mot · GP02A220 · 2001-10-05 00:00:00 — Hur ska arbetstagarna få möjlighet att utbilda sig hela livet om inte genom en arbetstidsförkortning? Utgifterna för sjukskrivningar och sjukvård blir mindre än annars Långtidssjukskrivningarna är ett stort problem. Värst drabbade är nämligen grupper i offentlig sektor, nämligen de inom vård, skola, omsorg och detta enligt forskning på grund av de besparingar som gjorts i verksamheterna under . Det är dels arbetsmiljöerna och arbetstempot som måste justeras, dels också själva arbetstiden.11 räknar ändå med att en arbetstidsförkortning till 30-timmarsvecka åtminstone kommer att leda till en 15 procents minskad sjukfrånvaro.12 Att arbetstidsförkortning leder till minskad förslitning och minskade sjukskrivningar, lägre personalomsättning och bättre trivsel hos personalen visar också försök från i och vid i arbetstid och mer i plånboken utredning har visat hur den ekonomiska tillväxten kommer att te sig de närmaste åren.14 Förutsatt att ekonomin fortsätter att växa i jämn takt kommer svenskarna att kunna öka sin konsumtion ! Med en arbetstidsförkortning kommer konsumtionsökningen att bli . Vi tror att 20 procents konsumtionsökning är tillräcklig. Människor som får mer tid kan därtill göra ekonomiska besparingar som helt eller delvis kompenserar den uteblivna reallöneökningen, mer tid att reparera och renovera, mer tid att laga mat istället för att handla färdiglagat, lägre dagisavgifter etc. En god hälsa och tid för familj och socialt liv är enligt attitydundersökningar viktigare än ökad materiell konsumtionsnivå. När nu ekonomin går bra, men många människor mår dåligt, borde vi därför använda de ökade ekonomiska resurserna till att göra något som minskar stressen och ger folk mer tid att leva. Den grupp som är mest oroad för är pensionärerna. Enligt följsamhetsindexeringen ska de reala pensionsinkomsterna räknas upp om realinkomsterna för löntagarna ökar med . Vid en rejäl arbetstidsförkortning ökar inte realinkomsterna . beräkningar är emellertid ofullständiga. Det har inte tagit hänsyn till den ökade produktivitet som en arbetstidsförkortning kan innebära, ej heller till den ökade konsumtion som ökad ledighet kan generera. Vi tror därtill att staten också kan kompensera arbetstagarna för en del av det lönebortfall som flaggat för. Då blir inte ökningen av realinkomsten så blygsam. Statlig skattereduktion kompenserar för den långsamma reallöneökningen Att garantera bibehållen lön med sänkt arbetstid är emellertid inte politiskt möjligt. Det är en avtalsfråga. En viss del av reformen kan sannolikt komma att finansieras genom minskade reallöneökningar, om avtalsparterna så önskar. En del av förlusten för låginkomsttagare bör staten finansiera. Staten skulle vid en sänkning av arbetstiden kunna sätta en stor del av dagens arbetslösa i arbete. Om exempelvis 230 000 personer skulle komma i arbete minskar statens utgifter för arbetslöshetsersättningen med drygt 30 miljarder. Netto förstärks då finanserna med ca . Den ekonomiska besparing som staten gör på arbetstidsförkortningsreformen kan med fördel användas till att sänka egenavgifterna eller till att höja grundavdraget för lågavlönade. En sammantagen bild av löntagarnas situation: Höjd timlön, sänkta egenavgifter och ökat grundavdrag i kombination med att genomförandeårens normala utrymme för reallöneökningar tas i anspråk gör att arbetstidsförkortningen kan genomföras utan att det får några större ekonomiska konsekvenser för gemene man. Fler händer i vården I en av de senaste statliga utredningarna oroar man sig för hur det kommer att gå med den offentliga sektorn. Antalet åldringar blir bara fler och fler. Man menar att med en arbetstidsförkortning kan det bli problematiskt att finansiera den offentliga konsumtionen av vård och omsorg eftersom skattebasen krymper. beräknar att den offentliga konsumtionen visserligen kommer att öka, men inte lika snabbt som annars, om en förkortning av arbetstiden införs. Vi anser att skatteintäkterna inte med nödvändighet behöver komma från just arbete. Att skattebelägga andra områden passar egentligen mer det framtida samhället där ett fåtal försörjer många. Att beskatta konsumtion, skadlig