ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Kr209 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr209av ()Hjälpmedel till hörselskadade Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om textade program i TV. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hjälpmedel för hörselskadade i allmänna lokaler. 1 000 000 svenskar är hörselskadade av svenska folket har, i varierande grad, nedsatt hörsel, enligt (). Det totala antalet hörselskadade i personer med nedsatt hörsel, vuxendöva, personer med svår tinnitus, personer med Ménières sjukdom samt ljudöverkänsliga uppgår därmed till över en miljon människor. Cirka 600 000 personer behöver text i TV och annan visuell information. I denna grupp ingår framförallt vuxendöva samt personer som bär hörapparat. Ju mer störande bakgrundsljud TV-programmen har och ju mer buller som förekommer ute i samhället desto fler behöver denna hjälp. Många hörselskadade utestängs från svensk TV. Endast av de svenskspråkiga programmen textas. Hörselskadade stängs därmed ute från nyheter, sportsändningar, kulturprogram, debattprogram samt barnprogram. Detta är inte tillfredsställande. kräver att av alla svenskspråkiga program textas samt att textas . Detta är en fullt berättigad begäran och arbetet med att nå målen måste påbörjas omgående. Tillgänglighet Att vara hörselskadad innebär även att man är beroende av hjälpmedel i form av att det finns t.ex. hörselslingor och tillgång till hörselapparater i offentliga samlingslokaler. Dessa är hjälpmedel som saknas i alltför stor utsträckning i våra allmänna lokaler. Inte ens i riksdags egna lokaler fungerar hjälpmedel för hörselskadade tillfredsställande. I den satsning som har påbörjats för att tillgänglighetsaspekten i vårt samhälle skall fungera bör de hörselskadades problem uppmärksammas och åtgärdas. Medel måste avsättas för dessa ändamål i budgeten.
mot · GP02Kr210 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr210av m.fl. (m)Brandskyddet på museer Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till en strategi för att förbättra brandskyddet på våra museer i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivering I , nummer 2:2001, finns en artikel som beskriver den mycket allvarliga situation vad gäller brandskyddet på landets museer. I ingressen skriver tidningen: På kan det som har tagit att samla in ödeläggas av brand. En stor del av våra gemensamma nationalskatter och vårt kulturarv finns i byggnader där brandskyddet är helt otillräckligt. Brandskyddet är, för att uttrycka sig milt, under all kritik. Och det är inte vilka byggnader som helst som totalt underkänns: , och är tre exempel. Vad gäller kan nämnas att museets verkstäder för snickeri, målning och el ligger vägg i vägg med stora entréhallen. I hallen visas ofta utställningar med mycket värdefulla föremål. Föremål som riskerar att bli lågornas rov. Exempel på samma företeelser kan ges från de Kungliga slotten, på i , och . Vad gäller det sistnämnda centralmuseet kan man bara citera förra chefen för museet, , som säger: Stora delar av botaniska husets samling är torr som fnöske. Här får det bara inte börja brinna. Vi håller med. Regeringen måste ta sitt ansvar. Vi menar därför att bör utreda behovet av ökat brandskydd och föreslå en åtgärdsplan. Avslutningsvis vill vi understryka att även om den redovisade genomgången av brandsituationen gäller museer i är situationen liknande i övriga landet. Gotab, 2001 () () () () () () () () () ()
mot · GP02Kr211 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr211av m.fl. (m)Konstbank Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om bildandet av en konstbank i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivering I finns en konstbank (Artbank). Skälet till att Artbank grundades av den federala regeringen i var fyrfaldigt: Uppmuntra verksamma samtida australiska konstnärer genom att inhandla deras verk. Stimulera ett intresse för australisk konst genom att göra den tillgänglig på offentliga platser, särskilt arbetsplatser, över hela landet men också på ambassader och andra australiensiska institutioner utomlands. Attrahera och involvera offentliga och privata intressen. Driva och bygga upp och se till att banken kan fungera som ett levande och uthålligt företag. Sedan starten har 2.500 konstnärers verk kunnat inköpas och visas. Totalt finns 8.600 verk samlade i bankens lager till ett värde av . hyrde Artbank ut konst för . Det innebar i sin tur att man kunde köpa ny konst för ofta av nya oetablerade konstnärer. Systemet med Artbank