mot · GP02L371 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L371av m.fl. (v, s, c, fp, mp)Sexuell läggning och könstillhörighet 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 45 2 Förslag till riksdagsbeslut 46 3 HBT-grupp 50 3.1 Våra utgångspunkter 50 4 Transpersoner som begrepp 51 5 Grundlagen 51 6 52 7 Polis och rättsväsendet 53 8 Transpersoners rätt till skydd 53 8.1 Fastställande av könstillhörighet 54 9 Partnerskap 54 9.1 Anknytningskraven 54 9.2 Ambassader 55 9.3 De religiösa samfunden 55 9.4 Terminologin 55 10 Sambolagen 56 11 HBT-familjen 56 11.1 Adoption och vårdnadshavare 56 11.2 Insemination 57 11.3 Transsexuella tvingas till skilsmässa 57 12 Samhällets kunskapsbrist 58 12.1 Hälso- och sjukvården 58 12.2 Utbildningsväsendet 58 12.2.1 Sex- och samlevnadsundervisning 59 12.3 Läromedel 59 13 Skydd för värnpliktiga, skolpliktiga och vuxenstuderande 60 14 60 14.1 Smittskydd och lagen om bastuklubbar 61 15 Kulturfrågor 61 16 Nationell undersökning och utredningar 61 17 Internationell solidaritet 63 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att sexuell läggning skall omfattas av 1 kap. regeringsformen om statsskickets grunder.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sexuell läggning skall omfattas av 2 kap. 15 § regeringsformen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sexuell läggning och könsidentitet skall omfattas av tryckfrihetsförordningens bestämmelse 7 kap. 4 § 11 om hets mot folkgrupp.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av tillämpningen av bestämmelse om försvårande omständighet, 29 kap. 2 § 7 brottsbalken.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sexuell läggning och könsidentitet skall omfattas av bestämmelse om försvårande omständighet, 29 kap. 2 § 7 brottsbalken.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sexuell läggning och könsidentitet skall omfattas av 16 kap. 9 § som rör olaga diskriminering.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sexuell läggning och könsidentitet skall omfattas av 5 kap. 3 § 4 som rör ärekränkning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sexuell läggning och könsidentitet skall omfattas av 16 kap. 8 § som rör hets mot folkgrupp.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta speciella utredare i HBT-frågor hos polisen för att polisen skall kunna bemöta brott som har homofobisk eller liknande karaktär.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett samarbete mellan HBT-organisationer och polisen för att bättre förebygga brott med homofobisk karaktär.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de som verkar inom rättsväsendet har kompetens i HBT-frågor.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning även skall vara tillämplig på transpersoner.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Recommendation 1117 (1989) On the condition of transsexuals och Resolution on discrimination against transsexuals liksom dom i mål C-13/94 skall införlivas i svensk lagstiftning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en statlig utredning om könsbytesprocessen för transsexuella för att revidera lagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall (1972:119).4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa anknytningsvillkoren i lagen om registrerat partnerskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ambassader skall ha möjlighet att förrätta registrering av partnerskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagändring för att möjliggöra så att trossamfund kan få rätt att förrätta registrering av partnerskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra terminologin i lagen om registrerat partnerskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en könsneutral sambolagstiftning som likställer samkönade och olikkönade samboförhållanden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnets bästa skall vara utgångspunkten vid adoption inte föräldrarnas sexuella läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnets bästa skall vara utgångspunkten vid insemination inte föräldrarnas sexuella läggning och därmed ge lesbiska kvinnor rätt till insemination inom sjukvården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnets bästa skall vara utgångspunkten vid styvbarnsadoption inte föräldrarnas sexuella läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnets bästa skall vara utgångspunkten vid utseende av särskilt förordnad vårdnadshavare inte föräldrarnas sexuella läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnets bästa skall vara utgångspunkten vid vårdnadsfrågor inte föräldrarnas sexuella läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnets bästa skall vara utgångspunkten vid insemination inte föräldrarnas sexuella läggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en lagändring i bestämmelse om äktenskapets ingående så att gifta transsexuella personer inte skall tvingas till skilsmässa för att få ändrad könstillhörighet, se 1 kap. 1 § . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upphäva 3 § i lagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, så att gifta transsexuella personer inte skall tvingas till skilsmässa för att få ändrad könstillhörighet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de som verkar inom har kompetens i HBT-frågor.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de som verkar vid myndigheter har bättre kompetens i HBT-frågor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de som verkar inom hälso- och sjukvården har kompetens i HBT-frågor.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de som verkar inom hälso- och sjukvården bättre skall kunna tillgodose HBT-personers specifika behov i hälso- och sjukvård.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de som verkar inom utbildningsväsendet har kompetens i HBT-frågor.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den kommunala grund- och gymnasieskolan och de fristående skolornas sex- och samlevnadsundervisning bör förbättras och vara obligatorisk.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att läromedel inte får förmedla en fördomsfull syn på HBT-personer.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sex- och samlevnadsundervisning skall vara obligatorisk för dem som studerar på Lärarhögskolan.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de som verkar inom Försvarsmakten har kompetens i HBT-frågor.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att HomOL:s bestämmelser om diskriminering på grund av sexuell läggning i arbetslivet även skall vara tillämpliga för dem som är värnpliktiga och skolpliktiga samt vuxenstuderande.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Statens folkhälsoinstituts homosexuppdrag bör utvidgas till att även omfatta bisexuella och transpersoner, ett HBT-uppdrag.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att HBT-uppdraget vid skall vara övergripande med nationellt ansvar för forskning, utvärdering och kunskapsspridning.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att prioritera statliga kulturanslag till de kulturaktiviteter som syftar till att påverka attityder till och motverka fördomar mot HBT-personer.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa den s.k. bastuklubbslagen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en ny smittskyddslag.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning som ur ett brett perspektiv analyserar HBT-personers situation i glesbygden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en förutsättningslös utredning som belyser homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation i syfte att förbättra dessa gruppers situation i samhället.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en nationell undersökning av homosexuellas, bisexuellas och transpersoners hälsa och livsvillkor.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i samband med biståndsgivning med berört land bör diskutera HBT-personers grundläggande mänskliga rättigheter i den anda som FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna står för.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i internationella forum skall verka mot diskriminering av homosexuella, bisexuella och transpersoner.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring i Sidas regleringsbrev.8 1 Yrkandena 13 och 29 hänvisade till KU. 2 Yrkandena 411 hänvisade till JuU. 3 Yrkandena 12, 13 och 37 hänvisade till AU. 4 Yrkandena 14, 27, 28, 30, 31, 28, 39 och 4145 hänvisade till SoU. 5 Yrkandena 3235 hänvisade till UbU. 6 Yrkande 36 hänvisat till FöU. 7 Yrkande 40 hänvisat till KrU. 8 Yrkandena 4648 hänvisade till UU. 3 HBT-grupp HBT-grupp är ett tvärpolitisk nätverk i riksdag som gemensamt lägger fram förslag om riksdagsbeslut kring lagstiftning som berör homosexuella, bisexuella och transpersoner. Motionen är undertecknad av representanter ur respektive partigrupp för de 50-talet medlemmarna i HBT-gruppen. Vår utgångspunkt är att det råder brister i svensk lagstiftning och praxis. Bristerna består till stora delar av att lagar och praxis inte är anpassade till den verklighet som råder samt att de i många fall missgynnar personer på grund av deras sexuella läggning eller könstillhörighet. I denna motion som vi här gemensamt har valt att väcka föreslås sådana förändringar som vi anser är av yttersta vikt att genomföra för att målsättningen om ett pluralistiskt och mångkulturellt samhälle skall kunna uppnås. Denna vision innebär ett samhälle fritt från diskriminering, våld och fördomar mot personer på grund av deras sexuella läggning eller könstillhörighet. 