produktion eller dylikt är att föredra. Ett friår Vad är friår? Tänk att kunna ta ledigt för att studera eller vara hemma med barnen. ges en arbetslös arbete. Det är huvuddragen i de grönas förslag till friår. Sammanfattning av hur de grönas friårsreform ska se ut förslag innebär i korthet att den som tar ledigt får av a-kassan som ersättning. För att få ut ersättningen måste arbetsgivaren erbjuda plats åt någon arbetssökande. För statskassan ger detta med våra beräkningar minskade utgifter eftersom ersättningsnivån för friåret är lägre än för den tidigare arbetslöse som erbjuds jobb. Ledigheten ska kunna tas ut för att studera eller vara hemma med barnen. För dem som vill utbilda sig eller vara hemma med barnen föreslår vi ledighet. För dem som vill ta ut ledighet av annan anledning kan en lägre ersättningsnivå diskuteras. Vårt förslag om friår skiljer sig något från det danska och finska. Till stora delar är det uppbyggt på samma sätt som i frikommunen . Friåret kommer att förverkligas i 10 svenska kommuner, i enlighet med höstens budgetuppgörelse. Vi vill att friårsreformen blir heltäckande så att alla svenska kommuninnevånare ges möjligheten att pröva den. Med vår modell tjänar alla på förslaget. Den anställde som väljer friår kan berika sitt liv, den arbetslöse får en chans att komma in på arbetsmarknaden och staten betalar ut lägre ersättning av a-kassenivån för den som tar friår mot för den som är normalt arbetslös. Så utformade danskarna friårsmodellen I gavs danskarna möjlighet att ta ett friår . Den ursprungliga danska modellen av friår innebar att man fick rätt att ta ledigt , med full a-kasseersättning, som någon annan tog ens arbete. Ledigheten var inte knuten till någon viss aktivitet, utan gavs för att exempelvis vara hemma med barn, studera eller resa. Det var en dyr reform. har emellertid lagen reviderats , för att göra det mindre kostsamt för statskassan och för att bättre svara upp mot de olika behov och önskemål som olika samhällsgrupper haft.15 Gemensamt för friår för utbildning och övrig ledighet är att alla personer som haft arbete i minst tre av är berättigade. Det innebär också att även de som är arbetslösa har rätt till friår. De ställer sig helt enkelt vid sidan om arbetsmarknaden och får då eller av a-kassan, beroende på vilken variant av friåret de valt. Den som har arbete och tar friår ska dessutom skriva ett kontrakt tillsammans med arbetsgivaren som intygar att man ämnar komma tillbaks till arbetsplatsen. Detta för att man inte ska lämna jobbet med friår som ett slags förlängd a-kassa. Vanligast i är att friåret används som en förlängning av föräldraledigheten, som endast är 6 månader. Var åttonde som är föräldraledig genom friåret är pappor en låg siffra kan tyckas, men ändå en förbättring jämfört med innan pengen fanns. hade 21 500 danskar friår för studier, 22 100 hade föräldraledigt och 500 var lediga av annan anledning enligt . Hur många jobb detta lett till är osäkert, det gäller dock ett antal tusen arbeten (redan de 500 som hade ren sabbat ger enligt ovan 500 nyanställningar). Statistiken visar också vilken liten del som tagit friår enbart för att vara lediga. Friår för studier Full a-kassa gäller för personer . Vid särskilda tillfällen omfattas även . De som tar friår för studier måste, om inte annat överenskommits med arbetsförmedlingen, stå till arbetsmarknadens förfogande. Friår för föräldraledighet De som vill vara föräldralediga får av a-kassan. Möjligheten gäller även arbetslösa. Nivån sänktes från . De som har rätt till sådan ersättning är föräldrar till barn (utöver föräldraledigheten för barn ). Ledighet beviljas max , dock om barnet ej fyllt vid friårets början. Arbetsförmedlingen kan förlänga friåret . Är barnet får det inte gå på daghem . Är det får det gå halvtid på daghem. Båda föräldrar har rätt att använda detta för vart och ett av sina barn. Inget krav finns på att någon arbetslös ska arbeta på den föräldralediges arbetsplats. Friår för övrig ledighet (orlov for sabbat) Personer som tar ett friår av annan anledning än studier och föräldraledighet får av a-kassan. Möjligheten gäller för personer och max . För att friår skall utgå måste en arbetslös person (som varit arbetslös minst 52 av ) få tillträde till arbetsplatsen. Denne behöver inte nödvändigtvis syssla med samma arbetsuppgifter, endast vara anställd hos samma arbetsgivare. Sker inte detta genast, betalar arbetsgivaren vad friåret skulle kostat staten tills dess en ersättare har börjat. Det danska friåret hyllas Friåret har gett positiva effekter. 