mot · GP02Fi293 · 2001-10-05 00:00:00 — Målsättningen är att minska de regler som kringgärdar svenska företag samt att kvarvarande regler skall vara långsiktiga och överblickbara för företagaren. Detta arbete bör genomgå en oberoende granskning av . Det finns även anledning att göra en översyn av de förordningar och regler som myndigheter utarbetat som komplement till den översyn av gällande lagstiftning som sker. har i en motion med anledning av regeringens redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag (skr. 2000/01:143), lagt förslag på hur det fortsatta arbetet skall drivas vidare. 4.2.9.2 Kvinnors företagande Även om utvecklingen inom kvinnors företagande var stor har en avmattning skett. Detta kan förklaras med en bristande jämställdhet när det gäller förutsättningar för företagande. Kvinnor har i allmänhet svårare än män när det gäller möjligheten att få fram riskkapital vid start av företag. I vissa fall betraktas även kvinnor ha en sämre kreditvärdighet än män, enbart beroende på sitt kön. För att även kunna garantera tillväxt och välfärd är det viktigt att det startas fler företag och att de befintliga företagen utvecklas och växer. I detta arbete har kvinnors företagande en stor uppgift att fylla. Som ett led i att förbättra förutsättningarna inrättades särskilda företagarlån för kvinnor på initiativ från . Dessa kvinnolån, som administreras av , har haft stor betydelse för framväxten av fler kvinnliga företagare. Statistik från visar att av totalt ca 15 000 utestående lån har tecknats av kvinnor. Detta avspeglar andelen nystartade kvinnliga företag . Om statistiken bryts ned till hur fördelningen av hur de utlånade medlen är fördelade visar sig en annan bild. Av ca är utlånade till kvinnliga företagare. En närmare översyn av den ur jämställdhetsperspektiv snedvridna utlåningen inom bör göras. I samband med att de särskilda kvinnolånen inrättades utformades även en modell för att ytterligare stimulera kvinnors företagande. I modellen ingick särskilda satsningar på resurscentrum för kvinnor och särskild affärsrådgivning för kvinnor. Satsningen på resurscentrum för kvinnor inrättades på försök och har sedan övergått till att drivas på regional och ideell basis. De särskilda affärsrådgivarna för kvinnor avskaffades 2000 och en utvärdering sker . Det kan redan konstateras att denna modell har slagit väl ut och har haft en stor betydelse för den positiva utvecklingen inom kvinnors företagande. Regeringen bör därför ta initiativ till att tillföra resurser så att modellen med kvinnliga affärsrådgivare, resurscentrum för kvinnor och kvinnolån kan permanentas. 4.2.9.3 Jord- och skogsbrukets konkurrenskraft Svenskt jord- och skogsbruk är i stora delar landsbygdens motor. Näringarna sysselsätter många människor både direkt och indirekt. Att säkerställa jord- och skogsbrukets fortlevnad är därför en fråga som rör fler än dem som är direkt sysselsatta inom näringarna. Det är nödvändigt att svenskt jord- och skogsbruk ges lika villkor som sina konkurrenter. Ett livskraftigt svenskt lantbruk är en förutsättning för att bevara det öppna landskapet som så många människor har glädje av. Ett jordbruk med miljöhänsyn och god djuromsorg har en självklar plats i det ekologiskt uthålliga . Flera av våra strängare regler för jordbruket leder till högre kostnader för bönder. En del av dessa kostnader är nödvändiga för att säkerställa bland annat en god djuromsorg, men den svenske bonden dras också med särskatter jämfört med sina konkurrenter. lantbrukare måste ges lika villkor som sina konkurrenter. Det betyder att den så kallade ryggsäcken måste lyftas av. vill sänka skatten på diesel för jord- och skogsbruket ner till EU-snittet på en krona. Det betyder att jord- och skogsbrukets ryggsäck lättas med . Vidare vill ta bort kväveskatten på handelsgödsel (i lättad skattebörda) samt ta bort självrisken i el- och eldningsoljebeskattningens likställande med industrins skattenivåer (100 miljoner i minskad skattebörda). Sammantaget innebär detta att jord- och skogsbrukets skattebörda minskar med sammanlagt . Utöver att ryggsäcken lyfts av genomförs satsningar på forskning och utveckling inom livsmedels- och jordbrukssektorn, nationella medel tillförs för att kompensera de dåliga svenska förhandlingarna i samband med landsbygdsförordningen och mer medel tillförs för att bekämpa smittsamma djursjukdomar. Mer om jordbruket finns i jordbruksmotion. 4.2.9.4 Ung kultur i hela landet Kulturen betyder oerhört mycket för barns och ungdomars utveckling, för att skapa arbetstillfällen, företagande och kreativa miljöer. Den traditionella svenska kulturpolitiken är på sin höjd anpassad till de äldre generationernas ideologi, livsvärden och preferenser, men överensstämmer dåligt med ungdomars värderingar. Därför behövs Ung kultur för unga, av unga och med unga. Kulturen skall ske på ungdomars egna villkor och oberoende av vuxnas ambitioner. Vuxna vet och förstår att ungdomar själva vill vara med och utforma sin egen kultur och olika kulturprojekt, detta till trots glömmer vuxna allt som oftast bort detta. Ofta presenteras redan färdiga projekt för ungdomar. Syftet och formen på projektet är redan klart. Det enda som saknas är ungdomarna. I debatten om ung kultur, hur ung kultur skall kunna lyftas fram och utvecklas, fokuserar vi oss ofta på pengar. Egentligen är det inte pengarna som är det största problemet utan det faktum att vuxna måste våga ta steget och släppa fram ungas idéer och inte bromsa upp ungdomar genom att förmedla en attityd där allt verkar omöjligt. Ungdomar har egna idéer och vill något eget. Därför är det viktigt att inte degradera ungdomar till rollen som deltagare i olika kulturprojekt, utan i stället se till att de har rollen som initiativtagare. Det är en viktig ungdomspolitisk uppgift att skapa ett ökat utrymme för ungdomars eget skapande och för ung kultur. anser att , utöver regeringens anslag, bör tillföras extra resurser som skall gå till en särskild satsning på ung kultur i hela landet. Vi föreslår i ett första skede att skall anslås till för att sedan efter ansökan fördelas ut till de kommunala ungdomsråden eller motsvarande. utökas KUL-bidraget till att omfatta 290 miljoner, det vill säga ca per kommun. Det är mycket viktigt att ungdomarna på orten själva får bestämma hur resurserna skall fördelas och att de inte går via kommunerna. Exempelvis kan pengarna fördelas via kommunens ungdomsråd där sådana finns. Även de ungdomar som inte tillhör någon förening skall kunna ta del av dessa pengar. Detta för att utveckla det kulturella utbudet för ungdomar, med ungdomar och av ungdomar i hela landet. 4.2.10 Miljödriven utveckling ska vara ett föredöme på miljöområdet och en offensiv kraft i omställningen mot ett globalt ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart samhälle. Medlemskapet i EU måste nyttjas för att komma tillrätta med de gränsöverskridande miljöproblemen. bör verka för ökad överstatlighet på miljöområdet inom EU. Därtill måste gemensamma miniminivåer för miljöskatter på EU-nivå användas som ett instrument i omställningen av samhället. Regeringen är alltför passiv i detta arbete. EU-utvidgningen måste drivas med kraft, inte minst för miljöns skull. Det är också angeläget att miljöpröva EU:s ekonomi. Om ska kunna vara en trovärdig aktör inom EU och andra internationella fora krävs att vi städar framför egen dörr. får därför inte agera som , då svenska krediter i förhållande till folkmängd bidrar mer till växthuseffekten än något annat land. Vad som behövs är klimatneutrala och klimatpositiva krediter. Det civila samhället spelar en avgörande roll i omställningen mot ett hållbart samhälle. Att stärka det civila samhället är därför oerhört viktigt. Här brister regeringen på ett tydligt sätt genom sin ensidiga misstro mot människors inneboende kraft och vilja. En miljödriven utveckling och ett hållbart samhälle kan aldrig kommenderas fram med hjälp av statliga pekpinnar eller enbart genom företagens agerande. Ett