ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Bo251 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo251av och ()Bostadsmarknad i tillväxtregionerna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av investeringsbidragets regler för nybyggnad av hyresbostäder på orter med bostadsbrist. Motivering En ökande befolkning i storstadsregionerna och högskoleorterna innebär helt naturligt en ökad efterfrågan på bostäder. Dessvärre lider bostadsmarknaden på dessa orter av stora brister som gör att efterfrågan inte kan tillgodoses. Detta gäller särskilt i , och det är i stor utsträckning ungdomar och unga familjer som drabbas. Det finns flera orsaker till att problemen förvärrats . ökade befolkningen i med 10.00020.000 personer medan bostadsbyggandet legat på en mycket låg nivå, bortsett från decenniets första år. Den allmänt goda utvecklingen av arbetsmarknaden och samhällsekonomin har därför inneburit att priserna på villor och bostadsrätter stigit kraftigt. Den omläggning av bostadspolitiken, med helt nya förutsättningar för finansiering av bostadsrätter och egna hem, som genomfördes har haft stor betydelse för vilken typ av bostäder som nyproduceras. räckte det att en köpare av ny bostadsrätt betalade av produktionskostnaden i egen insats. krävs , eller mer. De som bygger bostadsrätter måste därför i högre utsträckning vända sig till kapitalstarka köpare. Mot denna bakgrund är det naturligt att många hushåll i storstadsregionerna, särskilt unga familjer och ungdomar, efterfrågar en hyresrätt. Utvecklingen på bostadsmarknaden går stick i stäv mot dessa önskemål. Nyproduktionen av hyresrätter är mycket liten. En bidragande orsak till detta är att borgerligt dominerade kommunledningar infört byggstopp i kommunala bostadsbolag. Därtill kommer att ett stort antal hyresrätter omvandlats till bostadsrätter. har mer än 23.000 hyresrätter försvunnit från bostadsmarknaden bara i . I syfte att stimulera produktionen av hyresrätter i områden med bostadsbrist har därför införts ett investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder (förordningen 2001:531 om statligt investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist). Det förefaller emellertid som om investeringsbidraget missar målet. Av de ansökningar omfattande drygt 2.000 lägenheter som inkommit till , avser endast 136 lägenheter . Flest ansökningar kommer från orter i , och Bergslagen. En översyn av reglerna krävs. En tydligare inriktning på områden med bostadsbrist krävs. Reglerna bör också förändras så att det blir möjligt för en byggherre att på ett tidigt stadium bedöma ifall ett visst projekt har förutsättningar för att få bidrag. Detta är svårt enligt nuvarande regler vilket kan göra att byggherrar i orter med stor efterfrågan väljer att prioritera andra slag av bostäder. () ()
mot · GP02Bo252 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo252av och ()Åtgärder mot lågfrekvent buller i boendemiljö Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ytterligare åtgärder för att motverka lågfrekvent buller i boendemiljön. Motivering Många människor blir störda av buller när de vistas hemma i sin bostad. En förklaring till detta är de allt fler installationer som görs i våra boendemiljöer. Det kan gälla fläktar, cirkulationspumpar, kompressorer, fjärrvärmesystem, kaminer, hissar, tvättmaskiner, sopsuganläggningar och många andra slag av utrustningar. Förvånansvärt ofta är bullerstörningarna orsakade av ljudkällor med en frekvens på mellan 20 och , så kallat lågfrekvent buller. En publicerad studie över klagomål till miljöförvaltningarna visar att nästan vart tjugonde klagomål gäller bullerstörning. Av bullerklagomålen består av klagomål på lågfrekvent buller. En vanlig erfarenhet är att mätningar visar godkända