mot · GP02A228 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A228av m.fl. (m)Jämställdhet 1 Sammanfattning Vårt jämställdhetsideal är frihet för alla individer, att kvinnor såväl som män ses som kapabla att fatta sina egna beslut om vad de vill göra i livet, och att möta respekt för sina val, även om de anses okonventionella, att kvinnor inte skall behöva känna att de måste vara det ena eller det andra, beroende på vad omvärlden dikterar. Frihet ger jämställdhet för alla. Jämställdhetsdebatten tog sin början i det liberala lägret, som en individuell rättighetsrörelse i där allmän och lika rösträtt inte var en självklarhet. Jämställdheten var en rättighet som skulle erövras. Dessa liberala strävanden utgjorde första vågens feminism. Vi anser att jämställdheten utgår från alla människors lika värde och varje människas rätt till respekt för sin person, sina val och sina känslor vilka dessa än må vara. Det är en fråga om rättvisa att ingen skall särbehandlas negativt på grund av sitt kön eller av andra orsaker. All form av diskriminering och generalisering måste motverkas. Människor har rätt att betraktas som individer och inte som delar av en viss grupp som godtyckligt tillskrivs vissa egenskaper. Regeringen har länge suttit fast i den sociala ingenjörskonsten. Den tilltror inte individen förmåga att själv veta sitt eget bästa, utan vill styra människornas liv uppifrån. Vidare anför man ofta en fördelningspolitik som talar om fördelning av makt och resurser man framhåller kvinnan som svag för att sedan hävda att bara staten kan ge henne styrka. Styrkan består oftast i särskilda åtgärder riktade till kvinnor i form av projekt och positiv särbehandling. Villkoret är att hon beter sig som staten vill. Trots regeringens hårda profilering av som ett föregångsland inom jämställdhet har vi rönt kritik på flera punkter. har kritiserat för den könssegregerade arbetsmarknaden. Även FN påtalar allvarliga brister i . Man framhåller från (som granskar efterlevnaden av konventionen mot diskriminering av kvinnor) särskilt löneskillnader och bristande kvinnlig representation inom privat sektor samt på universitet och inom utrikesförvaltning och domstolsväsende. kan också bli bättre på att förhindra våld mot kvinnor. Politikens uppgift är inte att styra människor i deras vardag, utan att skapa möjligheter och mångfald. Hur människor sedan väljer att inrätta sina liv är deras ensak. Därför föreslår vi en ny inriktning av jämställdhetspolitiken. Vi vill föra en politik som bidrar till att självständiga kvinnor och män själva kan forma sin tillvaro efter eget huvud. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 21 2 Innehållsförteckning 23 3 Förslag till riksdagsbeslut 24 4 Inledning myten om det jämställda 25 4.1 Att vara kvinna i dagens 25 4.1.1 Att inte räcka till 25 4.1.2 Att inte få arbete 26 4.1.3 Att vara på sin vakt 26 4.2 Kvinnors arbetsmarknad ... 27 4.2.1 ... och löneskillnaderna ... 27 4.2.2 ... gör att kvinnor släpar efter 28 4.2.3 Den onämnbara variabeln 29 4.2.4 Fria män socialiserade kvinnor 29 5 Moderat jämställdhetspolitik grundläggande humanism 30 5.1 Vår utgångspunkt är frihet för individen 30 5.2 En politisk förändring 30 5.2.1 Ekonomisk frihet att kunna leva på sin lön 30 5.2.2 Personlig frihet att hinna med 31 5.2.3 Yrkesmässig frihet att ha en arbetsmarknad 32 5.2.4 Frihet för familjen en flexibel barnomsorg 33 5.2.5 Kvinnofrid att känna sig trygg 34 5.3 En kulturell förändring 35 5.3.1 Kvinnosyn och människosyn 35 5.3.2 Kvinnan som begrepp och politiskt slagträ 35 5.3.3 Bortom etiketterna en ny syn på jämställdhetspolitiken 36 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den allmänna inriktningen av jämställdhetspolitiken. beslutar att avskaffa inkomstprövningen av änkepensionen.1 beslutar avskaffa sambeskattningen av makars förmögenhet.2 beslutar om ändring i reglerna om beskattning av till företagsledare närstående anställda i fåmansbolag.2 beslutar att avskaffa för veckoarbetstid. beslutar införa en skattereduktion på för privatpersoners betalning av arbetskraftskostnaden inom hushållsnära tjänster, per år.