3.1 Våra utgångspunkter Alla människor har vissa grundläggande behov gemensamma. Till dessa hör behov av kärlek, sex, trygghet och gemenskap med andra människor. Kärlek är en viktig drivkraft för såväl en personlig som samhällelig utveckling. Vår utgångspunkt är att kärlek och sexualitet mellan människor av samma kön är lika mycket värd som kärlek och sexualitet mellan människor av olika kön. Alla skall kunna leva ett värdigt liv, oavsett sexuell läggning eller könsidentitet. Tyvärr finns det i vårt samhälle ett förtryck av homosexuella, bisexuella och transpersoner, vilket bland annat tar sig uttryck i form av trakasserier, våld och diskriminering, men även i lagstiftningen. Homosexuella och bisexuella är män och kvinnor i olika åldrar med olika etnisk bakgrund, religion och politisk uppfattning. De kommer från olika samhällsklasser, från städer och från landsbygden. Det enda som skiljer dem från heterosexuella är att de har förmågan att älska och känna sexuell attraktion till någon av samma kön. uttalade i utskottsbetänkandet LU 1973:20 att en samlevnad mellan två parter av samma kön är en från samhällets synpunkt fullt acceptabel samlevnadsform. I regeringens proposition 1986/87 heter det att den enda säkra skillnaden mellan homosexuella och heterosexuella är att homosexuella känslomässigt dras till personer av samma kön. I homosexuellas och heterosexuellas förhållanden finns motsvarande känslor av vänskap, omsorg, lojalitet, ömhet, kärlek osv.. Trots dessa ställningstaganden diskriminerar i synnerhet lagstiftningen homosexuella och bisexuella samt även transpersoner. 4 Transpersoner som begrepp Samhället måste tillmötesgå människor som har en annan könstillhörighet eller könsidentitet än den som definierats vid födseln. Med denna motion vill vi synliggöra de problem som finns för att kunna åtgärda dem genom en anpassad och förändrad lagstiftning. Begreppet transpersoner är ett samlingsnamn och inget identitetsbegrepp. Det handlar om människor vars livssituation och identitet kan skilja sig radikalt från varandra. Det handlar om en persons biologiska kön eller en persons egen definition av sin egen könstillhörighet. Förutom kvinnor och män avses alltså transsexuella, transvestiter, transgenderister och andra som på något sätt själva definierar sin könstillhörighet som någon annan än den som tillskrivits dem på biologiska grunder. I egenskap av riksdagsledamöter vill vi medverka till att belysa och synliggöra situationen för människor med olika sexuell läggning och könsidentitet. Därför vill vi ifrågasätta den rådande heterosexuella . Vår strävan är att nå dit där lagstiftningen inte diskriminerar och särskiljer. Så länge en människa inte skadar andra människor eller inskränker på en annan människas frihet, måste hon eller han ha rätt att själv välja hur hon eller han vill leva sitt liv samt möta respekt för detta. Se vidare under rubriken till skydd. 5 Grundlagen En grundläggande mänsklig rättighet är att inte utsättas för diskriminerande lagstiftning på grund av sin sexuella läggning eller könstillhörighet. De facto finns det många exempel på diskriminerande lagstiftning, se SOU 1999:104. Därför vill vi att regeringsformens portalparagraf bör ange vilka otillåtna grunder för diskriminering eller omotiverad särbehandling i samhället som är oacceptabla. Vi anser således att sexuell läggning ska omfattas av regeringsformens första kapitel, vilket bör ges regeringen till känna. Vidare är det angeläget att införa ett skydd mot att kan anta lagar som diskriminerar HBT-personer. I 7 kap. tryckfrihetsförordningen behandlas brott mot tryckfrihet. I punkt 11 konstateras att hets mot folkgrupp i tryckt skrift är straffbart. Vi vill att denna bestämmelse även ska ta hänsyn till att HBT-personer kan bli föremål för denna form av hets. Sammanfattningsvis anser vi att bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag som innebär en ändring av 1 kap. 2 § regeringsformen, 2 kap. 15 § regeringsformen och 7 kap. 4 § 11 tryckfrihetsförordningen. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 6 Homosexuella, bisexuella och transpersoner är en grupp som ofta utsätts för olika typer av förtryck, våld och diskriminering i samhället. Det finns flera undersökningar, både nationella och internationella, som visar på giltigheten i detta påstående. För gruppen transpersoner finns det oss veterligen inga motsvarande undersökningar gjorda. Men samtal med till exempel RFSL:s Brottsoferjour indikerar att utsattheten är minst lika stor för denna grupp som för homo- och bisexuella. Tidigare undersökningar har även visat att det riktade våldet gentemot homosexuella ofta handlar om deras sätt att klä sig och att deras beteende uppfattats som könsöverskridande. Då transpersoner på ett tydligare sätt ofta skiljer sig från den normativa könsrollen drabbas de troligen lika ofta som homosexuella och bisexuella. Samma mörkerkrafter som angriper invandrare angriper ofta homosexuella, bisexuella, transsexuella och transvestiter. har nynazister mördat fler homosexuella än invandrare. HBT-personer mördas på grund av sin sexuella läggning eller sin könsidentitet på samma sätt som invandrare mördas på grund av sitt etniska ursprung. är det enligt 29 kap. 2 § 7 en försvårande omständighet att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller annan liknande omständighet. Så som lagrummet är utformat omfattas inte bisexuella och transpersoner, vilket vi anser är olyckligt. Därför anser vi att sexuell läggning och könsidentitet skall omfattas av 29 kap. 2 § 7 . Vidare vill vi framhålla att det är oklart om denna bestämmelse fått någon betydelse vid bedömningen av straffvärdet för brott med homofobiska eller liknande motiv. I flera rättsfall där det klarlagts att brottet haft ideologiska motiv har straffskärpning ändå inte gjorts. Vi förutsätter därför att regeringen tar initiativ till en översyn om orsaken till att straffskärpning används i så ringa omfattning. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. När det gäller frågan om olaga diskriminering finns det ett skydd som förbjuder näringsidkare att diskriminera någon på grund av dennes homosexualitet, 16 kap. 6 § . Således ges inget rättsligt skydd till personer som är bisexuella eller transpersoner. I praktiken innebär det att det är möjligt för näringsidkare att diskriminera personer som är bisexuella och transpersoner. Därför anser vi att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att lagrummet även omfattar sexuell läggning och könsidentitet. Motsvarande ändring bör även göras i 5 kap. 3 § 4 som rör ärekränkning. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Vi anser även att bestämmelse om hets mot folkgrupp ska utvidgas till att omfatta sexuell läggning och könsidentitet, 16 kap. 8 § . Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det är oacceptabelt att hot, våld och diskriminering mot homosexuella, bisexuella och transpersoner skall behöva vara vardagliga företeelser i . Som riksdagsledamöter anser vi att FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna, där alla människors lika värde och likhet inför lagen betonas, efterlevs. Sammantaget finns således ett grundläggande behov av rättsliga förändringar för att motverka förtryck, våld och diskriminering. 7 Polis och rättsväsendet Polisen är en yrkesgrupp som är mycket viktig när det gäller att motverka brott mot HBT-personer. Också vad gäller att på ett adekvat sätt ta hand om brottsoffer ur denna grupp samt genomföra utredningar av brott som begåtts på grund av en persons sexuella läggning eller könsidentitet är polisens insatser av ovärderligt slag. För att bli bättre på detta skulle polisen behöva ett tätare samarbete med HBT-organisationer samt även allmänt stärka sin HBT-kompetens. En annan åtgärd skulle kunna vara att poliskåren utbildar speciella utredare då det gäller HBT- frågor. Även rättsväsende i form av domare, åklagare, med flera, behöver förstärkt kompetens i HBT-frågor. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 8 Transpersoners rätt till skydd Transpersoner har ett svagt rättsligt skydd. Gruppen är som tidigare nämnts utsatt, och vi ser det som ytterst nödvändigt att ett rättsligt skydd införs för denna grupp. Det är dock av yttersta vikt att konstatera se under tidigare rubrik Transpersoner som begrepp att uttrycket transpersoner enbart är ett samlingsbegrepp och ingen identitet i sig, då situationen för den enskilda individen kan skilja sig radikalt från en annan individ. har gruppen transsexuella, enligt uppgift från , JämO, skydd i arbetslivet mot diskriminering. Då transsexualism handlar om könsidentitet faller de därmed under JämO:s ansvarsområde. Transvestiter och andra transpersoner faller däremot utanför JämO, då det enbart är könsbytare med nytt juridiskt kön. Vi vill framhålla att sexuell läggning och könsidentitet i sig är olika begrepp. Inte desto mindre anser vi motionärer att begreppen är närliggande och att det ofta lekmannamässigt görs sammanblandningar mellan dem. Ett sätt att motverka denna sammanblandning och att verka i enlighet med vår inställning är att införliva transpersoner i lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, HomOL. Det är enligt vår mening mer lämpligt att frågor om diskriminering i arbetslivet vad gäller transpersoner behandlas av samma myndighet, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, HomO. Vi anser också att svensk lagstiftning bör anpassas så att den på alla punkter omfattar det skydd för transsexuella som uttalas i Recommendation 1117 (1989) On the condition of transsexuals och Resolution on discrimination against transsexuals. Här ingår bland annat ett tydligt lagstadgat förbud mot diskriminering i arbetslivet. Vi vill i sammanhanget även påminna om dom i mål C-13/94 om uppsägning av en transsexuell person. Domstolen konstaterade i målet att uppsägning av en transsexuell på grund av dennes könsbyte strider mot förbudet mot könsdiskriminering i unionens likabehandlingsdirektiv. Vi anser sammanfattningsvis att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att såväl rekommendationen som domen införlivas i svensk lagstiftning. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 8.1 Fastställande av könstillhörighet Lagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall (1972:119) har funnits . Inga märkbara förändringar har gjorts i den. Transsexuella som önskar genomgå könsbyte ställs ofta inför svåra dilemman i samband med könsbytet, ibland på grund av denna lags utformning. Därför skulle en översyn av gällande lagstiftning vid könsbyte vara av godo. Regeringen bör ges till känna om att en förutsättningslös utredning om transpersoners situation med särskild inriktning på könsbytesprocessen för transsexuella bör tillsättas. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 9 Partnerskap är det varit möjligt för samkönade par att ingå registrerat partnerskap i . Lagen om homosexuella sambor har funnits . Registrerat partnerskap ger med vissa undantag samma rättigheter och skyldigheter som ett äktenskap mellan två personer av olika kön. De angivna undantagen är bland annat möjligheten att ansöka om gemensam adoption och gemensam vårdnad, att få samhällets hjälp vid insemination samt de internationella rättsverkningarna. Det har tidigare funnits skarpa krav på anknytning och medborgarskap för att ingå partnerskap. En uppmjukning av villkoren har skett sedan lagen infördes , och regeringen har lovat att återkomma för att se på möjligheterna om att samma regler ska gälla för partnerskap som för äktenskap (prop. 1999/2000:77 ). Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 9.1 Anknytningskraven Vi anser att de rättsliga skillnaderna mellan äktenskap och partnerskap är osakliga. Vi är kritiska till att utländska homo- och bisexuella medborgare inte kan ingå partnerskap i på samma sätt som andra länders heterosexuella medborgare kan ingå äktenskap här. Vi anser att det inte finns några hållbara skäl till att fortsätta diskriminera samkönade par vad gäller vilka som skall tillåtas ingå registrerat partnerskap i . Regeringen bör återkomma till med ett nytt lagförslag där anknytningsvillkoren helt tas bort. 9.2 Ambassader Vi anser att samkönade par bör ges möjlighet att ingå partnerskap på svenska ambassader utomlands. Som det ser ut är det orimligt att samkönade par skall vara fråntagna rätten att exempelvis ingå partnerskap i . Det borde vara en självklarhet att de ambassader som förrättar borgerliga vigslar även skall kunna förrätta registrering av partnerskap. Egentligen föreligger inget lagligt hinder utan det är regeringen som måste förordna ambassaderna för att möjliggöra för homosexuella att kunna ingå partnerskap på en ambassad på samma sätt som heterosexuella ingår äktenskap på svenska ambassader utomlands. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 9.3 De religiösa samfunden Den lagstiftning som vi har tillåter inte att samfund kan erhålla rätt att förrätta registrerat partnerskap.