starkt civilt samhälle med upplysta människor som utövar sin konsumentmakt och sina demokratiska möjligheter är en av de viktigaste drivkrafterna i en miljödriven utveckling. Den miljödrivna utvecklingen där företag, det civila samhället och staten gemensamt tar ansvar för en hållbar utveckling inrymmer en mycket stor kraft och potential. Den miljödrivna utvecklingen kommer att bli en drivkraft för ekonomisk tillväxt, industriell och mänsklig utveckling och ge ett klimat för företagande och innovationer. De areella näringarna spelar en viktig roll i utvecklingen mot ett hållbart samhälle, dels som producenter av sunda och säkra livsmedel och råvaror för framställning av exempelvis biodrivmedel, dels som basen i ett livskraftigt näringsliv som kan skapa tillväxt i hela landet. 4.2.10.1 och säkra livsmedel och säkra livsmedel är mycket viktigt för människors hälsa, speciellt för våra barn. Livsmedel framställda på ett etiskt och ekologiskt riktigt sätt är en livskvalitetsfråga. Utan tillgång till sunda och säkra livsmedel försämras människors livskvalitet på ett avgörande sätt. Livsmedel ska märkas för att underlätta konsumenternas fria val. vill se en gemensam livsmedelsmyndighet med befogenheter på EU-nivå för att säkerställa livsmedelskvaliteten i hela EU. Som konsument ska man kunna lita på att det är sunda och säkra livsmedel man köper åt sig och sin familj var än i EU man befinner sig. Livsmedel ska märkas så att det fria valet underlättas. Konsumenternas egna organisationer måste stärkas. Myndigheter och verk kan aldrig ersätta människors eget omdöme och egen vilja att ta ansvar. Villkoren för småskalig livsmedelsproduktion och livsmedelsförädling måste förbättras. Ett program för gårdsbaserad livsmedelsförädling bör inrättas. Resurser måste avsättas till forskning och utveckling inom den småskaliga livsmedelssektorn. Banden mellan konsumenter och producenter måste stärkas. och säkra livsmedel är en fråga om livskvalitet och självbestämmande. 4.2.10.2 Biodrivmedel Regeringen påstår sig i budgeten ha lagt fast en skattestrategi för alternativa drivmedel. Tyvärr får konstateras att de skattelättnader som aviseras inte räcker till. En strategi med en längre horisont måste utarbetas. Det är angeläget att fler projekt får möjlighet att starta produktion av etanol och andra biodrivmedel. Potentialen för produktion av etanol och andra biodrivmedel är stor i . För att skapa möjligheter för fler anläggningar för produktion av biodrivmedel avsätter totalt för pilotprojekt, vilket är dubbelt så mycket som regeringen avsätter. utgår från att regeringen i den aviserade klimatpropositionen kommer att lägga fram ytterligare förslag som kan lägga grunden för ett grönt transportsystem. 4.2.11 Fungerande bostadsmarknader i hela landet lider av både bostadsbrist och bostadsöverskott, beroende på var man befinner sig. Och obalansen tilltar. Det är en bild av den regionala klyvningen av landet. Lösningen på problemen med brist på bostäder i storstadsområdena och överskott i utflyttningsbygder är inte att subventionera flyttning av husen, eller att låta statliga fastighetsbolag köpa tomma hus av kommunala bostadsbolag. Det är en i ordets rätta bemärkelse centralistisk lösning. En förutsättning för att kunna forma en bostadspolitik som löser dagens problem och framtidens utmaningar är att ha insikten om de diametralt skilda förutsättningar och problem som råder på bostadsmarknader i olika delar av landet. När bostadsmarknaderna skiljer sig åt som de gör fungerar inte en bostadspolitik efter modellen en-storlek-passar-alla. Bostadspolitiken måste utgå från lokala förutsättningar och behov. För att komma till rätta med bostadsbristen i de kommuner som har underskott på bostäder är det två övergripande åtgärder som behöver göras. Det behöver byggas mer bostäder och kommunikationerna behöver förbättras för att minska trycket på de bostadsmarknader som är överhettade. Det går att förbättra bostadsbristen i storstadsområdena betydligt genom att förbättra kommunikationerna inom regionerna, men också till bostadsmarknader i näraliggande regioner. Med förbättrade kommunikationer ökar möjligheterna för människor att bo mer perifert i regionen eller att välja boende i en näraliggande region. Detta medför inte bara att trycket på de överhettade bostadsmarknaderna i storstadsregionerna blir lägre. Det innebär också utvecklingsmöjligheter för städer och bygder runt storstäderna. Med goda kommunikationer har boende i tätortsnära landsbygd en väldigt hög utvecklingspotential. Att bo på landet, men ändå kunna ta del av arbets- och kulturutbud i en stor stad, innebär för många en hög livskvalitet. Goda kommunikationer löser bara en del av bostadsbristen i storstadsområdena och på universitets- och högskoleorter. För att på allvar komma till rätta med bostadsförsörjningen behöver byggandet, framförallt av hyresbostäder, öka. Trots ett skriande behov av bostäder, framförallt i storstadsområdena och på universitets- och högskoleorter, är intresset för att bygga hyreslägenheter lågt. Merparten av de flerbostadshus som byggs är bostadsrätter. räknar med att av de bostäder som börjar byggas blir hyreslägenheter. Av dessa kommer att vara någon form av specialbostad, till exempel äldre-, handikapp- eller studentbostäder. Regeringens investeringsbidrag för hyreslägenheter räcker uppenbarligen inte för att kompensera för höga skatter och stelbenta regler. Det främsta incitamentet för att investera i och bygga hyresfastigheter är att det går att få en rimlig avkastning på det satsade kapitalet. Incitament för att bygga hyresbostäder skapas inte genom centralstyrning eller nya bidragssystem. Det viktiga är istället att få ned byggnads- och boendekostnaderna, och då är det snarare fungerande konkurrens på byggmarknaden samt lägre skatter och avgifter på boendet som är avgörande. Förutsättningarna för nyproduktion måste vara sådana att byggande av flerfamiljshus är attraktivt för såväl privata som allmännyttiga fastighetsägare. Vid sidan av att få ned byggkostnaderna är ett väl fungerande hyressättningssystem avgörande för att det ska bli intressant att förvalta och bygga nya hyresbostäder. Det är nödvändigt att reformera hyressättningssystemet. Inriktningen på reformeringen bör vara att göra bruksvärdessystemet mer flexibelt och få det att fungera som det var tänkt när det infördes ett system byggt på avtalsfrihet, men med ett starkt besittningsskydd. En viktig anledning till att det byggs för lite i är att bostadssektorn är hårt beskattad. fungerar boendet i praktiken som en källa för skatteintäkter. Det stora skiftet skedde i samband med skattereform. Sänkta inkomstskatter finansierades till stor del genom höjda indirekta skatter och avgifter som drabbade boendekostnaderna. Hyrorna höjdes realt i hela beståndet och kostnaderna steg ännu mer för nybyggda bostäder. Om man till dessa höjda skatter på boendet lägger att subventionerna har trappats ned är det inte svårt att förstå varför boendekostnaderna ökat dramatiskt. går i genomsnitt en tredjedel av hushållens disponibla inkomster till boendet. Inget annat OECD-land har så höga boendekostnader. anser inte att boendet kan reduceras till vilken skattekälla som helst, med huvudsaklig uppgift att ge tillskott till statskassan. Boendeskatterna måste sänkas. Utgångspunkten för förslag till skattesänkningar inom bostadsområdet är att människorna ska få lägre boendekostnader och att det skapas neutralitet mellan boendeformer. Dagens beskattning av småhus är närmast att betrakta som ett lotteri. Det hjälper inte med begränsningsregler när taxeringsförfarandet inte ger någon rättssäkerhet. Den viktigaste åtgärden är därför att på tilläggsbudget frysa taxeringsvärdena nivå. I kombination med successivt sänkt skattesats innebär detta att alla småhusägare får lägre boendeskatt. samlade förslag för att skapa boenden med hög livskvalitet och till rimliga kostnader över hela landet presenteras utförligare i motion 2001/02:Bo325. 4.2.12 Rättstrygghet ger livskvalitet För att alla skall kunna känna trygghet och livskvalitet krävs att vi minskar brottsligheten och ökar det brottsförebyggande arbetet. Brottsutvecklingen kan inte enbart stävjas genom traditionella åtgärder kortsiktiga lösningar inom rättsväsendets ram utan även det brottsförebyggande arbetet måste långsiktigt förstärkas. Tryggheten under barndomen är ofta avgörande för barnets framtid, likväl som bekräftelse från andra och känslan av att betyda något är viktig för självrespekten och den inre tryggheten. Det är främst i familjen som barn får värderingar och normer som följer dem hela livet. Familjepolitiken måste därför utgå från barnens rätt att känna trygghet under uppväxten, och samhället måste självklart erbjuda familjerna stöd i detta arbete. Det är också av avgörande betydelse att de rättsvårdande myndigheterna ges tillräckliga förutsättningar och resurser så att de kan förebygga, upptäcka, beivra och lagföra brott. Situationen inom rättsväsendet lämnar dessvärre mycket i övrigt att önska och är ytterst ansträngd. För att öka rättsväsendets förmåga och effektivitet när det gäller att förebygga och bekämpa brott krävs resursförstärkningar inom framför allt polisen och kriminalvården. tillskjuter därför extra budgetmedel på dessa områden. Polisen har den centrala rollen i arbetet för att motverka brott och våld i samhället, och en viktig förutsättning för detta arbete är att det finns tillgång till polis under dygnets alla timmar i varje kommun och varje stadsdel i de stora städerna. Det behövs därför fler poliser och framförallt fler närpoliser som skall vara synliga i samhället. Närpolisen är nödvändig och möjliggör att polisens arbete i högre grad kan utformas efter lokala behov och förutsättningar. Detta förutsätter i sin tur fler civilanställda inom polisen. Polisväsendet behöver även ett mer effektivt ledarskap och vissa organisationsförändringar är nödvändiga. Kriminalvårdens betydelsefullaste uppgift är att förhindra återfallsbrottsligheten. Utbildning, arbetsträning och social färdighetsträning måste av den orsaken erbjudas de intagna i större omfattning än vad som sker . Programverksamhet som riktar sig till internerna har visat goda resultat och måste därför prioriteras. Detta ökar de intagnas förutsättningar att skapa ett icke kriminellt liv efter frigivningen. Att behandlings- och rehabiliteringsinstanserna för psykiskt sjuka, sexualförbrytare och drogmissbrukare upprätthålls på en hög nivå är också av utomordentlig vikt. 5 Offentliga sektorns utgifter 5.1 Finansiella mål 5.1.1 Statens utgiftstak medverkade aktivt till att budgetprocessen reformerades 1996, vilket bland annat innebar att utgiftstak för de statliga utgifterna infördes. Det har visat sig att införandet av tak för statens utgifter var ett strategiskt riktigt beslut för att få kontroll över utgifterna och därmed kunna sanera statsfinanserna. Under de år med hög tillväxt som följt efter budgetsaneringen har det visat sig att utgiftstaken varit minst lika användbara och viktiga för att hålla igen så att utgifterna inte skjuter i höjden i en högkonjunktur. Utgiftstaken har förhindrat att tillfälligt högre inkomster används för att bekosta varaktigt högre utgifter, vilket annars torde vara en uppenbar risk när och ingår i regeringsunderlaget. Trots utgiftstaken syns det ändå att regeringens budgetpolitik varit expansiv och inriktad på ökade utgifter efter att samarbetet med avslutats. I nedanstående bild över utgiftstakens utveckling syns detta tydligt. lade i vårbudgeten fast budgettak för 20022004 i sitt budgetalternativ. Vi föreslår att dessa budgettak ligger fast. föreslår att utgiftstaken för statens utgifter fastställs till 821 miljarder , 810 miljarder och 830 miljarder . Utgiftstaket är 12 miljarder högre än det tak regeringen föreslår, medan utgiftstaken är 34 respektive 48 miljarder lägre än de tak regeringen föreslår. Orsaken till att utgiftstak är högre än regeringens beror på att flera av de skattesänkningar vi föreslår minskar kommunernas beskattningsbara inkomst. Kommunsektorn kompenseras för minskade skatteinkomster via en höjning av det generella statsbidraget på utgiftsområde 25. 