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om privata alternativ i vården. beslutar införa ett barnomsorgskonto med och barn som fyller och och barn som fyller två år.1 beslutar om rätt till avdrag för alla former av barnomsorg, per barn och år.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka antalet poliser.3 beslutar införa obligatorisk häktning för försök till brott, för vilket fängelse är föreskrivet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om straffsatserna för vålds- och sexualbrott.3 beslutar införa möjlighet att använda elektronisk fotboja vid besöksförbud.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om tidiga reaktioner i skolan mot barn som kränker andra barn eller vuxna.4 beslutar att förolämpning skall falla under allmänt åtal.3 begär att ge regeringen utreder effekterna av arbetsplanen för jämställdhet inom den offentliga förvaltningen.5 1 Yrkandena 2 och 8 hänvisade till SfU. 2 Yrkandena 3, 4, 6 och 9 hänvisade SkU. 3 Yrkandena och 15 hänvisade till JuU. 4 Yrkande 14 hänvisat till UbU. 5 Yrkande 16 hänvisat till FiU. 4 Inledning myten om det jämställda 4.1 Att vara kvinna i dagens 4.1.1 Att inte räcka till I en annonsbilaga från LO inför första står följande att läsa: Jag jobbar heltid och ändå räcker pengarna aldrig... säger , , ensamstående med två döttrar... arbetar heltid som ekonomisk assistent på ett bemanningsföretag. I snitt tjänar hon , vilket gör att hon får ut över existensminimum... Jag skulle kunna jobba övertid, problemet är att för varje extra krona jag tjänar blir jag återbetalningsskyldig på bostadsbidraget och höjs min inkomst så ökar dagisavgiften. Jag är fast i ekorrhjulet... räckte en lön för att försörja en familj, varför går det inte ? I (SOU 1998:6) framkommer att kvinnor tillbringar med hushållsarbete mot männens . Kvinnors stressnivåer stiger under lunchtimmen och efter arbetsdagens slut medan männens sjunker. Anledningen är att kvinnor under sin lediga tid har ärenden att springa, barn att hämta på dagis, mat att köpa, läxor att läsa, ett äktenskap att underhålla och egna intressen att upprätthålla. Socialdemokraterna och Vänstern talar om kombinationen av barn och yrkesliv som den stora jämställdhetsreformen. Utbyggnaden av den offentliga sektorn motiverades med att den skulle ge kvinnor möjligheten att ha både arbete och familj, och inte behöva välja. Vad de inte vill kännas vid är att de dels lagt dubbel börda på många kvinnor, dels indirekt säger att kvinnor inte klarar sig på en öppen arbetsmarknad. En ensam mamma skriver på en chatt-sida på Internet: Hur gör du för att orka? Jag är en heltidsarbetande, ensamstående mamma utan stödjande anhöriga. Jag är spyfärdig. Jag tycker att kvalitén på umgänget med mina döttrar är under all kritik, jag är sur och fräsig, jag har ett krävande arbete där jag mest presterar halvdant och barnens far tar aldrig hand om dem, inte ens för . Jag är bunden till händer och fötter. En annan skriver: Jag undrar också hur alla andra orkar, jag är inte ensam men har en man som jobbar mycket och inte vill engagera sig i någonting hemma. Hur orkar alla vara så rediga och laga mat, sy kläder, läsa sagor, sköta hemmet och sig själva. Jag har två barn, och får nästan komplex när jag hör hur duktiga alla andra är. Jag jobbar och tycker inte jag hinner med någonting. Man stressar för att hinna till det kommunala dagiset innan det stänger, har dåligt samvete för att man går från jobbet och stressar över tvätt, matlagning och räkningar. Särskilt påtagliga är problemen för ensamstående mammor. Det har blivit allt svårare att få tiden, och orken, att räcka till. 4.1.2 Att inte få arbete Problemen att räcka till spiller över på arbetssituationen för många kvinnor. Det är inte bara att i Myrdalsk anda kombinera barn och karriär. Att svenska kvinnor väljer att kombinera barn och arbete