är egentligen mycket enkelt. Banken köper in konst och hyr sedan ut den under en till såväl statliga myndigheter som privata företag och institutioner. Det har kort sagt blivit en stor succé och inneburit att många konstnärer som aldrig annars fått en chans genom Artbank har kunnat visa sina alster på såväl offentliga som privata platser över hela landet liksom på 70 ambassader världen över. Även i vårt land har många nya konstnärer det mycket svårt att få sina verk visade. Därmed ges de sämre möjligheter att leva på sitt konstnärliga skapande. Mot den bakgrunden är det centralt att man prövar olika modeller för att göra det möjligt för fler att kunna ägna sig åt sitt skapande, i stället för att tvingas ägna allt för stor tid åt att söka stipendier. Vi föreslår i en annan motion en lång rad åtgärder för att underlätta situationen för landets kulturskapare. Detta förslag skall ses som ytterligare ett sätt att förbättra situationen. () () () () () () () () () ()
mot · GP02Kr212 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr212av och ()Samordnade åldersgränser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en enda gräns för när man juridiskt sett är vuxen. Bort med onödiga åldersgränser! Det bör finnas en åldersgräns för när man är vuxen. Begreppet vuxen har en väldigt vid betydelse. Människor kan alla betraktas som vuxna i olika situationer. En sextonåring som åker buss kan räknas som vuxen. En 18-åring anses vuxen när han sitter på krogen och tar sig en öl. När samma 18-åring vill köpa öl på systembolaget är han inte vuxen. Det bör finnas en bestämd åldersgräns när man betraktas som vuxen. Vid den åldern skall det vara tillåtet att gå på krogen, handla på systemet, rösta, gifta sig och ta körkort. () ()
mot · GP02Kr213 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr213av de ()Ökad TV-tillgänglighet för synskadade Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att sändningar görs tillgängliga för synskadade . Motivet till mitt förslag Mina återkommande motioner om att SVT måste ta hänsyn till de synskadades behov av en uppläst textremsa kan möjligen jämställas med SVT:s alla programrepriser. Jag är dock ytterst besviken på att regering och riksdag nöjer sig med att uttala att det skall vara ett mål att erbjuda en uppläst textremsa . Nog borde högre krav än så kunna ställas på ett public serviceföretag. har i sina betänkanden under en följd av år förutsatt att synskadade skall få en bättre möjlighet att ta del av SVT:s programutbud, men ändå händer inget. Om man kan åka till månen, så står man undrande inför att man inte verkar kunna se till så att synskadade kan få tillgång till en hörbar textremsa i svensk television. skärpte dock tonen och påpekade att en av förutsättningarna för förnyat sändningstillstånd för SVT är att kraven på företaget i detta hänseende höjs ytterligare. En ytterligare skärpning är påkallad. Standardregler för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet har antagits av FN på initiativ av bland annat . Av dessa framgår det av regel 5 B Tillgång till information och möjlighet till kommunikation att medlemsstaterna bör uppmuntra medier, speciellt television, radio och tidningar, att göra sina tjänster tillgängliga. föreslog för sin del att krav på handikappanpassning skall gälla för samtliga marksändande TV-företag. Synskadade kan inte läsa textremsan till utländska TV-program eller de utländska inslagen i nyhetsprogrammen. Sändningarna är således inte utformade så att de är tillgängliga för denna grupp. Om textremsan läses upp i en särskild ljudkanal skulle dessa problem kunna undanröjas. finns teknik för att göra TV tillgänglig för synskadade. Enligt uppgift pågår försöksverksamhet utanför SVT med uppläsning av textremsa. Denna uppläsning distribueras med hjälp av telefoni. Vidare pågår i samarbete mellan SRF och SVT ett arbete med att utveckla en apparattillsats för att göra textremsan hörbar oberoende av i vilken svenskspråkig TV-kanal den förekommer. säger sig dock inte vilja satsa på en teknik som är på väg ut från marknaden. I stället avser man att invänta den nya digitala sändningstekniken. Man menar att införandet av digital TV innebär nya möjligheter att ytterligare öka tillgängligheten för funktionshindrade. har sändningstillstånd för digital TV /99. Digital TV har dock inte blivit någon större succé. Det är viktigt att tillgängliga TV-program för synskadade kan börja sändas oavsett hur det går för de digitala sändningarna över marknätet. SVT har detta uppdrag. Det bör nu verkställas omgående.