16 1998 hade 90 000 personer fått in en fot på arbetsmarknaden. Friårsmodellen hade ökat utbildningsnivån på företagens anställda. Många av dem som tog ledigt hade fått ett bättre socialt liv och upplevt ökad livskvalitet. För att fler skulle välja friår för utökad föräldraledighet sköt kommunerna i början ofta till pengar så att man skulle nå upp i normal inkomstnivå. 157 kommuner gjorde det 1994, var det bara 65 kommuner som gjorde. Antalet har troligen minskat sedan dess.17 Så gjorde utsåg regeringen till försökskommun. Äldre kommunanställda fick ledigt . Det gällde bl.a. hemvårdare, barnskötare och administratörer. Modellen var först inriktad på yrkeskategorier med hög arbetslöshet; barnskötare, äldre- och handikappomsorgens hemvårdare och administrationens assistenter. Personalen här erbjöds tjänstledighet med a-kassa och formellt aktivitetsstöd , vilket sedan förlängdes . I början var den inriktad på äldre anställda, men utvidgades snabbt till att omfatta alla åldrar. Ledigheten fick den anställda använda hur hon eller han vill, men kravet var att en arbetslös skulle arbeta på den lediges plats. Projektet breddades till att omfatta företag i . Friåret finansieras inom den lokala arbetsförmedlingens budget bidrag från kommunen. Inga statliga bidrag medfinansierade reformen. Arbetsgivaren stod för lönekostnaderna samt eventuella kostnader för utbildning etc. Om en person med lägre utbildning eller kortare yrkeserfarenhet tog den lediges plats gjorde företaget en besparing. Trelleborgsförsöket har utvärderats Trelleborgsförsöket utvärderades av sociologiska institutionen vid Lunds universitet.18 Den konstaterade att samtliga intervjuade önskade att modellen skulle permanentas och utvidgas till andra yrkesområden. Med samtliga menades inte bara de som tagit friår och de som fått jobb utan också arbetsledare, fack och politiker. Modellen hade inte några undanträngningseffekter, och i den privata sektorn hade den också lett till fasta anställningar. I den utvärdering som gjorts av Trelleborgsförsöket finns många kommentarer från de anställda. De som tagit ledigt berättar om ett andrum, hur tiden tidigare inte räckt till, hur trötta de tidigare varit och att de hade börjat tänka på vad de ville få ut av livet. De betonade också hur kontakterna med barnen och maken eller makan förbättrats. Det sågs också som mycket positivt att det inte fanns krav på motprestationer. De som fick tillfälle att arbeta på den lediges plats vittnade om den minskade stress det innebar att inte ständigt behöva söka jobb, oroa sig för a-kassedagar som tickar, leva på bidrag osv. De framhävde också betydelsen av att vara behövd, att komma in på arbetsmarknaden och de värdefulla kontakter och kunskaper som tiden på den nya arbetsplatsen gett dem. Flera av dem som fått jobb har varit arbetslösa med ryckvisa korttidsvikariat och talade om hur de nu åter utvecklats efter att stått stilla. Socialdemokraterna är intresserade Regeringen har åtskilliga gånger aviserat att kommunerna snart skall tillåtas införa friår, utan att detta skett. sade statsminister att regeringen övervägde frågan om att införa ett friår. Vid presenterade arbetsmarknadsminister ett som hon kallade färdigt förslag till friår ett som knöt an till och ; ett friår mitt i livet. Inför vårpropositionen 1997 aviserade regeringen åter ett förslag om friår för att minska arbetslösheten Men när regeringen behandlade ansökningarna från cirka trettio kommuner som ansökt om att få införa friår avslog man samtliga ansökningar ! tilläts de tre största kommunerna av regeringen att friare använda anslagen mot arbetslösheten. Möjligheten att införa friår fanns dock inte med. , statssekreterare hos , aviserade också att friåret var aktuellt inför vårpropositionen. Argumenten mot friåret Friårsreformen är för dyr Den ursprungliga danska modellen var