värden, trots att människor störs av ljudet. Man bör observera att ljudexponering mätt som dBA tenderar att underskatta de lågfrekventa ljudens störningspotential. Lågfrekvent buller kan ge upphov till besvär redan vid nivåer som ligger strax över normal hörtröskelnivå. Besvären kan ta sig uttryck i trötthet, koncentrationssvårigheter, huvudvärk, yrsel och illamående. Personer med hörselnedsättning kan bli svårt störda av lågfrekvent buller genom att diskanten blir förvrängd så att basljuden framträder onaturligt starkt. Mest störning kommer från ventilationsanläggningar (), följt av kompressorer (), musikbuller (), buller från tvättstuga (), buller från tung trafik (), buller från sjötransporter och flygplan () och buller från värmepumpar (). Installationer inne i fastigheter stör lika ofta som installationer utanför. I buller i boendemiljön () föreslås bland annat initiativ i syfte att få enhetliga definitioner, en prövning av behovet av revidering av riktvärdena för utomhusbuller, projekt för samordning av installationer samt vissa rekommendationer för handläggningen i kommunerna. Enligt vår mening är rekommendationer otillräckliga. Mot den bakgrunden är det angeläget att uttalar sig för behovet av ytterligare åtgärder för att motverka lågfrekvent buller i boendemiljön. () ()
mot · GP02Bo253 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo253av ()Mobiltelefonimaster Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att begränsa antalet vid utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefonisystem. Motivering Utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefonisystem, UMTS, har påbörjats i . UMTS innebär snabbare informationsöverföring till mobiltelefoner och andra mobila terminaler än vad som är möjligt med dagens mobiltelefoni. Systemet kommer att ge möjligheter att förutom ljud skicka och ta emot mer avancerade informationstjänster. Med den utfästelse som de redan utsedda operatörerna gjort vad gäller täckning och utbyggnadstakt kommer de allra flesta svenskar i såväl tätort som glesbygd att ha möjlighet att använda de nya mobila tjänsterna. När överföring skall ske av så stora mängder information som planeras räcker inte de platser för basstationer till som används för bl.a. GSM. Nya måste etableras. I stadskärnorna är det som regel relativt lätt att finna platser där få och små ingrepp behöver göras. I mer glesbyggda områden kommer det emellertid att krävas nyanläggning av . I Post- och föreskrifter för ansökan om tillstånd angavs som förutsättning att åtminstone av befolkningstäckningen skall ske med operatörsegen radioinfrastruktur, medan kan ske på annat sätt, t.ex. genom samarbete om basstationer. Som radioinfrastruktur räknas kommunikationsanläggningar, transmissionsanläggningar, matarledningar och antenner men inte , byggnader eller kraftförsörjning. Den gängse tolkningen av tillståndsvillkoren kommer att ge operatörerna utrymme för samarbete om samutnyttjande av bl.a. för placering av basstationer. Någon garanti för detta synes dock inte finnas. Enligt uppgift kommer utbyggnaden att innebära i storleksordningen 15 000 nya i landet varav bara i 300 nya . Utöver detta kommer det att krävas omkring 50 00080 000 nya antenner i landet. kan man konstatera att samarbetet brister vad gäller att samutnyttja . Ofta ser man en skog på en begränsad yta. Som lekman kan man tycka att det är ett resursslöseri att inte samutnyttja . Visst är det viktigt med konkurrens men det måste ändå finnas en gräns. För konsumenten måste det i slutändan vara billigare om operatörerna så långt möjligt samutnyttjar de man tvingas sätta upp. Onödigt många kommer naturligtvis även att påverka landskapsbilden negativt rent estetiskt. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Bo254 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo254av och ()Aktivitetsytor i närmiljön Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av aktivitetsytor i bostadsområden och deras närhet. Motivering I det moderna samhället finns en paradox när det gäller fysisk aktivitet. Vi behöver i allt mindre utsträckning använda oss av våra kroppskrafter för vår överlevnad men måste vi röra oss allt mer för att nå ett både fysiskt och psykiskt välbefinnande. Regelbunden fysisk aktivitet ökar prestationsförmågan i alla åldrar och hos dem med funktionshinder. Fysisk aktivitet främjar hälsan generellt och motverkar uppkomsten av ett brett spektrum av sjukdomar. Rapporter om att livsstilsrelaterade sjukdomar ökar kommer allt tätare. Det gäller inte minst i de lägre åldrarna. Barns fetma pga minskad fysisk aktivitet är bara ett exempel på detta. När det gäller fysisk aktivitet är tillgängligheten av avgörande betydelse. Vi vet att barn under skolåldern i stadsmiljö rör sig generellt från sitt hem, medan barn i åldern håller sig inom från hemmet. För barn under och i den tidiga skolåldern är den egna gårdsplanen, närområdet och skolgården de viktigaste platserna för rörelse. av barns rörelse sker i organiserad form inom ramen för idrotten och på anpassade anläggningar. I beslut om En ny idrottspolitik för 2000-talet anges: Människor tillbringar huvuddelen av sin tid i sina bostadsområden. Avstånden har en stor betydelse för benägenheten att utnyttja frilufts- och motionsanläggningar. Närmiljöns utformning är således av avgörande betydelse för om man är fysiskt aktiv eller inte. Möjligheten till motion och idrott bör därför finnas där människor bor. Bostadsområdena bör innehålla grön- och aktivitetsytor och därigenom främja förutsättningar för goda levnadsvanor för de boende. Detta är extra angeläget i storstadsregionerna. Kommunerna har dessutom ansvaret för skolgårdarnas utformning. Regeringen vill understryka den betydelse skolgårdarna har för elevernas möjlighet till lek och rörelse. Lämpligt utformade skolgårdar kan stimulera fysiska aktiviteter genom att fungera som arenor för motion och idrott. Några märkbara förändringar i kommunernas sätt att hantera översikts- och detaljplaner kan man ännu inte spåra. Som exempel kan nämnas att det varken i i eller på Bo01-området i finns några aktivitetsytor inplanerade. gällande anvisningar i och naturresurslagen är så allmänt formulerade att de inte uppfattas som förpliktigande och kommer då naturligtvis till korta i förhållande till starka ekonomiska intressen. Det är angeläget att regeringen kontinuerligt följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behövas för att intentionerna i idrottspropositionen ska bli verklighet när nya bostadsområden planläggs. () ()
mot · GP02Bo258 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo258av ()Hästgårdar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta hästgårdar. Motivering Utredningen samlad hästpolitik för belyser på ett utmärkt sätt hästens betydelse för sysselsättning, landsbygdsutveckling och fritid för framför allt barn och ungdomar. Utredningen tog också upp ämnen som avel, uppfödning, ridskolor och etisk hästhållning. En fråga som dock inte belystes tillräckligt av utredningen är behovet av s.k. hästgårdar i anslutning till bostadsområden. Syftet med dem ska vara att öka möjligheten för barn och ungdomar att ägna sig åt ridning. Detta är en rättvisefråga. En lösning är att vid planering av bostadsområden inrätta hästgårdar där barn och ungdomar ges möjlighet att bo. Den typen av lösningar är dock inte möjlig med nuvarande lag. Av bland annat detta skäl finns det därför anledning att göra en översyn av lagen. Behovet av hästgårdar bör uppmärksammas i det fortsatta arbetet med att utforma en hästpolitik.