mot · GP02Kr214 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr214av ()Internationella spel Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagstiftningen avseende spelmarknaden enligt vad i motionen anförs. Motivering Trav- och galoppsporten i är av betydande omfattning. Näringen beräknas omsätta , inklusive spel, och sysselsätta drygt 17.000 heltidstjänster fördelat på 120.000 personer över hela landet. Inte minst regionalpolitiskt spelar hästnäringen en stor roll då mycket av hanteringen sker i landsbygd där arbetstillfällen annars är i en nedåtgående trend. Spelet på hästar är det nav som får näringen att ekonomiskt fungera. Utan spelintäkter är det mycket svårt att se att sporten har en framtid i landet. Spelet på hästar har varit väl skyddat inom där ATG haft den enda spelkoncessionen och där överskottet efter skatt och kostnader överförts till trav- och galoppsporten. hotas detta då nya tekniker är gränsöverskridande och inga legala möjligheter finns som kan stoppa utländska bolag från att agera i . bedöms spelet på Internet erbjudas av över 1.000 spelbolag varav ett antal är direkt riktade mot . Bolagen erbjuder spel på bland annat svenska trav- och galopphästar med svensk text och svensk information. Nya tekniker som spel via mobiltelefoner och interaktiv TV kommer ytterligare att öka trycket mot den svenska marknaden. Dessa bolag finns registrerade i länder som tillåter spel över gränserna och är således legala där de har sin verksamhet placerad. Bolagen betalar ingen skatt i , inget till den svenska hästnäringen, och svenska staten har heller ingen kontroll på att bolagens verksamhet sköts korrekt. Spelarna riskerar att inte få sina vinster, bli lurade på oddsuträkning m.m. För att kunna konkurrera med dessa bolag måste ATG kunna bygga allianser med andra respekterade spelbolag som erbjuder spel på hästar i sina respektive länder. Bolagen måste bland annat ha licens för spel på hästar i sitt hemland och dessutom måste dessa bolag ha sin hästsports acceptans för sin verksamhet. Genom allianser där spelbolagens avtal om regelverk, skatter, kontroll och ersättningar finns möjligheter att bygga gemensamma spelpooler som är mycket konkurrenskraftiga i ett internationellt perspektiv. Genom dessa produkter har spelbolagen möjlighet att behålla sina kunder i stället för att dessa frestas att flytta sitt spel till utländska spelbolag. Inom har i stort sett samtliga länder anpassat sin lagstiftning till att tillåta detta samarbete för att kunna hantera den nya konkurrensen och globala spelmarknaden. tillhör en av de få kvarvarande nationerna som trots påstötningar inte har justerat detta. Det är av allra högsta vikt att ändrar sin lagstiftning så att samarbete med internationellt poolspel tillåts. Annars hotar miljardbelopp att försvinna från till skada både för hästnäringen och för statens skatteintäkter.
mot · GP02Kr216 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr216av m.fl. (s, v, mp)Samlingslokaler Förslag till riksdagsbeslut anvisar till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler för utöver vad regeringen föreslagit eller således . anvisar till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, anslag 28:27 Bidrag till kulturmiljövård för mindre än vad regeringen föreslagit eller således . Motivering Samlingslokalerna är en av de viktiga grundpelarna i vårt demokratiska samhälle. De används för bildningsverksamhet och förenings- och kulturliv. I möteslokalen lär vi oss vad demokrati betyder och innebär. Genom att delta kan vi förändra, och tilliten och respekten för varandras likheter och olikheter växer sig stark. Samhället måste erbjuda en infrastruktur av allmänna samlingslokaler för det engagemang som den ideella sektorn genererar. Detta är absolut nödvändigt om det civila samhället ska ha en möjlighet att leva vidare och utvecklas. Internationell forskning framför allt av har visat på mötesplatserna och föreningslivets stora betydelse för demokratin och samhällsutvecklingen. Satsningen på en infrastruktur för kultur och mötesplatser har varit ett påtagligt inslag i den förda kulturpolitiken. Ändå måste vi konstatera att det i storstäderna och i många förorter saknas folkrörelseanknutna möteslokaler. Bristen på mötesplatser bidrar till rotlöshet och utanförskap. Framför allt ungdomar behöver fler och bättre samlingslokaler. Mötesplatserna bidrar till att stärka den lokala identiteten, stoltheten, gemenskapen och demokratin. I miljonprogramsområdena och förorterna kring större och mellanstora städer finns det ofta ett stort socialt och kulturellt behov. Behovet av mötesplatser och samlingslokaler blir i dessa områden extra påtagligt. Det finns ett antal goda exempel där kulturrörelsen har skapat en mängd arrangemang och verksamheter som engagerar människorna i området. , , , , och Kumla är exempel på områden som har lyckats skapa ett utvecklat förenings- och kulturliv. Aktiviteterna har stärkt hembygdskänslan, samhörigheten och det sociala kapitalet. Detta kan i sin tur stimulera entreprenörskap och företagsamhet. Erfarenheter visar således på att den lokala förenings- och kulturverksamheten fyller en mycket stor roll i dessa områden. För att detta ska bli en realitet inom fler områden krävs fler och bättre mötesplatser och samlingslokaler. I anslutning till vårpropositionen beslutade att tilldela till kulturmiljövård. föreslås ytterligare till kulturmiljövård. Med anledning av detta föreslår vi motionärer att från anslaget till kulturmiljövård anvisas till anslaget för samlingslokaler. () (v) ()
mot · GP02Kr218 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr218av och ()/Kinship Center Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om /Kinship Center. Motivering /Kinship Center i bedriver en verksamhet som av regering och riksdag bedömts som en riksangelägenhet. Därför erhåller institutionen ett statsbidrag, som uppgick till . gör en pionjärinsats inom emigrantforskningen. Tillsammans med i och Göteborgsemigranten i har tagit fram en cd-skiva med uppgifter från främst passagerarlistorna i de svenska utvandrarhamnarna. Här finns ca 1,5 miljoner namn med tillhörande uppgifter kring båtresan. av materialet till denna skiva har bearbetat och gjort tillgängligt för ADB. har även på plats bearbetat av arkiv i i . Detta har lett till att mer än 50 000 medlemmar finns införda i registret. Detta är två exempel på hur /Kinship Center målmedvetet samlar, bearbetar och gör material med intresse för emigrantforskning lättillgänglig för en bred allmänhet. leds institutionen av en föreståndare som arbetar ideellt vid sidan om en annan anställning. Denna situation är inte hållbar om institutionen skall kunna fortsätta att utvecklas. Det finns planer både på att kunna knyta forskare på akademisk nivå närmare centret och att utveckla den publika delen av verksamheten. /Kinship Center är en viktig samla in uppgifter och forska kring kontakter med genom tiderna. Dessa kontakter rymmer mycket intressant material om svensk historia. böcker, filmer och andra kulturinsatser har det också blivit en del av vår historia som sitter djupt i den svenska folksjälen. Därför torde det finnas ett brett folkligt stöd bakom den kulturgärning som bedrivs vid institutet. Det är således en riksintressant institution som måste få möjlighet att utvecklas. Det är, i sin tur, omöjligt utan en heltidsanställd föreståndare. För att kunna åstadkomma detta måste det statliga bidraget höjas. Finansiering bör ske genom omprioriteringar inom utgiftsområdet. () ()
mot · GP02Kr219 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr219av () och ()Museum till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationellt stöd för Museum och om att tilldela museet ett nationellt uppdrag. Motivering Museum , , invigdes av kulturminister . Museet är det andra i , efter Frauen-Museum i , som uttalat arbetar med och för kvinnliga konstnärer. arbetar en politiskt vald styrgrupp med att utveckla museet. Alltsedan starten har kommun tillsammans med och lämnat ekonomiskt stöd. Museum räknas in under tillväxtavtalet för och har f n EU-bidrag. Vidare ges bidrag från Stiftelsen och från Sparbanksfonden . Styrgruppen har valt att arbeta undersökande och lärande. Genom samtal, seminarier, idémöten, studiebesök, samarbete och intervjuer läggs byggsten till byggsten. Styrgruppen väljer en kvalitativ metod, som verkar på bredden och djupet över . Önskan är att tillföra så många synpunkter och infallsvinklar som möjligt för att vidga museets nätverk kommunalt, regionalt, nationellt och internationellt. har organisationer, institutioner, föreningar och enskilda engagerats i arbetet. Bl a har följande aktiviteter genomförts: Konstpedagogisk verksamhet för barn i åldrarna Intervjuer och sammanställning av åsiktslandskapet kring museet tillsammans med och Samarbete konstnärer lokala företag i med (pjäs/konstutställning) och Nordiska scenografiskolan (examensarbete) lokalt förankringsarbete tillsammans med folkhögskolor, församlingar, studieförbund, skolor, medier kommer styrgruppen att avge sin slutrapport med förslag till framtida verksamheter, organisation och finansiering. Fem delrapporter har lämnats. Museum har genom sitt arbete under först som projekt 19921995, sedan som fast verksamhet 19951997 och därefter som utvecklingsprojekt 19982001 tagit till sig erfarenheter, utvecklat arbetsmetoder, byggt upp samarbetskanaler och nätverk. Museet befinner sig nu på en säkrare plattform än tidigare, från vilken det kan agera vidare. Ett starkt och mångfacetterat kulturliv i kommunen och regionen underlättar möjligheterna till framtida samarbete och utveckling. Museum har ett starkt kommunalt och regionalt stöd. Det behöver förstärkas med ett nationellt, statligt engagemang. Genom att tilldela museet ett nationellt uppdrag, där erfarenheterna från tas till vara och utvecklas, kan regeringen medverka till en breddning och fördjupning av diskussionerna kring genus och mainstream. () ()
mot · GP02Kr220 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr220av och ()Statens uppgifter inom etermedia Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens uppgifter inom etermedieområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satellitsändningar av program. Motivering har staten varit den stora monopolisten inom etermedierna genom att vara den enda aktören som haft tillstånd att sända radio och TV i . Genom träget arbete från främst har denna skadliga maktkoncentration begränsats. TV3 bröt upp statens TV-monopol och öppnade även för TV4 i marknätet. har framför allt kabel- och satellitsändningar revolutionerat TV-marknaden genom en mångfald aktörer och kanaler. öppnade den borgerliga regeringen för den fria radion, privat lokalradio. Till dess att Socialdemokraterna drev igenom stopplagen startades över 80 nya radiostationer. Sedan regeringsskiftet har en rad åtgärder vidtagits för att stärka den politiska styrningen av etermedierna. Nya bolag har startats och marknätet för digital TV har etablerats. Det finns enligt vår uppfattning ingen anledning för staten att äga och driva bolag som , och vars syfte verkar vara att återerövra en statlig maktkoncentration över etermedierna. Det blir extra tydligt när de som ska sända digital TV i marknätet tvingas att nyttja de statliga bolagen, vilket regleras i de sändningstillstånd regeringen utfärdat. Det bör istället överlåtas åt och andra TV-aktörer att upphandla sändning och annan distributionsverksamhet utan tvång att gå till de av staten ägda aktörerna. Det finns vidare ingen anledning för staten att starta uthyrningsverksamhet av digital-TV-dekodrar och därmed riskera av licens- och skattepengar. Det finns heller ingen anledning att med statligt kontrollerade miljardbelopp driva igenom marknätet för digital TV. Den nya mediemarknaden med mängder av aktörer ställer nya krav på statens agerande. Staten bör renodla sina roller till att dels fastställa lagar och regler, dels reglera finansiering och produktion av public service-uppdraget, som kan koncentreras till det som fattas i det övriga utbudet. Staten bör också se till att licensbetalare kan ta del av public service-utbudet på ett godtagbart sätt. har de som velat se SVT:s program varit hänvisade till marknät eller kabelnät. Kabelbolagen har varit ålagda att utan särskild kostnad distribuera licensbetalda kanaler samt TV4. Det var länge förbjudet för att sända sina program via satellit. hävdes förbudet och SVT är nu skyldigt att sända de digitala sändningarna via satellit. Enligt vår uppfattning borde SVT även åläggas att tillhandahålla såväl de analoga som de digitala sändningarna via satellit. Satellitoperatörer bör erbjudas SVT:s kanaler under förutsättning att mottagarna kan se dessa utan villkor om särskild betalning. Detta bör regleras antingen i sändningstillstånden eller i anslagsvillkor. () ()