dyr. Den nuvarande danska modellen är det inte. förslag innebär enligt våra beräkningar en besparing då man betalar avtalsenlig lön för den som träder in och en lägre ersättning för den som tar friår än för den som varit arbetslös. Även medräknat kostnader för utbildning, rekrytering och administration räknar vi med en liten besparing i vart fall om man räknar med mervärdet av att på ett enkelt sätt få in ny kompetens i verksamheten och underlätta t.ex. generationsväxlingar. Massarbetslösheten är däremot riktigt dyr. Den kostar samhället många miljarder oräknat alla kostnader för social otrygghet och annat som inte kan räknas i pengar. Friåret ger inga jobb Den danska modellen har gett många jobb, så mycket att det inom vissa sektorer rent av blivit överhettning. modell är att varje person som tar friår skall ersättas med en arbetslös. I har det visat sig att nästan alla som på detta sätt fått ett vikariat inom näringslivet får förlängt vikariat eller fast tjänst. Också inom kommunen har friåret lett till många nya tjänster. En viktig positiv effekt var att flera fick en förstärkt arbetslivserfarenhet och därmed också ökade möjligheter att få andra jobb. Friåret kan överhetta arbetsmarknaden I är överhettningsrisken betydligt mindre än i eftersom vår arbetslöshet är hög och konjunkturen varit betydligt svagare än i grannlandet. Om friåret blir så populär att hela sektorer väljer att ta ut den, dessutom , kan resultatet självklart ändå bli viss överhettning. Med en ersättningsnivå om av a-kassan håller vi det dock inte för troligt. I sådana fall skall andra åtgärder, som stärkta utbildningsinsatser, användas. Friåret kan bli en jämställdhetsfälla Tvärtom ökar möjligheten att vara hemma med barnen för båda könen, också när barnen nått upp en bit i ålder. I har också friåret gjort att många, främst kvinnor, kunnat gå upp från en ofrivillig deltid. Det är också en förbättrad jämställdhet. Givetvis bör friår, liksom andra åtgärder, kombineras med satsningar på att minska löneklyftorna mellan könen. Det är redan möjligt att ta ett friår för den som vill Möjligheten att ta tjänstledigt är få förunnat eftersom det är förenat med totalt inkomstbortfall. Det är svårt för dem som varit tjänstelediga att komma tillbaka till arbetsplatsen. Som det ser ut drabbas den som säger upp sig för att pröva ett annat jobb hårt. Det blir karensdagar i a-kassan, kortare arbetstid, sämre placering i turordningen vid varsel och förlorad förtursrätt vid återanställning på den tidigare arbetsplatsen. I praktiken begränsar det rörligheten på arbetsmarknaden. () () () () () () () () Per () () () () () () () () [1] DS 2000:54, s 22[2] Anslagsbelastning och prognos inom ansvarsområde budgetåren 20002003[3] I det arbetstidsförkortningsprojekt som bedrivits i kom de anställda att i genomsnitt ägna sig 2.4 h mer åt egenvård, vila, motion etc[4] I det arbetstidsförkortningsprojekt som bedrivits i kom de anställda att i genomsnitt ägna sig 3.4 h mer åt sina barn. [5] Hunt, , Has Working-Sharing Worked in ?, , feb -99[6] som stegvis infördes [7] Arbetstid, längd förläggning och inflytande, SOU 1996:145 och utredning som gjordes på uppdrag av arbetsgrupp Kortare arbetstid för och emot (DS 2000:22). [8] DS 2000:22, s 19[9] , B, Sex timmars arbetsdag med heltidslön i . Vad betyder det för personalen, brukarna och ekonomin? Personalekonomiska institutets skriftserie 1999:1, , B., Skanse, M., & , M. En utvärdering av kvaliteten på daghemmen i arbetstidsförsök. , , 1998, , B., Shorter Working Hours and ? Economy on the Micro Level Provide the Leverage? IN: , Kostinen et al. Aldershot, 1999. [10] Ds 2000:22, s 51[11] Forskningsprojekt : Utbrändhet inom kommuner och landsting, och Arbetarskyddsstyrelsens forskning[12] Ds 2000:22,s 14 och s 52[13] Inom i pågår ett försök med förkortad arbetstid på en folktandvårdsklinik, och försök har också genomförts inom i . [14] Ds 2000:22, s 44[15] Bekendtgörelse af lov om orlov, lovbekendtgörelse nr 5 af 8,. januar 1996[16] enligt uppgift från det danska Arbejdsmarkedsudvalget[17] DN 960918[18] Alsbjer, : trelleborgsmodellen en möjlighet till förändring. Utvärdering av ett samarbetsprojekt kring arbete och arbetslöshet i .