mot · GP02A316 · 2001-10-05 00:00:00 — Denna snävar in villkoren till att bli rent företagsekonomiska. Detta passar sällsynt illa då målen med offentlig verksamhet i huvudsak är sociala. Möjlighet att kräva kollektivavtal bör införas i lagen om offentlig upphandling, och begreppet affärsmässighet bör utmönstras. Detta bör ge regeringen till känna. bör ratificera konvention nr 94. Detta bör besluta. 3.5 Yttrandefrihet Yttrandefriheten är en omistlig del av demokratin. Öppen debatt är nödvändig för att samhällen skall utvecklas. Den skall inte kunna upphävas genom avtal. Demokratiska rättigheter fastslagna i grundlagarna skall gå före anställningsavtal. På svensk arbetsmarknad gäller olika regler för olika löntagare beroende vem som är arbetsgivare. Offentliganställda har ett starkt lagskydd till skillnad från privatanställda, och denna fråga har bl.a. utretts och redovisats i Ds 2001:19. Vissa förslag har lämnats som enligt olika remissvar inte på något avgörande sätt förbättrar yttrandefriheten, till vissa delar kan det också bli försämringar (se t.ex. svaret från ). Enligt bör en kommande proposition stärka privatanställdas lagstöd för yttrandefrihet. Vad som skall vara affärshemligheter bör striktare regleras så att inte arbetsgivarna kan göra mycket långtgående tolkningar som inskränker samhällsdebatten. återkommer med förslag i samband med uppföljningen av denna utredning. 3.6 Arbetstider och ohälsa Arbetstidens längd och förläggning påverkar livet både på och utanför arbetet. Av vem och hur detta bestäms har en nyckelroll för den anställde. Svensk lag har normer för t.ex. veckoarbetstid, övertid, nattarbete m.m. Arbetstidslagen är dispositiv, den anpassas till olika branscher och arbetsplatsers förhållanden. Genom att det finns en skyddslagstiftning i botten har löntagarna ett inflytande över den slutliga utformningen av arbetstiden. Utan denna lagstiftning skulle arbetsgivaren ensidigt bestämma när och hur länge en löntagare skulle arbeta. Utan lag skulle den fackliga organisationen ha ett mycket dåligt förhandlingsläge att kräva kompensation för obekväma och långa arbetstider. En avreglering av lagstiftningen ger inte arbetsgivaren mer flexibilitet, däremot gratis flexibilitet när det gäller arbetstider. Löntagarnas inflytande över arbetstidens förläggning behöver öka inte minska. har i olika motioner fört fram krav om detta, och frågorna utreds nu av en utredning vilken kommer med förslag 2002. Arbetstidens längd och förläggning har stor betydelse för hälsa och välbefinnande. Gällande regler bör förbättras, liksom tillsyn och sanktioner av gällande bestämmelser. Många rapporter har uppmärksammat det obetalda övertidsarbetet. Den dolda övertiden har enligt vissa rapporter uppgått till lika många timmar som den tillåtna. Enligt arbetstidslagen kan övertidsavgifter utgå om en arbetsgivare överträtt 8 och 9 §§ i lagen. Vanligast är överträdelse av 8 §, där antalet övertidstimmar regleras. De anställda och samhället i stort har intresse av att övertidsreglerna följs så att de ökande sjuktalen skall kunna minska. En viktig signal är därför att skärpa övertidsavgiften. För arbetsgivare med stor betalningsförmåga bör avgiften vara särskilt hög. bör ge regeringen i uppdrag att komma med förslag som skärper övertidsavgiften. () () () () () () () () () Carlinge Wisberg (v)