har lett till att kvinnor i barnafödande ålder blivit oattraktiva på arbetsmarknaden. Mer än varannan kvinna i åldern anser att den egna karriären och löneutvecklingen skulle missgynnas av barnafödande. Av dem som redan har barn anser nästan tre av fyra kvinnor att föräldraskapet missgynnat dem vad avser karriär och löneutveckling. Att unga kvinnor under anställningsintervjuer blir tillfrågade om och när de tänker skaffa barn är ingen hemlighet. Vad värre är; det finns exempel på kvinnor som blir ombedda att underteckna antibebiskontrakt där de lovar att inte skaffa barn . I praktiken har sådana kontrakt naturligtvis inget juridiskt värde. Lagen om rätt till föräldraledighet gäller, oavsett vad arbetsgivare och anställd kommit överens om. Men i dagens arbetsmarknadsläge är det inte lätt för unga kvinnor i fertil ålder att hävda sig. , , sekreterare på en advokatbyrå, berättar: När vi sökte en ny biträdande jurist till firman hörde jag en av advokaterna säga att ansökningar från unga kvinnor skulle sållas bort, eftersom de ändå bara skaffar barn. 4.1.3 Att vara på sin vakt visar allt tydligare att kvinnors oro för brottsliga angrepp ökar. En undersökning, presenterad av tidningen , visade att unga kvinnor är den grupp som känner sig mest otrygg. Var femte kvinna har till exempel känt sig rädd i sitt bostadsområde. Av de yngre kvinnorna är var tredje otrygg i bostadsområdet. Våldtäkt anges som det brott de fruktar mest. Känslan av otrygghet är befogad. I en debattartikel i redogjorde , professor i sociologi i , för en del av resultaten från första omfångsundersökning om kvinnors erfarenheter av våld. 10 000 kvinnor mellan hade tillfrågats. Det visade sig att av kvinnor efter sin 15-årsdag har utsatts för våld eller hot om våld från någon man. av alla frånskilda kvinnor har utsatts för våld eller hot om våld från en tidigare partner. Enligt en undersökning gjord av är närmare hälften av landets kvinnor oroade för att bli utsatta för våldtäkt och undviker att gå ut ensamma och nätter. Sex kvinnor av tio litar inte heller på att polisen förmår skydda dem från brott. Ökningen av oron är störst bland unga kvinnor. anses som världens mest jämställda land, men mot bakgrund av ovanstående siffror kan man bara konstatera att bäst inte alltid behöver vara bra. Många kvinnor är rädda för att bli överfallna, trakasserade och skadade. Det är dock inte uterummet som är den allra farligaste platsen för kvinnor, utan det egna hemmet. Tre av fyra anmälda våldsbrott mot kvinnor har ägt rum i hemmet. Även språket förråas. matas vi med nyheter från olika skolor runt om i landet där flickor och unga kvinnor tilltalas med nedsättande, könsrelaterade tillmälen. har funnit sig tvungen att dra igång kallas hora. Runda ord har blivit ett vardagligt sätt att tilltala varandra med. Dålig kvinnosyn, eller en syn på kvinnan som mindre värd än mannen, finns överallt i samhället. Det kan bero på uppfostran, på en viss kultur eller på fördomar. Den kan yttra sig i tråkiga tillmälen, att man förbiser kvinnor i sociala eller professionella sammanhang, eller i regelrätt våld och trakasserier. Poängen är att det finns tillfällen då det är olustigt att vara kvinna. Detta inskränker kvinnors frihet och frid. 4.2 Kvinnors arbetsmarknad ... I dagens är kvinnornas arbetsmarknad i hög grad reglerad av staten. av kvinnorna, men av männen, finns inom offentlig sektor. Inom den offentliga sektorn är de anställda hänvisade till staten eller kommunerna som arbetsgivare. De har en låg genomsnittslön, hög anspänning i arbetet och höga sjuktal. De har inte lika stor kontroll över sin arbetssituation som personer som arbetar inom den privata sektorn. Antalet långtidssjukskrivna kvinnor ökade med 25 000 . Bland män minskade antalet med 4 000 . Det handlar om kvinnor i den offentliga sektorn som far illa på sina jobb, säger generaldirektör . menar att medelålders kvinnor i kommuner och landsting blir sjuka både av tunga lyft och av psykosociala skäl. Kvinnodominerade