ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02A311 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A311av m.fl. (s)Lönebidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidragen. Motivering Situationen på arbetsmarknaden har förbättras och målet om fyra procents öppet arbetslösa har nåtts vilket vi anser vara mycket positivt. Tyvärr är inte läget på arbetsmarknaden för personer med arbetshandikapp lika positivt. Oberoende av konjunkturläget har arbetshandikappade svårt att få arbete. Lönebidrag är en mycket bra arbetsmarknadspolitisk åtgärd för att underlätta för personer med olika funktionshinder att komma in på arbetsmarknaden. Vi vet också att många samhällsnyttiga arbetsinsatser utförs av lönebidragsanställda inom en mängd olika områden. Lönebidraget har utvärderats och har visat sig vara samhällsekonomiskt lönsamt. AMV har inte uppnått målet att minst 56.000 arbetshandikappade i genomsnitt ska vara sysselsatta med lönebidrag eller OSA, utan resultatet är i genomsnitt drygt 2.000 färre . En förklaring som framkommit till att målet inte nåtts är bland annat att beloppet för den lönebidragsgrundande lönekostnaden är för låg för att vissa arbetsgivare ska anställa. Däremot har AMV nått målsättningen att den genomsnittliga bidragsnivån för lönebidrag förutom allmännyttiga organisationer ska uppgå till högst . Nivån uppgick till . Vår bestämda uppfattning är att man ska vara varsam när det gäller att successivt reducera bidragsnivån på lönebidragen vilket även resultatet tyder på. Det är bättre att en person med arbetshandikapp har ett arbete än står utanför arbetsmarknaden och dessutom är det mer lönsamt ur samhällsekonomisk synpunkt. Vi anser att det är bra att regeringen nu aviserar att göra en samlad översyn av hur de arbetshandikappades ställning ska stärkas på framtidens arbetsmarknad och då utgår vi ifrån att bland annat dessa frågor kommer att belysas! En annan mycket viktig fråga för de arbetshandikappade med lönebidrag är det så kallade taket. är den högsta bidragsgrundade månadslönen för personer med lönebidrag . Denna nivå är oförändrad ! Om inget görs så kommer löneklyftorna att öka än mer mellan personer utan arbetshandikapp och de med olika arbetshandikapp som påverkar produktionskapaciteten. Ojämlikheten kommer att öka än mer vilket vi anser vara oacceptabelt. Vi anser att det är bra att regeringen nu aviserar att göra en samlad översyn av hur de arbetshandikappades ställning ska stärkas på framtidens arbetsmarknad, och vi utgår ifrån att en höjning av taket för lönebidragen särskilt beaktas. () () ()
mot · GP02A312 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A312av och ()Äldre arbetskraft Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta tillvara äldre arbetskrafts erfarenheter och kunskaper. Motivering En studie har presenterats som visar att arbetsgivaren i gemen har relativt negativ inställning till äldre arbetskraft. av de tillfrågade arbetsgivarna i studien anger att de sällan eller aldrig nyanställer personer ! I genomsnitt anser varannan arbetsgivare att äldre personer har svårare att ta till sig förändringar på arbetsplatsen och att yngre är bättre utbildade. Vidare har arbetsgivare vid arbetsplatser som domineras av yngre personer en mer positiv inställning till äldre yrkesarbetande jämfört med arbetsgivare vid arbetsplatser som domineras av äldre. Måhända känner de på sig att de flesta arbetsplatser mår väl av en blandning av yngre och äldre och deras olika kompetens och livserfarenheter. I praktiken är det dock få som nyanställer äldre personer och detta anser vi måste förändras, så att äldres erfarenheter tas tillvara på arbetsmarknaden. När aktivitetsgarantin infördes förutspåddes att de äldre skulle få en relativ hög representation inom densamma, vilket även har varit fallet. av samtliga långtidsinskrivna är i åldersgruppen . Det visar liksom vid tidigare undersökningar att ju äldre personerna är, desto svårare har de att komma tillbaka till arbetslivet. Aktivitetsgarantin är ett flexibelt och bra program för de flesta, men det finns personer som har deltagit i programmet sedan det startades och trots detta inte fått något arbete på den öppna arbetsmarknaden. Problembilden för dessa personer varierar, men många av dem är äldre och då nyanställer inte arbetsgivare dem, vilket studien också påvisar. Ett särskilt anställningsstöd för långvarigt arbetslösa har införts och det är bra men det är inte tillräckligt anser vi. Vi har varit och träffat många 50+ som är arbetslösa och de flesta av dem anser att aktivitetsgarantin är bra. Men efterlyser de ytterligare steg inom arbetsmarknadspolitiken när aktivitetsgarantin inte räcker till. Efter att ha tagit del av de synpunkter som förts fram så vill vi föreslå förändringar inom arbetsmarknadspolitiken. Vi anser att någon form av förstärkt aktivitetsgaranti eller att alternativa sysselsättningar för äldre lokalt bundna arbetslösa inrättas eller att det särskilda förstärkta anställningsstödet erbjuds från och med . Dessa förslag ska ses som ett led i äldre arbetskrafts möjlighet till utveckling och till ett arbete på öppna arbetsmarknaden som deras erfarenheter och kunskaper tas till vara. () ()