mot · GP02Bo259 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo259av ()Omvandling av åretruntbostäder till fritidshus Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att motverka omvandlingen av åretruntbostäder till fritidsbostäder i de mindre tätorterna i . Motivering Inom ramen för har avlämnat en rapport om möjliga framtidsvägar för den svenska skärgården. Rapporten beskriver omvandlingen av fastigheter från åretruntbruk till fritidsboende och hur detta på många håll hotar att av året lägga en död hand över kust- och skärgårdssamhällen i attraktiva områden. Man pekar på vikten av att det finns en bofast befolkning i dessa samhällen för att det skall finnas ett underlag för både privat och offentlig service. Rapporten beskriver även förhållandet att vanliga löntagare och småföretagare inte har råd att förvärva lediga fastigheter för etablering av verksamheter eller permanent boende. Konsekvensen av detta är befolkningsminskning, service som läggs ned, arbetstillfällen som försvinner och det blir ännu svårare att bo året runt i många av våra mindre samhällen. Det blir en ond cirkel och ett snabbt växande problem. Det problem som beskriver i sin rapport handlar om utvecklingen i attraktiva svenska kust- och skärgårdssamhällen och man menar att om samhället inte hittar nya vägar för att säkerställa åretruntboende så riskerar många samhällen att helt förvandlas till fritidsområden där det endast finns liv under en kort sommarperiod. I allt väsentligt kan den rapport som presenterar appliceras på det förhållande som råder i många mindre tätorter i . Fastigheter som utbjuds till försäljning köps upp av kapitalstarka köpare som har som syfte att nyttja fastigheten som fritidsbostad. De unga människor som finns i bygden och som har som högsta önskan att kunna förvärva en fastighet i samband med att man bildar familj har inte en möjlighet att konkurrera i budgivningen. Konsekvensen blir att fastigheten omvandlas till ett fritidsboende som den mindre ortens privata och offentliga serviceunderlag urholkas. I beskrivs hur våra nordiska grannländer, där motsvarande problem finns, har funnit olika vägar för att motverka omvandlingen av åretruntbostäder till sommarhus.Det är inte helt säkert att de vägar man valt i dessa länder är de rätta för oss. Kanske måste vi, och i samstämmighet med de regler som finns inom ramen för EU-samarbetet, finna vår egen väg för att motverka omvandlingen av permanentbostäder till fritidshus. Det enda som är säkert är att gör vi inget så kommer alltfler mindre tätorter i att alltmer omvandlas till fritidsområden där hela underlaget för förskola, skola, affär, bensinstation och äldreboende helt försvinner. Detta är en utveckling som på alla sätt måste motverkas.
mot · GP02Bo260 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo260av ()Jämställdhet i religiösa lokaler Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av för att garantera jämställdhet i religiösa samlingslokaler. Motivering I har vi ett aktivt jämställdhetsarbete. Frågan om jämställdhet mellan kvinnor och män intresserar de flesta av våra medborgare. Jämställdhetsaspekten ska genomsyra allt arbete som vi gör i . Vad gäller så bör man göra en översyn av denna för att se till att inte jämställdheten bromsas vid byggandet av samlingslokaler. Flera av de religioner som etablerat sig i har en tradition av att skilja kvinnor och män åt i kyrkobyggnaden. Detta är inte acceptabelt ur vår svenska åsikt om jämställdhet och vi kan inte heller ge avkall på denna ståndpunkt. De religioner som vi välkomnar i vårt land måste anpassa sig till de normer och regler som finns här. En av dessa normer är jämställdheten och därför bör man inte bygga samlingslokaler så att man skiljer kvinnor och män åt i byggnaden. finns det inte några möjligheter att komma åt detta genom lagen och i den nu gällande stadgas hur byggnader ska placeras, utformas och deras huvudsakliga användningsområde. En kommuns detaljplan kan reglera om byggnader får användas som samlingslokaler, exempelvis som moskéer eller synagogor. Detaljplanen kan emellertid inte reglera att lokalen ska användas ur ett svenskt jämställdhetsperspektiv. Detta är inte tillfredsställande. Det måste vara möjligt att förebygga ojämställdhet vid byggande och användande av religiösa samlingslokaler. Det är därför angeläget att en översyn av gällande plan- och bygglag görs, så att inte vårt jämställdhetsarbete stoppas vid dörren till en religiös samlingslokal.
mot · GP02Bo261 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo261av och ()Miljödeklaration av fastigheter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljödeklaration av fastigheter. Motivering Alltfler människor ställer miljökrav på varor och tjänster. inser det positiva i att ha en klar och tydlig miljöprofil. En sektor där miljötänkandet dock fortfarande inte har slagit igenom är fastigheter. Men också här finns nu krav och önskemål om att fastigheter ska miljödeklareras. Frågan har studerats av bland andra dåvarande som konstaterade att många önskar information om en byggnad är sund för hälsan och hur den passar in i ett uthålligt kretsloppssamhälle. