Bortsett från det genom initiativ från tillkomna genrecentret för folkmusik i , har idén inte utvecklats vidare och rentav helt negligerats av regeringen. Musikcentrum eller genrecentrum skall självfallet inte vara stöpta i samma form. De måste vart och ett formas utifrån sina traditioner och redan förefintliga verksamheter. Sådana centrum kan utgöra stöd även för andra organisationer, t.ex. genom samlokalisering, gemensamma funktioner etc. En annan fördel med sådana centrum är att man där i olika former kan skapa en samverkansplats för musikutövarna, vänföreningar, den privata musikbranschen och de i dessa sammanhang omistliga entusiasterna och eldsjälarna. I sådana centrum kan man också vara förvaltare av musikalier av olika slag och alltså vara ett värdefullt resurscentrum för amatörverksamhet och småensembler. Om man från statens sida stöder uppkomsten av sådana musikcentrum kan man både vinna i verksamhetsmässiga som ekonomiska termer. har motionerats om Göteborgsmusiken som ett musikaliskt genrecentrum för svensk blåsmusik. Ett annat exempel är det mycket ambitiösa och genomarbetade förslag som utarbetats av om ett organisationscentrum för jazzen, och som även presenterats för . Genom att utarbeta ett förslag till centrum av nu nämnt slag i enlighet med intentioner, och där man skulle kunna lösa frågor som den nu aktuella om Svenskt Visarkivs belägenhet, skulle vården av vårt musikaliska arv väsentligt förbättras. Musikaliska centrum/genrecentrum skulle alltså kunna ta tillvara mänskliga och organisatoriska resurser, eldsjälars insatser, vårt musikaliska kulturarv, skapa bättre förutsättningar för samarbete med den privata branschsektorn och förbättra verksamheterna på ett ekonomiskt försvarbart sätt. Därmed säkras dessa för vårt folk så viktiga verksamheter som deras utveckling underlättas.
mot · GP02Kr232 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr232av de ()Kommunismens offer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdraget för den nya myndigheten för levande historia vidgas så att även illdåd i kommunismens namn uppmärksammas. Motivet till mitt förslag hölls den första i . Varje gång Förintelsen, det organiserade massmördandet och nationalsocialismen nämns känner vi alla starkt känslomässigt engagemang och en intensiv avsky. Konferensen var därför mycket viktig. Den bidrog till att levandehålla och upplysa om sådant som inte får glömmas eller upprepas, men också till att göra upp med det förflutna. Känslan av att det skulle behövas en lika brett upplagd upplysningskampanj om massmorden och folkförtrycket i kommunismens namn blir nu allt starkare. Det är ytterst beklagligt att vi inte har klarat av att bli eniga om också detta. När var slut trodde folken i hela att de befriats från förtryck och grymhet. Men delades i öst och väst. För folken i de forna blev freden inledningen till ytterligare illdåd men i kommunismens namn. Kommunismens illgärningar ligger således nära i tiden och pågår dessutom fortfarande i delar av världen. Där kommunismen styr råder ofrihet, förtryck och godtycke. Vi har alla ett ansvar att se till att detta upphör och att det som skett inte faller i glömska. Jag ser detta som ytterst angeläget eftersom ledare så sent som uttalade att skillnaden mellan nazism och kommunism är att nazismen står för utplåning, medan kommunismen kämpar för rättvisa och frihet mot förtryck. Jag skulle möjligen uttrycka det så att skillnaden mellan nazism och kommunism är att den senare ideologin än förtrycker folk i vissa länder. Dessvärre tror jag att romantiserande och verklighetsfrämmande bild lurar en del människor, särskilt ungdomar. Verkligheten är ju givetvis en helt annan. Massmord, förtryck, angiveri, stora folkomflyttningar/deporteringar med massvält som följd, skenrättegångar, arbetsläger och nackskott har varit och är dokumenterade inslag i den praktiskt tillämpade kommunismen. Enligt regeringsförklaringen skall en ny myndighet för levande historia inrättas 2003 i för frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. I det viktiga uppdraget om nutidshistorien kan man därför inte rimligen utelämna kommunismens illgärningar.
mot · GP02Kr233 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr233av ()Världsarv Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger förslag om och som världsarv. Motivering Den riktigt klassiska svenska småstaden är ett kulturarv som bör få ett väsentligt starkare skydd. I detta sammanhang är i trä vad är i sten och korsvirke. Båda dessa städer bör få det förstärkta skydd som ett uppförande på innebär.
mot · GP02Kr234 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr234av ()Det kyrkliga kulturarvet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av snara åtgärder för det kyrkliga kulturarvets bevarande. Motivering När en enhällig utredning framlade sitt förslag om hur det skulle förfaras med det kyrkliga kulturarvet, så angavs, med beaktande av hur mycket som normalt brukat tillföras den kyrkliga kulturminnesvården och hur mycket som då fanns ackumulerat av åtgärdsbehov, att ca penningvärde var ett pekuniärt behov i underkant. Därför skulle också i en kontrollstation avgöras om och hur anslaget skulle ändras. Från har närmast tagits ett skamgrepp på frågan. Det kommer ännu att ta innan man kommer upp till den summan i årsanslag. förfars genom uteblivna konserverings- och skyddsåtgärder delar av kulturarvet. bör därför i ett tillkännagivande uppmana regeringen att korrigera detta ödesdigra misstag och lägga fram en ny plan för åtgärder för det kyrkliga kulturarvets bevarande.
mot · GP02Kr235 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr235av m.fl. (v)Byggnadsminnen Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen återkommer med förslag till hur en förändring av ansvaret för byggnadsminnen kan ske så att länsstyrelserna eller det regionala självstyrelseorganet får ett ökat ansvar för dessa frågor. Motivering Såväl lagen som handläggningsordningen skiljer på byggnadsminnen, som ägs av privatpersoner, kommuner, stiftelser eller företag och byggnadsminnen som ägs av staten, eller . De senare kallas Statliga byggnadsminnen. I demokratisk ordning kan vem som helst väcka fråga om byggnadsminne för vilken byggnad som helst. Man behöver således inte äga den aktuella byggnaden. bereder då ärendet, dokumenterar och utarbetar förslag till skyddsföreskrifter. De för en dialog med fastighetsägaren, , , kommunen och den som väckt frågan. beslutar i ärendet efter föredragning av . Frågan om ändring av byggnadsminnen och bidrag för antikvariska överkostnader handläggs av . Statliga byggnadsminnen hanteras av . Enskilda personer kan inte heller, som är fallet med kommunala eller privata byggnader, väcka frågan om att en statligt ägd byggnad skall förklaras som byggnadsminne. Statliga byggnader bör lyda under samma regler vad gäller detta, som kommunala eller privata. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Rutinen för statliga byggnader är att de föreslås till byggnadsminne av eller . är sedan föredragande och regeringen beslutar om åtgärder och finansiering. Rutinerna är inte heller sådana att eller kommunen alltid får lämna synpunkter på hanteringen av dessa byggnader. Detta får konsekvenser, som antagligen ingen önskar, på platser där det finns en blandad bebyggelse av statligt ägda byggnader tillsammans med kommunala eller privata. Där kan byggnader med samma kulturhistoriska värde ligga bredvid varandra. Den ena renoveras och underhålls och den andra står och förfaller. Eftersom en formell samordning saknas, förloras helhetssynen i den miljö man vill bevara. Det finns heller ingen gemensam ambitionsnivå. De som har den största kunskapen, och möjlighet till helhetssyn på en ort, är eller det regionala självstyrelseorganet. Dessa har ansvaret för bevakningen av helhetsmiljön, riksintresseområdena och världsarvsområdena. Länsstyrelserna har också återrapporteringsskyldighet till och regeringen. På så sätt kan ändå en nationell helhetssyn upprätthållas. Med anledning av ovanstående bör regeringen återkomma med förslag till hur en förändring av ansvaret för byggnadsminnen kan ske, så att länsstyrelserna eller det regionala självstyrelseorganet får ett ökat ansvar för dessa frågor. () (v) () () () () ()
mot · GP02Kr236 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr236av och ()Industrihistoriska byggnader Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till kulturhistoriskt och industrihistoriskt intressanta anläggningar som är i drift. Motivering och inte minst har en lång hantverks- och industrihistoria. Många av de historiska lämningarna vårdas och förvaltas av staten, olika stiftelser, kommuner eller andra regionala aktörer. En betydande del av detta historiska arv förvaltas av småföretagare som fortsätter tidigare generationers verksamhet. Detta sker dock utan de avkastningar som krävs för att på ett bra sätt underhålla och bevara sitt arv till kommande generationer. Det finns exempel på ägare av historiskt intressant industrimiljö som får ta emot otaliga besök från skolklasser, turister och hembygdsföreningar m.fl. som vill studera hur verksamheten fungerar. sker detta för att bidrag lämnats för att kunna återupprätta egna förfallna eller övergivna objekt till någon form av museum. finns det uppenbarligen inte någon form av stöd för en småföretagare som av eget intresse driver kulturhistoriskt intressanta objekt vidare och själv sköter omsorg, drift och skötsel av en sådan anläggning. Anläggningar som då står som modell och kunskapskälla eftersom verksamheten fortgår enligt gamla metoder. Det kan handla om t.ex. gamla vattenkraftverk, smedjor, kvarnar, gårdar eller affärer. Det är viktigt att kan bevara sina kulturhistoriskt intressanta miljöer och att sådana verksamheter som fortfarande finns i drift kan erhålla stöd för att detta ska kunna fortsätta. () ()
mot · GP02Kr240 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr240av m.fl. (fp)Nationellt forsknings- och utställningscentrum Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett forsknings- och utställningscentrum i Emigranternas hus. Motivering Förslag om ett emigranternas hus i har funnits . ingavs även en motion till med förslag och beskrivning om detta. har också alltid haft en betydande invandring. Detta bör dokumenteras och varje nationalitet bör få skriva sin historia. Varje emigrant blir ju vid resans mål en immigrant. Migrationens historia är betydelsefull och berikar innehåll och utveckling i . Mycket av emigrationstiden och vad den innebar för göteborgarna finns beskrivet i 6 volymer framtagna av forskningsprojektet . har givit sitt stöd till denna forskning. Arbetarstadsdelen var projektets första stora uppgift att kartlägga. Lärdomarna är både många och oväntade. Att med eller mot sin vilja dras upp med rötterna är för alla en svår upplevelse. och då inte minst gjorde stora insatser för offer. Även den insatsen borde få utrymme i det offentliga rummet och genom permanent utställning borde det visas hur agerade och gav hjälp till krigets offer. Detta är en viktig del i En levande historia. Utrymme finns för utställningar om vad emigrationen har betytt för och möjlighet för intresserad allmänhet att bedriva forskning för att söka emigrerade anhöriga, dvs söka sina rötter. Intressanta föremål skall kunna tas emot och bevaras för kommande generationers kunskap och historia. arbetar ideellt för ett förverkligande av Emigranternas Hus och har däri stort stöd från övrig forskning med samma inriktning. I i , färdigställt , finns reserverat en yta på 300 kvm som skulle passa mycket bra för ovan beskrivna verksamheter. Läget är centralt, utrymmena tillräckliga och kommunen äger samt förvaltar fastigheten. Regeringen bör få i uppdrag att förelägga ett förslag till nationellt forsknings- och utställningscentrum i i . () () () ()