mot · GP02A313 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A313av och ()Arbetsförmedling i konkurrens Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av arbetsförmedling i konkurrens. Motivering Arbetsförmedlingens brist på förmåga och insikt är känt . Av alla som nyanställdes 1999 hade fått information om anställningen genom den offentliga arbetsförmedlingen. av alla nyanställningar skedde på annat sätt. Arbetsförmedlingens monopolsituation är en byråkratisk maktfaktor, nära besläktad med regeringens politik och de är därför kommunicerande kärl. () har också i årets rapport till regeringen granskat arbetsförmedlingarnas effektivitet och skriver med anledning av sin kritik mot arbetssättet: Enligt RRV bör förmedlingarna ges bättre förutsättningar för att arbeta tillväxt- och företagsinriktat. RRV vill uppmärksamma regeringen på att det är angeläget att utformningen av verksamhetsstyrningen ses över så att statsmakternas uttalade tillväxtambitioner i arbetsmarknadspolitiken får genomslag dels i de verksamhetsmål som regeringen sätter upp för AMV och dels i AMV:s egna metoder för resursfördelning. RRV anser att detta bland annat kan ske genom att regeringens mål för verksamheten och AMV:s modell för resursstyrning tydligare utformas så att lediga platser och ett företagsinriktat arbetssätt tillmäts en större vikt än . Av ovan framgår att möjligheten för arbetsförmedlingen att arbeta flexibelt är minimal. En avveckling av dagens arbetsförmedling är nödvändig liksom en utveckling av fler och fristående arbetsförmedlingar är nödvändigt för konkurrensens skull, men mest av allt för jobbens skull. () ()
mot · GP02A320 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A320av och ()Överhoppningsbar tid Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överhoppningsbar tid för förtroendeuppdrag. Motivering Ett förtroendeuppdrag inom kommun, landsting eller riksdag räknas i a-kassans regler inte som reguljärt arbete. Det innebär att en förtroendevald efter sitt uppdrag inte kan räkna tiden som förtroendevald som arbete. Den räknas heller inte som överhoppningsbar tid som t.ex. studier gör. I dagens samhälle har vi svårt att rekrytera yngre människor till förtroendeuppdrag. En orsak är att tar du som arbetslös på dig ett uppdrag som förtroendevald står du utan ersättning efter mandatperiodens slut. Inom finns viss ersättning efter avslutat uppdrag, men det gäller (ofta ). Det är endast de som garanteras en viss ersättning fram till sin pension. Det är viktigt ur demokratisk synpunkt att vi får alla samhällsgrupper representerade som förtroendevalda. Med dagens regler förhindrar man yngre människor utan fast anställning att kunna tacka ja till ett förtroendeuppdrag. Med anledning av det borde förtroendeuppdrag också räknas som överhoppningsbar tid för att få rätt till ersättning från a-kassan. () ()
mot · GP02A321 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A321av och ()Utbildning i företag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning i företag. Motivering Dagens regler innebär att man kan söka stöd för utbildning av anställda om man plockar in en långtidsarbetslös ersättare för den som är i utbildning. Avsteg från kravet på ersättare kan ske om man permitterat eller sagt upp anställda och de genom utbildning kan behålla anställningen eller få ett nytt arbete. när vi riskerar att gå in i en lågkonjunktur är möjligheterna små att få utbilda personalen innan det går så långt som till uppsägning eller permittering. I många små och medelstora företag är det inte ovanligt att man är mycket försiktig med att säga upp personal eftersom kostnaden för att nyanställa är hög, och relativt sett belastas företaget hårt för varje ny som skall läras upp. Denna försiktighet och rädsla för att vidta åtgärder är vid en första anblick positiv för den anställde, men vid en långvarig och kraftig nedgång kan det tyvärr leda till att hela företaget