sektorer inom den privata sektorn har inte lika höga sjuktal. Inom vårdsektorn råder brist på kvalificerad arbetskraft, särskilt på sjuksköterskor. Allt fler sjuksköterskor säger upp sin anställning hos och tar i stället anställning hos något bemanningsföretag som har specialiserat sig på denna sektor. När bemanningsföretaget hyr ut sköterskorna till den forne arbetsgivaren är lönevillkoren plötsligt helt andra. Vad som inträffar är att det uppstår en marknad inom ramen för monopolet. På en marknad kan ingen arbetsgivare ensidigt diktera lönevillkoren. Dessa kvinnor visar tydligt hur de vill arbeta att de vill ha kontroll över sin arbetssituation. 4.2.1 ... och löneskillnaderna ... Att kvinnor inom offentlig sektor har låga löner är väl känt. Deras löner är dessutom lägre än deras manliga kollegors. Den genomsnittliga månadslönen för kvinnor inom den statliga sektorn ökar från till mellan och . Därefter ligger de relativt stilla fram till pensionsåldern. För män inom denna sektor fortsätter de genomsnittliga månadslönerna att öka även . Nya siffror från visar att kvinnors medelinkomst motsvarar av männens. Räknat i kronor har löneskillnaden mellan könen ökat med . Lägst medelinkomst har kvinnor i åldern . lät göra en undersökning bland sina medlemmar, som arbetar som jurister, ekonomer, samhälls-, system- och personalvetare. Här fann man att kvinnornas livsinkomst understiger männens med . Nyutexaminerade kvinnor får också lägre ingångslön än män. Betänkandet Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde visar att trots att kvinnor nått samma utbildningsnivå som män, och fått samma arbetslivserfarenhet, rör sig inte lönerna upp mot männens nivåer. Kvinnornas löneläge skulle ha höjts om den följt deras erfarenhetsutveckling. Löneökningen är dock . är inte längre mest jämställda land när det gäller löner visar , . 1995 hade den minsta skillnaden i lön mellan män och kvinnor, men har både och gått förbi. tillhör också, tillsammans med och , de enda tre länder där skillnaderna ökar. 4.2.2 ... gör att kvinnor släpar efter En viktig anledning till löneskillnader mellan kvinnor och män är, enligt , den könssegregerade arbetsmarknaden. Kvinnor som arbetar inom vården, undervisningen och omsorgen lyder under offentliga monopol. har fått kritik från för sin starkt könssegregerade arbetsmarknad. Man anser att uppdelningen av kvinnor och män mellan olika yrken och olika sektorer är ett stort problem för jämställdheten. Även LO har uppmärksammat problemet med den könssegregerade arbetsmarknaden i . I en rapport om klass och kön, presenterad , konstateras att löneskillnaderna mellan kvinnor och män till stor del beror på könssegregationen. Kvinnors låga löner följer med dem även i beräkningen av pensionspoängen. Den genomsnittliga intjänade pensionspoängen 19701997 för kvinnor var 3,4, till skillnad från männens 4,4. Endast av kvinnorna uppnår maximal pensionspoäng. Kvinnors egna företagande i är lågt vid en internationell jämförelse. I utgör de kvinnliga företagarna av den sysselsatta befolkningen. Motsvarande siffra i är , i och i . I utgör de kvinnliga företagarna av den sysselsatta befolkningen. Socialdemokraterna hävdar gärna att den offentliga sektorn behövs för att kvinnor skall uppnå jämställdhet. Hela den politiska vänstern har på detta sätt använt sig av jämställdhetspolitiken som ett paraply för att i dess skydd föra fram andra, ofta fördelningspolitiska, idéer. Vänsterns jämställdhet betyder inte frihet, utan en återgång till beroende av staten för sin utkomst. Så länge kvinnor binds i låglöneyrken, utan egentlig kontroll över sin arbetssituation eller val mellan olika arbetsgivare kommer de aldrig att vara jämställda. 4.2.3 Den onämnbara variabeln Löneskillnaderna förklaras ofta med att män och kvinnor har olika utbildning, arbetar i olika branscher och är olika utsatta för marknadskrafterna. Detta gäller dock inte Juseks medlemmar som arbetar i ungefär lika stor utsträckning i privat som i offentlig sektor. Den stora skillnaden ligger i att kvinnor i högre utsträckning stannar hemma och tar hand om familjens barn. av män tar ut föräldraledighet och arbetar deltid för barnens skull. Kvinnor stannar också hemma med sjuka barn oftare än männen. Till stor del kan detta förklaras med att barnfamiljers ekonomi ofta är trängd. Lever man på marginalen är varje krona viktig. Förlorar man mindre pengar om mamma stannar hemma med barnen, blir det den naturliga lösningen. förklarar delvis löneskillnaderna med att det är vanligare bland yngre kvinnor att yrkesarbeta än bland äldre, och att kvinnor oftare arbetar i låglöneyrken. En annan anledning är att män gör karriär och blir chefer oftare. Men hur man än försöker förklara återstår ändå en restpost som bara kan förklaras med könsskillnader. När sammanfattar läget på hela den svenska arbetsmarknaden kommer man fram till att svenska kvinnor tjänar av vad männen gör. Förfinas beräkningen genom att man tar hänsyn till skillnader i utbildning, yrkesgrupp, ålder, arbetstid och sektor, är skillnaden fortfarande . Dessa går inte att förklara på något annat sätt än att kvinnor får lägre lön just för att de är kvinnor. 4.2.4 Fria män socialiserade kvinnor Avregleringar ger erfarenhetsmässigt de bästa förutsättningarna för både mäns och kvinnors utveckling. Socialdemokraterna har under accepterat avregleringar endast inom sektorer där företrädesvis män arbetar. Att ge kvinnor samma möjligheter att byta arbetsgivare, förhandla om lönen och arbetsvillkoren, eller starta eget inom de områden de har erfarenhet av och expertis inom vill man emellertid inte medge. Socialdemokraterna bromsar och förbjuder en utveckling mot mindre politisk kontroll över arbetsplatser där företrädesvis kvinnor arbetar. Det är talande att som börsintroduceras och UMTS-licenser fördelas till privata bolag, så förbjuds i praktiken sjukvård i alternativ regi. Den promulgerade lagen om trefjärdedels majoritet för försäljning av akutsjukhus (den så kallade stopplagen) minskar kvinnors möjligheter att välja mellan offentliga och privata arbetsgivare. Även på EU-nivå lyckas regeringen låsa in kvinnorna. Genom EU-medlemskapet har svenskar fått del av en inre marknad för de flesta varor och tjänster. Än så länge görs dock undantag för vård och omsorg. Möjligheten för patienter att få bättre eller tidigare vård utomlands bekämpas av regeringen. Avsaknaden av en inre marknad för utbildning, vård och omsorg stänger många karriärvägar för framför allt kvinnor. Detta är ett slöseri med kompetens. 5 Moderat jämställdhetspolitik grundläggande humanism 5.1 Vår utgångspunkt är frihet för individen Vår självklara utgångspunkt är att varje människa har lika värde och därför skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Varken mer eller mindre. var det största hindret för kvinnors möjligheter att lyckas i samhället gamla patriarkala traditioner och att kvinnor inte hade samma lagliga rättigheter som män. är det i stället en allomfattande, passiviserande politik som utgör den största kvinnofällan. Utgångspunkten i individens frihet har betydelse för vår syn på jämställdhet. Friheten att vara och göra annorlunda gäller inte minst kvinnor och män som vill bryta könsstereotypa mönster och förväntningar för att leva som de själva tycker passar dem bäst. Vi anser att en politik som tvingar kvinnor att vara yrkesarbetande föräldrar med barnen på dagis är lika felkonstruerad som en politik där kvinnor skall stå vid spisen och föda barn. Ingen politiker skall få skapa levnadsmönstret för någon enda individ. Politikens uppgift är i stället att skapa möjligheter för det fria valet. 