5.1.2 Offentliga utgifter Den offentliga sektorns utgifter beräknas i budgetalternativ till 2002, 1193 miljarder och 1229 miljarder . Den offentliga sektorns utgifter beräknas i budget vara 21, 19 respektive 34 miljarder lägre än med regeringens beräknade offentliga utgifter. Utgiftstak för offentlig sektor Miljarder kronor 2002 2003 2004 Staten inkl. ålderspensionssystemet 821 810 830 Kommunsektorn 527 548 568 Interna transaktioner -213 -165 -169 Summa 1135 1193 1229 Procent av BNP 50,5 50,6 49,9 5.1.3 Överskottsmål och budgetsaldo har satt som mål att de offentliga finanserna på lång sikt skall uppvisa ett överskott på i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykel. har tidigare beslutat att sätta överskottsmålen för av BNP. står bakom detta beslut. Mot bakgrund av de stora osäkerheter som finns i de prognoser som budgeten bygger på anser att det är viktigt att klara ett överskott i de offentliga finanserna på av BNP för vart och ett av åren 20022004. budgetförslag innebär markant lägre utgifter än regeringens budget. Denna stramhet i utgifterna använder vi dels för att sänka skatter, dels för att amortera på statsskulden. Finansiellt sparande offentlig sektor 2002 2003 2004 . C Kommunsektorn 5,0 5,0 0,0 0,0 -1,0 -1,0 Ålderspensionssystemet 54,0 54,0 67,0 67,0 69,0 69,0 Staten (efter skatter/ber. teknisk överföring) -12,0 -8,7 -20,0 -19,4 -19,0 -16,6 Totalt finansiellt sparande 47,0 50,3 47,0 47,6 49,0 51,4 Procent av BNP 2,1 2,2 2,0 2,0 2,0 2,1 Tillsammans med de amorteringar vi gör på statsskulden med inkomster från försäljningar av statlig egendom uppgår amorteringen på statsskulden i budgetalternativ till 65 miljarder och till 59,8 respektive 59,1 miljarder . Regeringens budget bygger på att statsskulden minskar med 25,5 miljarder och med 0,8 miljarder , för att sedan öka med 3,1 miljarder . har statsskulden minskat snabbt, i såväl reala som relativa termer. Det är inte minst en följd av den budgetsanering medverkat till . Den amortering på statsskulden som gjorts har i stor utsträckning skett genom inkomster av engångskaraktär som försäljningar och överföringar och endast till en liten del genom överskott i verksamheten. Trots amorteringarna kommer ränteutgifterna att vara 63, 55 respektive 56 miljarder för enligt regeringens budgetförslag. Nedanstående diagram visar utvecklingen av statsskulden realt och i förhållande till BNP för och regeringens budgetalternativ. eftersträvar en fortsatt amortering av statsskulden, vilket gör att den kommer att sjunka avsevärt snabbare som andel av BNP än med regeringens politik. I vårt budgetalternativ är statsskulden nere på av BNP . Därmed kommer också utrymme att frigöras som kan användas antingen för offentliga utgifter eller för sänkta skatter. En fortsatt amortering av statsskulden är också viktig för att hantera kommande utgiftsökningar i samband med att befolkningen åldras. 5.2 Utgiftsområden 20022004 anslag relativt regeringens () 2002 2003 2004 UO 1 -770 -776 -770 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning -107 -100 -100 UO 3 och uppbörd -30 -30 -50 UO 4 Rättsväsendet 320 510 410 UO 5 och internationell samverkan 0 0 0 UO 6 Totalförsvar 0 0 0 UO 7 Internationellt bistånd 945 225 0 UO 8 Invandrare och flyktingar -557 -658 -529 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 94 219 219 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -3870 -10255 -15610 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -410 -510 -490 UO 12 Ekonomisk trygghet för familj och barn 1800 1380 1000 UO 13 Arbetsmarknad -29485 -32325 -32408 UO 14 Arbetsliv 20013 21935 22064 UO 15 Studiestöd -1384 1636 1700 UO 16 Utbildning och universitetsforskning -4975 -5790 -6790 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 91 281 281 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförs.