mot · GP02N333 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N333av ()Utvecklingsmöjligheter för Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att utveckla målområdesverksamheten för utsatta områden i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökade universitets- och högskoleplatser i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de mindre högskolorna i ges ökade forskningsresurser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kulturverksamheten i skall ges bättre stöd. Motivering har lagt fast följande tio mål för att skapa utveckling i regionen: En hållbar tillväxt Ledande i kunskapsutveckling och kompetens i europeisk tätposition 50 miljarder till trafikens infrastruktur Ledande i inom resurssnål och miljövänlig teknik Öka försprånget som ledande kulturregion ledning som mest besökta turistregion erkänd samarbetspartner i jämställdhet Föredöme i integration Alla inser säkert att varje region i landet inte kan bli bäst inom ett flertal områden, men visionen att göra något positivt på alla områden har en god påverkan på resultatet. Att befolkningsutvecklingen ska vara positiv i alla regiondelar är ett viktigt mål. Målet med tillväxtavtalen är att åstadkomma en bättre samverkan lokalt, regionalt och centralt för att främja en uthållig ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Vid tillväxten ska regionens egna förutsättningar utgöra grunden. Näringslivet ska utvecklas genom kompetensförsörjning, förnyelse och tillgänglighet. Delar av ingår i EU:s strukturfondsprogram för perioden 20002006 och bygger på partnerskap. I mål 2 ingår , norra , norra och . Mål 2 Öar innefattar bebodda öar utan fast landsförbindelse. Interreg IIIA och Interreg IIIB omfattar gränsregionalt samarbete med respektive samverkan kring och . Leader har inriktning på landsbygdsutveckling. För att skapa en jämn balans är det viktigt att utsatta områden får tillgång till målområdesverksamheten. Kunskapsutveckling och kompetens ska ligga i frontlinjen bland europeiska regioner när det gäller att utveckla och stärka utbildningssystemet. Obalanserna på arbetsmarknaden ska drastiskt begränsas. Varannan vuxen ska ha någon form av högskoleutbildning. behövs cirka 15 000 nya högskoleplatser. Statsanslagen till universitet och högskolor i gällande dels grundutbildning, dels forskning/forskarutbildning återfinns i uppställning som bilaga. Här visas en stigande kurva för universitet/högskolor i . Statsanslagen är däremot i förhållande till invånarantal mindre än för övriga regioner i landet. För forskningen/forskarutbildningen krävs högre anslag, inte minst till de mindre högskolorna. Antalet läkarstuderande ligger i nivå med och , men borde vara högre med tanke på att det är den enda läkarutbildningen i västra delen av . Den planerade IT-högskolan är viktig för . Arbete pågår för att utveckla till en ledande . Transportregion har pekat ut ett antal huvudlinjer för att förbättra transportsystemet. En lokal och regional samverkan har upprättats. En dialog förs mellan politiker och näringsliv på alla nivåer. Kunskapen om alternativ finansiering såväl generellt som för specifika projekt utvecklas. PPP-finansiering (offentlig-privat partnerskap) ses som en möjlig väg. Ett flertal motioner ligger redan på trafikutskottets bord och flera väntas, inte minst i samband med hanteringen av regeringens infrastrukturproposition. satsar på miljödriven näringsutveckling och forskning. av sysselsättningen i regionen är rena miljöindustriföretag och regionen har av landets miljöcertifierade företag. Kulturregion har en tydlig kulturprofil. Regionen är ledande inom filmen och har en stark ställning inom arkitektur, form och design. Regionen ska ta till vara kulturens möjligheter att bidra till att knyta och upprätthålla internationella kontakter och till att skapa förståelse och gemenskap i vårt mångkulturella samhälle. Regionen har ett mycket värdefullt kulturarv. har nationalorkester , , , kulturvetenskapliga och konstnärliga utbildningar m.m. Alla kulturens rum ska vara tillgängliga för barn och ungdom. har 19 av landets 147 folkhögskolor och får av statsanslaget. Den regionala kulturpolitiken samspelar med den nationella. En konstruktiv dialog med staten kring institutionsstruktur, utvecklings- och forskningsfrågor, regionens bidrag till utvecklingen av det nationella kulturlivet och statens intresse av ett aktivt kulturliv i hela landet är utomordentligt viktig. Turistregion En utvecklad turism kan kraftfullt bidra till tillväxt och utveckling i regionens olika delar. Verksamheten för turism organiseras i inom fyra områden: Produkt- och affärsutveckling Destinationsutveckling och utveckling av IT Operativ marknadsföring Forskning, utveckling och analysarbete. Ett jämsides arbete med kultur, fiske och matkultur sker. En målsättning finns att utnyttja turistresurserna också som räknas som lågsäsong. är värd för ett flertal internationella mässor och evenemang. Integrationsregion är ett ansvar för alla sektorer i samhället. Den etniska mångfalden med människor från olika kulturer och språkområden är angelägen. Kompetensen hos många invandrare är en kompetens som är dåligt utnyttjad. gör t ex insatser för att underlätta för personer med utländsk läkarutbildning att få svensk legitimation. Här finns såväl tillväxtpotential som utvecklingsmöjligheter. Det är viktigt att finna en strategi för att driva en positiv utveckling. Den kommunala utjämningen ska uppmärksamma segregationsproblemen bättre. BILAGA: Statsanslag År Grundutbildning Forskning/ forskarutbildning Statsanslag totalt 1997 454 939 334 173 789 112 1998 466 411 344 873 811 284 1999 470 470 346 849 817 319 2000 485 638 350 074 835 712 2001 572 799 362 881 935 680 / forskarutbildning Statsanslag totalt 1997 1 015 911 276 239 1 292 150 1998 1 002 803 279 242 1 282 Hälsohögskolan Väst i Statsanslag År Grundutbildning Forskning/ forskarutbildning Statsanslag totalt 1997 5 604 5 604 1998 7 252 7 252 1999 7 480 7 480 2000 2001 Hälsohögskolan Väst i Statsanslag År Grundutbildning Forskning/ forskarutbildning Statsanslag totalt 1997 6 581 6 581 1998 7 000 7 000 1999 2000 2001 / forskarutbildning Statsanslag totalt 1997 124 840 6 154 130 994 1998 162 381 9 212 171 593 1999 167 212 9 264 176 476 2000 189 604 10 129 199 733 2001 224 312 / forskarutbildning Statsanslag totalt 1997 92 808 9 889 102 697 1998 123 691 12 997 136 688 1999 126 093 13 071 139 164 2000 138 411 13 193 151 604 2001 183 721 /Statsanslag År Grundutbildning Forskning/ forskarutbildning Statsanslag totalt 1997 75 750 5 418 81 168 1998 93 212 8 467 101 679 1999 113 502 8 515 122 017 2000 126 254 8 594 134 848 2001 163 603 i / forskarutbildning Statsanslag totalt 1997 4 816 4 816 1998 4 865 4 865 1999 2000 2001 i / forskarutbildning Statsanslag totalt 1997 20 403 20 403 1998 10 412 10 412 1999 2000 2001 Högskolornas forskningsmedel för har inte gått att få fram i sin helhet. De redovisas i efterhand i årsredovisningarna. Källor: NU-databas för åren 19972000. Uppgifterna för är tagna ur Statsliggaren.