5.2 En politisk förändring 5.2.1 Ekonomisk frihet att kunna leva på sin lön En modern jämställdhetspolitik förutsätter att både kvinnor och män är självständiga och oberoende. Den största formen av oberoende är att kunna leva på sin lön. Utan ekonomiskt oberoende kan vi inte uppnå ett jämställt samhälle. Med ekonomiskt oberoende menar vi oberoende från stat, make eller andra yttre förhållanden som traditionellt sett beslutat över enskilda människors ekonomiska situation. Skatterna har tagit positionen som hushållens största utgift. De höga skatterna slår särskilt hårt mot kvinnor, som är låginkomsttagare i större utsträckning än män. Av de ensamstående mammorna kan en tredjedel inte klara att försörja familjen utan socialbidrag. Kvinnor är också i majoritet bland dem som söker skuldrådgivning. Många av dessa är ensamstående mammor med inkomster som understiger . Vi vill genomföra en skattereform som ger (kapitel 4.1.1) med en månadslön på nästan mer att röra sig med. och alla andra kvinnor i hennes situation skulle kunna få tillbaka inflytandet över sin ekonomi, möjlighet att spara och möjlighet att ta lite ledig tid lite mer frihet! Ytterligare en kategori kvinnor vars situation försämrats kraftigt är änkorna. Socialdemokraterna och , som innan valet lovat något helt annat, har kraftigt sänkt änkepensionerna. Detta är ett allvarligt svek. En kartläggning av har inte kunnat belägga att änkor eller änkemän har särskilt stor köpkraft eller höga inkomster. Tvärtom var medelinkomsten av de inkomstprövade änkorna och änkemännen endast . Vi vill återgå till de regler, som gällde före , vilket innebär ett avskaffande av den nuvarande inkomstprövningen av änkepensionerna. Det finns flera andra exempel på hur det svenska skattesystemet sätter käppar i hjulet för kvinnors självbestämmande. Det är svårt nog att starta eget företag, utan att dessutom drabbas av krångliga utdelningsregler. Beskattningen av en företagsledares familjemedlemmar för deras ersättning från bolaget följer särskilda regler. Make/maka beskattas för marknadsmässig ersättning. För den del som bedöms som liggande över en marknadsersättning skattar företagsledaren. Barn som arbetar i företaget beskattas hos den av makarna som har den högsta inkomsten. Det är direkt diskriminerande att betrakta make eller maka som ett bihang till företagsledaren. De särskilda fåmansföretagsreglerna bör avskaffas. Vi vill avskaffa sambeskattningen av makars förmögenhet. Makar är skilda individer och skall beskattas som sådana. 5.2.2 Personlig frihet att hinna med Kvinnor skall inte behöva välja mellan karriär och familj så lyder den socialdemokratisk-feministiska tesen. vet vi att framför allt kvinnor tyngs under den dubbla bördan av yrkes- och hemarbete. Här hjälper inga statliga utredningar om varför män inte diskar. Det behövs konkreta åtgärder som ger personlig frihet. Föräldraskap och yrkesliv måste gå att kombinera bättre än . Det kräver förändrade attityder och flexibla lösningar. Den som vill skall ha råd att gå ned i arbetstid medan den som behöver och vill arbeta mer skall kunna göra det. Att via lagstiftning korta arbetstiden skulle inte göra nytta för dem som vill arbeta annorlunda, eller mer, än . Inte heller de som vill gå ned i arbetstid skulle tjäna på förslaget. När arbetstidsförkortningen slås ut på alla blir resultatet inte många minuter per dag. blir reformen kostsam för ekonomin. En arbetstidsförkortning måste betalas antingen i form av lägre lön eller genom högre skatter. Detta är inte ägnat att åstadkomma jämställdhet. En generell arbetstidsförkortning skulle leda till problem med att hålla verksamheten i gång, framför allt inom den redan hårt ansträngda offentliga sektorn. I rapporten arbetstid för och emot, presenterad av arbetsgrupp för arbetstidsfrågor, framförs ett förslag. (...) verksamheten i den offentliga sektorn (skulle kunna) kompletteras genom att personer som fått sin arbetstid förkortad lägger in ett visst mått av frivilligt arbete. Således betyder en arbetstidsförkortning enbart att samma personer skall utföra samma mängd arbete men oavlönat. Det bör också framhållas att i de låglönebranscher där många arbetar är intresset mindre att driva frågan om arbetstidsförkortning. I stället är det prioriterat att få upp lönenivån och öka sysselsättningsgraden.