ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ju252 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju252av och ()Utbildningsprogram för män som begår våld mot kvinnor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativa eller kompletterande straffbestämmelser för män som begår våld mot kvinnor. Motivering Vart tredje mord som sker i är mord på en kvinna som misshandlats till döds av den man som hon lever eller har levt tillsammans med. Våld mot kvinnor och barn är alltså fortfarande vanligt förekommande i vårt land, trots att mycket görs för att stävja detta. Den kvinnosyn som kommer till uttryck i våldet mot kvinnor låter sig inte förenas med samhällets jämställdhetsmål. I ett jämställt samhälle har kvinnor och män samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. I ett jämställt samhälle kan vi inte acceptera att kvinnor utsätts för tvång, utnyttjande, våld och sexuella övergrepp. I ett jämställt samhälle ska det inte finnas några förövare som måste uttrycka makt med våld och förtryck. Fördomar som direkt eller indirekt ger uttryck för uppfattningar om mäns makt över kvinnor måste bekämpas med kraft, eftersom de utgör själva grunden för uppkomsten av såväl våld som sexuella brott. Det har även visat sig att män som dömts och avtjänat sitt straff likväl är beredda att på nytt utöva våld mot kvinnor. Det behövs i samband med annat straff, eller istället för traditionellt straff, en straffbestämmelse som ovillkorligen dömer dessa män att genomgå ett kombinerat utbildningsprogram med inslag av vård, utbildning samt information om de skador som han åsamkat offret. Vi måste arbeta ännu mer effektivt för att förhindra såväl nya som upprepade våldshandlingar. () ()
mot · GP02Ju254 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju254av och ()Polishögskola till västra till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en polishögskola förlagd till västra . Motivering Det måste till en borgerlig justitieminister för att inviga en fjärde polisskola i västra . har efterlyst fler utbildningsplatser för poliser i landet. finns det utbildningar i , och . Innan årets budget presenterades gick den nuvarande socialdemokratiska justitieministern ut i västsvenska medier och lovade att en polisutbildning skulle förläggas till västra . Detta löfte var tomt och innehållslöst eftersom det i budgeten inte finns några medel avsatta för ytterligare utbildningsplatser. I den moderata budgeten finns utrymme för ytterligare en polishögskola. En fjärde polishögskola minskar belastningen på de nuvarande utbildningsinstanserna. Fler poliser behövs och med en fjärde polishögskola kommer fler poliser snabbare ut i verksamheten än med nuvarande utbildningssystem. () ()
mot · GP02Ju255 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju255av och ()Antalet poliser i län Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att län bör tillföras 63 nya polistjänster. Motivering anmäldes 17 594 brott mot i län. hade antalet anmälningar ökat till 21 984 en ökning på ett halvt decennium! Bakom talet 21 984 döljs krossade fönsterrutor, nedslagna tonåringar, bostadsinbrott, rånade kvartersbutiker och våldtagna kvinnor. En undersökning utförd av visar exempelvis att har en tredjedel av småföretagarna i län varit utsatta för rån, stöld eller inbrott. Kort sagt: bakom statistiken döljs enskilda offer. hade län 394 poliser. hade antalet krympt till 341 st. Antalet poliser påverkar brottsbekämpningen. Att hävda något annat är att förringa den enskilde polismannens betydelse. Moderata samlingspartiet förordar ökade anslag till polisen. Konkret möjliggör ökningen en nyrekrytering av 3 000 poliser, från dagens 16 000 till 19 000. Utslaget på län innebär det 63 nya tjänster. () ()
mot · GP02Ju256 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju256av och ()Handlingsplan mot kvinnovåld Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationell handlingsplan mot kvinnovåld. Motivering utsätts tusentals kvinnor för våld och sexualiserat våld i . Det rör sig om cirka 20 000 anmälningar där kvinnan och mannen är bekanta med varandra. Många kvinnor misshandlas till döds av sina män, ännu fler får bestående skador. Men mörkertalet är stort och de flesta av misshandelstillfällena blir aldrig kända. anmäldes 2 024 våldtäkter i . I tidningarna nämndes de oftast i notisform. Vi läste, upprördes och återgick till våra liv, kanske för att återigen känna obehaget när notisen om rättegången kom. Men för den som har utsatts slutar inte historien där. Inte heller för den våldtagnes familj, släkt och vänner. mördas en kvinna i . går det att läsa i tidningarna om våldtäkter, våldtäktsförsök och överfall mot kvinnor. Detta bidrar givetvis till att kvinnor känner osäkerhet och rädsla för att vistas ute, särskilt i mörker. Det våld och den terror som sker i hemmen gentemot kvinnor skapar rädsla och osäkerhet hos både kvinnorna och deras barn. Kvinnors rädsla måste tas på stort allvar. Forskning vid visar att kvinnor oroar sig för sin säkerhet fem gånger så mycket som män och ofta begränsar sina rörelsemönster på grund av rädslan. Det är fruktansvärt att kvinnors beteende i hög grad skall styras av rädsla. , forskare i kulturgeografi i , har studerat trafikplanering ur ett könsperspektiv. Hon menar att begreppet säkerhet är alldeles för inriktat på olyckor, skador och dödsfall. För att säkerhetsbegreppet skall bli komplett måste även oron för att utsättas för våld finnas med. Rädslan, som främst är inriktad mot sexualiserat våld, gör att delar av staden blir onåbara för kvinnor . Givetvis har polisen en framträdande roll i kampen mot kvinnovåldet, men även sociala myndigheter, stats- och trafikplanerare, åklagare, domstolar och en rad andra myndigheter. För att minska våldet mot kvinnor och förebygga kvinnors rädsla behövs en nationell handlingsplan mot kvinnovåld. () ()
mot · GP02Ju258 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju258av m.fl. (kd, m, c, fp)Rätt till ersättning vid avspärrningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i en särskild lag närmare reglera rätten till ersättning vid inskränkning i nyttjanderätten till mark eller byggnad. Motiv för vårt förslag Stor uppmärksamhet har ägnats åt händelserna vid det politiska toppmötet i . Mest utrymme har media gett åt den skadegörelse och de kravaller som motståndare till toppmötet orsakade. Andra händelser, till exempel det politiska resultatet av mötet och de fredliga protesterna, har hamnat i skymundan. Ett förhållande som knappast alls har omnämnts är att många näringsidkare har lidit skada. Det är självklart att de företagare som fick sina serveringar sönderslagna har drabbats men så är även fallet med de näringsidkare som tvingades hålla stängt på grund av de avspärrningar som var nödvändiga för att garantera säkerheten för toppmötets utländska gäster. Och här har staten ett ansvar som den inte har burit. Vid toppmötet var det alltså nödvändigt att stänga av delar av centrala , närmare bestämt områdena kring , och . Där gavs tillträde endast åt boende med ett särskilt passerkort. Inom dessa områden finns det emellertid ett antal företag som är beroende av sina kunder, vilka alltså inte kan handla under de aktuella dagarna. Ett av dessa företag är som före mötet beräknade att man skulle förlora på bortfallet av kunder. Det ter sig naturligt att staten har ett ansvar, åtminstone ett moraliskt sådant, för att ersätta visade förluster. De politiska toppmötena, som är en nödvändig del i vår moderna demokrati, har utvecklat sig till stora föreställningar. Säkerhetsarrangemang och våldsamma protester griper in i människors civila liv. Många människor, även de som uppskattar EU, känner sig främmande för detta och vill kunna fortsätta med sina dagliga liv även under ett toppmöte. Ett fortsatt stabilt folkligt stöd för EU och dess toppmöten förutsätter nog att EU-länderna ser till att vanliga medborgare inte drabbas. Därför bör staten ersätta bland annat de förluster som näringsidkare gör tack vare säkerhets- arrangemangen. () () () () () () () ()
mot · GP02Ju260 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju260av och ()Ljuddämpare på jaktvapen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyndsamt återkomma till med förslag om att tillåta ljuddämpare på jaktvapen. Motivering svarade justitieminister på en fråga om att tillåta ljuddämpare ner till på jaktvapen för att förebygga hörselskador. I svaret delade justitieministern uppfattningen att det fanns anledning att analysera förutsättningarna för att genomföra en sådan förändring. Hon var dock inte beredd att ta ställning , utan sade sig vilja avvakta pågående analys av frågan. väcktes också en motion i syfte att skulle behandla frågan. Utskottet motiverade sitt avslag på motionen med att arbete i frågan borde avvaktas. har avlämnat sin rapport till regeringen. Rapporten innehåller, vad jag fått erfara, inga som helst förslag eller synpunkter på frågan om att tillåta ljuddämpare på jaktvapen. Då det inte är fråga om att tillåta tysta vapen, utan enbart en reducering av smällen ner till och då det är handeldvapen och inte jaktvapen som är det stora problemet ur brottssynpunkt är jag mycket förvånad över att inte tagit ställning i frågan trots att den uppenbarligen är utredd. I ett svar på en skriftlig fråga i detta ärende sade sig justitieministern inte beredd att uttala någon egen ståndpunkt. I stället påtalades att frågan bör övervägas ytterligare. Eftersom justitieministern i samma svar informerade om att tidigare utredning av frågan inte skett på regeringens uppdrag är vi därför tillbaka på ruta ett. Vi tycker att det är angeläget att frågan om ljuddämpare till på jaktvapen blir prövad. Regeringen bör därför ges i uppdrag att lägga fram frågan för . Frågan är uppenbarligen utredd hos även om denna inte rapporterat sin ståndpunkt till regeringen. Därför torde det finnas underlag för ett snabbt agerande. () ()
mot · GP02Ju261 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju261av ()Polishögskola i till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att planera framtida utbyggnad av polisutbildningen till . Motivering Polisbristen är ett stort problem i . Det kan förutsättas att det är lättare att rekrytera poliser som utbildats i regionen. Det fanns starka önskemål och starka sakliga skäl för att lokalisera den tredje till . Här finns en bra högskola i nära anslutning till den planerade . Högskolan har lämpliga utbildningar så att vissa ämnen kan samköras, goda övningsmöjligheter för skjutning m m på gamla I 15:s övningsområden. Hela regionen liksom polisfacken i regionen förespråkade som etableringsort för den nya polisutbildningen. Det är också värt att påpeka att inte har fått någon kompensation för regementsnedläggningen. blev beslutet ett annat, vilket jag beklagar. Det är ändå viktigt att se framåt och jag kan konstatera att behovet för framtiden ingalunda kommer att med den nu beslutade polisutbildningen. Det är angeläget med en successiv utbyggnad med ytterligare en polishögskola. Detta bör självklart ske i en takt så att kapacitet för säkrad kvalitet finns. Redan nu bör planering för en sådan utbyggnad inledas. Då är den självklara lokaliseringsorten.
mot · GP02Ju263 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju263av de ()Polisens utredningsmöjligheter Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till sådana lagändringar som möjliggör för polisen att under särskilda omständigheter kvarhålla vittnen i i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivet till mitt förslag Polisen kan kvarhålla ett vittne . För kvarhållande i behövs beslut av förundersökningsledare. I normala fall är detta fullt tillräckligt. I vissa extrema situationer kan dock utredningsarbetet försvåras, förhindras och förstöras om viktiga vittnen inte kan kvarhållas än . Detta gäller till exempel under demonstrationer och kravaller som fortfarande pågår då vittnen kan kvarhållas. Problemet tydliggjordes under i . Polisen tvingades släppa vittnen som nya gripanden var aktuella. Detta gav de släppta vittnena möjligheter att prata sig samman om händelseförloppet och att lämna tips och upplysningar till dem som deltog i de fortsatta kravallerna. Den enskildes rättssäkerhet är givetvis en mycket viktig aspekt i sammanhanget, men den aspekten måste vägas dels mot angelägenheten av att få korrekta bilder av händelseförloppet i samband med begångna brott, dels mot vikten av att förhindra fortsatt brottslighet. Det måste gå att förena dessa två aspekter. I särskilda situationer, till exempel när ett misstänkt brottsligt händelseförlopp fortfarande pågår, bör det göras möjligt för polisen att utan beslut av förundersökningsledare kunna kvarhålla vittnen .
mot · GP02Ju264 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju264av ()Klotter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om straff samt rehabiliteringsprogram för klottrande ungdomar. Motivering Det klottras mycket i . På bara har anmälningarna mer än fördubblats. Det klottras och förstörs såväl enskild som allmän egendom. hade t.ex. lokaltrafik, SL, lagt ut mer än på återställningskostnader enligt uppgift i massmedia. Man kan bara föreställa sig vilka summor det handlar om om man skulle sammanställa dessa för hela . Pengar som hade behövts för mycket angenämare ändamål som vanligt underhåll och nyinvesteringar. Det visar även på att det finns ett stort antal personer som inte har respekt för andras egendom. Många satsar nu mycket pengar för att hjälpa till med brottsförebyggande åtgärder. Vårt rättssamhälle måste också vidta åtgärder så att förutsättningar ges som medverkar till att skadegörelsen minskar. Straffet för skadegörelse bör skärpas. Dessutom borde försök till skadegörelse vara straffbart eftersom det skulle ge myndigheterna rätt att kroppsvisitera misstänkta klottrare och göra husrannsakan för att ta hand om sprejburkar m.m. Man måste dessutom arbeta förebyggande så att man kan hjälpa unga brottsbenägna klottrare att sluta. Ett rehabiliteringsprogram bör arbetas fram så att man även hjälper dem som vill sluta klottra.
mot · GP02Ju265 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju265av och ()Utvisningsdömda Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvarhållande av medel som täcker kostnaderna för den avvisades hemresa. Självklart skall utvisningsdömda betala sin hemresa har interner möjlighet att mot arbetsprestation erhålla skattefri ersättning. Sparsamma fångar som avtjänar ett längre straff kan få på sitt konto. När det gäller fängelsedömda med utvisningsbeslut i sin dom är det inte ovanligt att vederbörande tiden före frigivningen sänder intjänade medel till sitt hemland. Det medför att det saknas pengar till hemresan när frigivningen skall verkställas. Därmed tvingas den svenska staten stå för resekostnaderna. Detta förfaringssätt rimmar mycket illa med tanke på att det i utlänningslagens kapitel 9 § 1 står följande: Om en utlänning avvisas eller utvisas är han skyldig att betala kostnaderna för sin egen resa. Det är stötande att kriminalvården inte har befogenhet att kvarhålla så mycket pengar som behövs för att täcka kostnaderna för hemresan. Man skulle mycket enkelt kunna spärra internens konto innan verkställighetstiden gått ut. () ()
mot · GP02Ju268 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju268av ()Resurscentrum i för tvärsektoriell vidareutbildning för personal inom rättsväsendet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordnad tvärvetenskaplig vidareutbildning för rättsvårdande myndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett centrum för samordnad tvärsektoriell vidareutbildning för rättsvårdande myndigheter med placering i . Motivering Ett kvalificerat resurscentrum som satsar på tvärsektoriell vidareutbildning för poliser, åklagare, nämndemän, tullare, engagerade inom frivilligorganisationer och andra brottsbekämpare, behövs. försämras kvaliteten i såväl brottsförebyggande arbete som brottsbeivrande verksamhet, hjälp till brottsoffer och rehabilitering av brottslingar p.g.a. bristande samordning och samarbete inom olika delar av rättsväsendet. Ett tydligt exempel på detta är hur arbetet drivs för att beivra våld mot kvinnor och barn. För att kvaliteten skall kunna höjas måste de olika delarna i rättskedjan samarbeta och samverka. De rättsvårdande myndigheternas personal bör få tillgång till en samlad kvalificerad vidareutbildning för att nå dessa mål. Även ekonomiska skäl talar för en samordnad vidareutbildning. I finns redan en mängd kunskap samlad, som exempelvis rättsmedicin, rättsgenetik, beteendevetenskap, ekobrottscentrum och kriminaltekniskt laboratorium. har en unik tradition av tvärvetenskapligt arbete både vad gäller forskning och utbildning. Detta har gett ny inspiration till både utbildning, forskning och pedagogik. De myndigheter som skulle kunna bidra till ett sådant centrum är , , , , och i , och . Ett resurscentrum i kommer att verka i en miljö som präglas av innovativ och stark akademisk grundutbildning och en forskning som på många områden är internationellt ledande. är föregångare i landet när det gäller problembaserat lärande och tvärvetenskapligt arbetssätt. har också stor erfarenhet av vuxenutbildning, forskning kring vuxnas lärande, kunskapsbildning i organisationer och av ledarskapsutveckling. En mycket kraftfull satsning genomförs inom biomedicin/bioteknik med 16 nya professurer. Denna satsning kommer att få stor betydelse för att utveckla DNA-analysmetoder och för de forensiska vetenskaperna. Övriga ämnen som kan nämnas är juridik (EG-rätt, folkrätt, förvaltningsrätt, affärsrätt), beteendevetenskap, kriminologi, etik, sjukvård och hälsa, informationsteknik och ett blivande ekobrottscentrum.
mot · GP02Ju269 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju269av ()Sexuellt umgänge mellan lärare och elever till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återinförande i lagen av bestämmelser om förbud mot sexuella relationer mellan elever och deras lärare. Motivering fanns i svensk lagstiftning bestämmelser som förbjöd sexuella relationer mellan elever och deras lärare. Med knapp majoritet beslutades om bestämmelsernas upphörande. motionerades om ett återinförande baserat på såväl principer som fall av misstänkt utpressning m.m. Sådana fall är säkerligen inte många, men man kan inget veta om s.k. mörkertal i denna typ av fråga av ofta mycket känslig karaktär. Eftersom sexuella och kränkande övergrepp har en tendens att öka bland ungdomar såväl i som utanför skolan, och där i synnerhet flickor känner sig tvingade till att gå med på handlingar som är emot deras vilja, så ger det fel signaler att det inom ramen för en lärareelev-relation anses vara acceptabelt med sexuella förbindelser. Eleven oftast i underläge med tanke på betyg m.m. riskerar också att genom påtryckningar hamna i ej önskade situationer. Ett klart förbud skulle vara till hjälp för såväl elever som lärare. Regeringen bör därför utarbeta lagförslag som återställer den ordning som gällde innan lagbestämmelserna om förbud mot sexuella förbindelser mellan elever och deras lärare togs bort.
mot · GP02Ju270 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju270av ()Polisen och kriminalvården Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om mer resurser till polis och kriminalvård. Motivering På många ställen i landet har polisen och rättsmyndigheter stora ekonomiska problem. Det kommer regelbundet larmrapporter från flera områden inom polis och rättstrygghet. Detta är mycket oroande. Rättstryggheten och lag och ordning är grunden för ett demokratiskt samhälle. Människor skall veta att det finns polis som kommer när något brottsligt inträffar och att rättsväsendet fungerar på ett bra sätt. Det är en trygghet som alla i detta land kan kräva. Konsekvenserna blir förödande om inte medborgarna känner trygghet i vardagen. Många märker, inte minst i landsbygdskommuner, en tydlig nedrustning av polisens verksamhet. Det finns exempel på polisstyrelser, t.ex. i , som inte ställde sig bakom budget och verksamhetsberättelse. Detta för att man ansåg att bristen på resurser fick så stora konsekvenser att man inte var beredd att ta ansvar för verksamheten. De neddragningar som krävs medför att man först minskar annan personal än polisen, vilket medför att polispersonal får utföra uppgifter som tar tid från det de egentligen skall göra. Det kan gälla mer kontorsarbete, mer tid som arrestvakter, fler transporter som tar tid m.m. Polis och rättsväsende behöver större ekonomiska resurser så att denna negativa utveckling inte fortsätter. Fler poliser behöver utbildas och komma ut i tjänst. I många närpolisområden är det stora problem med åldersstrukturen med hög andel äldre i personalen, ofta med begränsningar i tjänstgöringen. Till detta kommer överfyllda och överbelastade häkten. Orsaken är bl.a. att antalet fängelseplatser minskat. Det leder till att personer som dömts till fängelsestraff inte kommer ut på anstalter utan blir sittande på häkten. Det i sin tur innebär att polisen inte blir av med anhållna personer som blir kvar i polisens celler i stället för att komma till häktet.
mot · GP02Ju272 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju272av ()Maskering vid demonstration Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om förbud mot maskering vid demonstrationer. Motivering Det kan aldrig tolereras att personer med våld, sabotage och förstörelse söker styra demokratin. Att dessa försöker undvika ansvar för sina aktiviteter genom maskering är oacceptabelt. pekar erfarenheterna från på det angelägna i att poliser iförda hjälm och sköld bär tydliga nummer, så att händelseförloppen när demonstrationer urartat kan klarläggas. Öppna fredliga demonstrationer är ett viktigt politiskt uttrycksmedel. Maskerat våld, sabotage och förstörelse är det inte.
mot · GP02Ju273 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju273av ()Rekrytering av poliser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta rekryteringen av poliser till mindre orter. Motivering På flera håll i landet råder stor brist på poliser. kommer det att finnas fyra utbildningsorter för polisaspiranter och förhoppningsvis kommer antalet färdigutbildade poliser att öka. Ett problem är att det är oerhört svårt att rekrytera poliser till vissa orter. I ser man tydligt hur större kommuner lättare kan få poliser än de små. För att råda bot på detta missförhållande borde eleverna redan vid antagningen till få förbinda sig att efter avslutad utbildning tjänstgöra i ett bestämt (geografiskt) polisområde. Genom ett sådant förfaringssätt uppnås en garanterad tillsättning av poliser även på mindre attraktiva platser.