äventyras. Utbildning i företag kan aldrig nog stimuleras för att överbrygga svackor, bättra på personalens kompetens och ge möjligheter till att möta nya kunskaper och krav. Arbetslivet, företagens produkter och dess omvärld förändras i en allt snabbare takt. De företag som inte inser behovet av att utveckla och utbilda sina anställda riskerar att slås ut. Tyvärr är också de personer som arbetat på denna typ av företag ohjälpligt efter när de kommer ut på den öppna arbetsmarknaden efter att företaget de arbetat på inte klarat av omställningen. Därför bör det ur samhällets synvinkel vara intressant att hjälpa till med utbildningsinsatser för att överbrygga svackor i konjunkturen, både av hänsyn till den anställde och för att behålla ett varierat näringsliv med många små företag. Utbildning i företag borde vara möjligt för små och medelstora företag, t.ex. upp till 50 anställda, att erhålla också i konjunktursvackor som ett alternativ till uppsägningar eller permitteringar. Utbildningsstöd skall kunna erhållas för av den totala kostnaden (samma beräkningsregler som dagens företagsutbildning) och skall ha till syfte att stärka den anställdes kompetens för att möta nya krav inom företagets verksamhetsområde. För att passa dessa små företag bör i detta avseende den spärr om stöd med högst för företagsspecifik utbildning tas bort. Vi tror att en liknande insats från samhällets sida skulle vara till stor nytta för företag och anställda om vi riskerar att gå in i en period med lägre takt i konjunkturen. () ()
mot · GP02A322 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A322av Skånberg och ()Sabbatsår Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att införa ett sabbatsår. Motivering Obalansen är stor mellan dem som har arbete och arbetar för mycket, och dem som inget arbete har och känner sig utanför samhällsgemenskapen. Många skäl talar för att det bör göras möjligt att ta ett sabbatsår för människor . Det skulle öka livskvaliteten för de människor som vill få en paus i sitt yrkesverksamma liv för resor, vidareutbildning eller andra personliga projekt. Ett sabbatsår skulle också lätta trycket på arbetsmarknaden och ge tillfälle för arbetslösa att få vikariat, och därmed få praktik. Ofta är det just bristen på praktik, eller yrkesverksamhet i närtiden, som hindrar arbetslösa, främst ungdomar och kvinnor, att komma ut på arbetsmarknaden. Ett sabbatsår skulle ge möjlighet att hjälpa barn och barnbarn med barntillsyn när man verkligen behövs och ännu är i en ålder då man fortfarande orkar, liksom att hinna och orka ha omsorg om sina åldrande föräldrar. Det skulle kunna ge möjlighet att under en ettårig försöksperiod få tillfälle att pröva ett nytt yrke, t.ex. som konstnär, författare eller annan kulturarbetare, yrken som kan vara svåra att försörja sig på innan man blivit etablerad. Ett sabbatsår, taget åren närmast pensioneringen, skulle kunna vara en förberedelse för ett meningsfullt och kreativt liv som pensionär. En utredning bör skyndsamt tillsättas för att kartlägga alternativa finansieringsmöjligheter. Bland alternativen kan beaktas att överföra pengar från a-kassan till den som tar sabbatsår och därmed ger tillfälle för en arbetslös att få arbete, eller genom förtida uttag ur egen intjänad pensionsrätt. Utredningen bör också överväga de dynamiska effekter som uppstår genom minskad arbetslöshet och de samhällsekonomiska vinster som därmed kan göras. Skånberg (kd) ()
mot · GP02A326 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A326av och ()Självdeklaration beträffande arbetsmiljön Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att självdeklaration beträffande arbetsmiljön på varje arbetsplats skall bli obligatorisk. Motivering 100 000 svenskar är långtidssjukskrivna. En stor del av dessa sjukskrivningar beror på dålig arbetsmiljö. Samhällets metoder för att förmå arbetsgivarna att förbättra arbetsmiljön i näringsliv och förvaltning har varit otillräckliga. Ofta förbättras arbetsmiljön inte förrän en allvarlig olycka inträffar. Inte ens ett stort antal långtidssjukskrivna på en arbetsplats räcker för att bristerna i arbetsmiljön ska åtgärdas. över arbetsmiljö, , saknar tillräckliga resurser och befogenheter för att tvinga arbetsgivarna att undanröja brister i arbetsmiljön. Arbetsgivarna behöver, med hjälp av lagändring, tvingas till att agera och därför bör en självdeklaration av arbetsmiljön införas. får svenska folket deklarera. Därmed avgörs hur mycket var och en ska betala i skatt. Den som kommer med felaktiga uppgifter eller utelämnar information kan ställas till svars och får bakläxa på sin självdeklaration. På samma sätt bör varje svensk arbetsplats en gång genomföra en självdeklaration av arbetsmiljön. bör få till uppgift att göra blanketter för ändamålet och genom stickprov kontrollera sanningshalten i uppgifterna. Felaktiga uppgifter ska leda till böter enligt bestämda tariffer. Dålig arbetsmiljö ska leda till besök av och lagenliga krav från samma myndighet. () ()
mot · GP02A327 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A327av m.fl. (s)Drogtester till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av lagstiftning om droger i arbetslivet. Motivering Människor med alkohol- och drogproblem möter vi överallt i vårt samhälle. Vi skall därför inte vara främmande för att anställda inom alla branscher kan ha problem av denna karaktär. Vad vi kan utgå ifrån är att problem existerar, d.v.s. att det bland oss finns ett antal anställda med missbruksproblem. I detta perspektiv måste slutsatsen bli att vi, så långt det någonsin är möjligt, måste verka för att förhindra att missbruksproblem uppstår. Det är också nödvändigt att anställda som redan har missbruksproblem får lämplig hjälp och stöd. I första hand skall detta arbete bedrivas av omtanke om våra medmänniskor, men också av ekonomiska skäl. Missbruk av alkohol och/eller andra droger drabbar, förutom den enskilde, människor i hans eller hennes omgivning. I första hand gäller detta anhöriga, men även arbetsgivare och arbetskamrater. Det ligger i allas vårt intresse att göra vad vi kan för att hjälpa dem som har problem eller befinner sig i riskzonen. Vi måste också vara beredda att samarbeta med anhöriga. Syfte med drogtester är att säkerställa alkohol och drogfria arbetsplatser att förebygga missbruk och förhindra utslagning att säkerställa en god arbetsmiljö och på det sättet förebygga risker för ohälsa och olycksfall. Hur ser det ut på arbetsplatserna? Vi vet att det finns företag och arbetsplatser som genomför drogtester utan att det finns regler eller insyn i verksamheten. Vidare ställer olika företag krav på sina under entreprenörer att få drogtesta deras anställda. Hur är rättssäkerheten? Ett företag som bestämmer sig för att drogtesta sina anställda behöver inte motivera vad man ska testa. Den enskilde som utsätts för drogtesterna har inget val. Den som nekar att göra testerna riskerar att bli uppsagd. underentreprenör riskerar företaget att förlora ordern/arbetet om inte drogtest genomförs. Söker man ett arbete och företaget har som policy att drogtesta före anställningen blir man tvungen att drogtesta sig om man vill ha ett arbete. Företagen har sedan tillgång till testresultaten, vilka kan innehålla känsliga uppgifter för den enskilde. Det finns inget regelverk för hur företag utanför myndigheter och sjukvård ska hantera testresultat av drogtester. Lagstiftning Vi föreslår lagstiftning för att säkerställa rättssäkerheten för den enskilde. Vidare behöver det klargöras under vilka villkor som testen görs samt vem som har rätt att utföra testerna. Det är viktigt att sekretess och den personliga integriteten ut. Det handlar också om en arbetsmiljöfråga för alla. Motionären föreslår att regeringen lagstiftar om drogtester i arbetslivet och beaktar det som motionen har tagit upp. () () () () () () () () () () () () ()
mot · GP02A329 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A329av Elisebeht m.fl. (s)Informationsinsats om diskrimineringslagarna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en offensiv informationsinsats om diskrimineringslagarna. Motivering Arbetsplatsen ska vara fri från diskriminering. Det måste finnas en maktbalans mellan arbetsgivare och arbetstagare. Ett av kraven är att ingen skall behöva bli godtyckligt behandlad av sin arbetsgivare eller av sina kollegor. Diskriminering i alla dess former måste motarbetas. trädde tre nya lagar om diskriminering i kraft. De handlar om diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, funktionshinder samt etniskt bakgrund. Lagstiftningen omfattar allt från anställningsförfarandet till dess att man slutar. Det kan handla om trakasserier, hot och våld på arbetsplatsen, men också lönediskriminering, befordran och avskedsdiskriminering för att nämna några. De fyra nu befintliga diskrimineringslagarna diskriminering på grund av sexuell läggning, funktionshinder eller etnisk bakgrund samt jämställdhetslagen skiljer sig dock något från varandra vad det gäller tillämpning av lagstiftningen och hur yttringar av diskrimineringen ter sig. Därför finns det myndigheter och ombudsmän , och som ska se till att lagarna efterlevs. Det har gått lagstiftningen trädde i kraft, och vi kan konstatera att lagarna inte fått fotfäste i folks medvetande . diskrimineras folk på arbetsplatserna, och lagstiftningen fungerar inte tillfredsställande då de personer som arbetar med lagarna inte har kunskap att tillämpa dem eller inte kan identifiera diskrimineringen. En handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering överlämnades till där detta är en del. I handlingsplanen skriver man att en utredning som har att utreda ett utvidgat skydd mot diskriminering ska ges ett tilläggsdirektiv att bland annat överväga möjligheterna till en generell lagstiftning mot diskriminering. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . En kraftig informationsinsats måste ändå genomföras för att de fyra diskrimineringslagarna skall synliggöras och ge varje individ kunskap för att kunna stoppa diskrimineringen på arbetsmarknaden. Detta viktiga arbete får inte stagnera i väntan på att utredningen skall bli klar. Varje individ måste ges kunskap om vad de skall göra ifall de ser någon bli diskriminerad i arbetslivet och i samhället i övrigt. fattade beslut om att utbilda alla de fackligt förtroendevalda i dessa frågor. Det var ett viktigt beslut. Vi måste också ta samma viktiga beslut vad gäller övriga samhället. Vi måste tydligt visa var gränserna går om vi ska nå målet att ingen ska bli diskriminerad i arbetslivet på grund av det faktum att man är kvinna, handikappad, homo- eller bisexuell eller invandrare. Elisebeht () () ()
mot · GP02A331 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A331av m.fl. (s)Sysselsättning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att särskilt uppmärksamma hur sysselsättningsgraden för utsatta grupper utvecklas efter att målet om i arbete eller studier har uppnåtts i riket. Motivering kunde vi notera att målet om att pressa ner arbetslösheten till högst hade uppnåtts. Siffran var viktig, och stod det för mer än statistik: enskilda människor hade fått jobb eller utbildning i stället för att tvingas möta arbetslöshetens bistra verklighet. Det har betytt oerhört mycket för familjer och deras köpkraft, för enskilda och deras självförtroende. har det varit och är också framöver en mycket väl medveten socialdemokratisk politik, en grundförutsättning för att alla ska få del av välfärden. Den politiska ambitionen går vidare. Sysselsättningsgraden ska , något som nästan tangerades . Det är ett viktigt mått eftersom det också visar alla dem som inte ens anmäler sig arbetslösa. Det är viktigt för att fånga in alla samhällsgrupper. Vi är övertygade om att vi lyckas. Inte bara som en månadsstatistik utan som en verklig förbättring för enskilda människor och familjer. kan vi som storstadsbor känna anledning att varna för framtiden: Även om arbetslösheten sjunker och sysselsättningsgraden pekar på stora framsteg finns det alltid grupper som har svårare på arbetsmarknaden. Det handlar om människor som ofta har god utbildning som kommit till och vars kunskaper faktiskt slösas bort. Det handlar om ungdomar som inte får fotfästet på arbetsmarknaden, om kvinnor som tvingas till lågbetalda deltidsarbeten osv. Vi ser i vår region att just storstadsvillkoren är svårare än på andra håll. Även om konjunkturen förbättras har många grupper svårt att få ett arbete. Andelen 2064-åringar som förvärvsarbetade i var enligt en rapport från och i 43,9. Det kan t.ex. jämföras med de västra förorterna i där arbetade. Samma rapport pekar på att ligger på , på 75,8. I låg förvärvsfrekvensen på för män och för kvinnor. Statistiken varierar säkert och en del har förbättrats sen rapporten togs fram. Men inget tyder på att själva grunden har ändrats: segregationens uttryck i väldigt stora skillnader i hur människor kan försörja sig eller utbilda sig. Redan nu görs insatser för att de med större problem att få arbete ska kunna få extra stöd. får också särskilda resurser för att kunna göra riktade insatser till grupper som har svårare än andra att få ett arbetet. Runt om i både vårt län och i landet görs insatser där myndigheter samverkar för att stödja enskilda. Allt detta är viktigt och bra och det behövs verkligen om kampen för full sysselsättning också ska gälla stora grupper av vårt läns invånare. Alla måste få vara med ingen ska lämnas utanför. Därför är det angeläget att särskilt uppmärksamma situationen för invånarna i de utsatta bostadsområdena och hur deras möjligheter till jobb och utbildning kan förbättras. Målet om full sysselsättning måste också gälla dem. () () () () () () ()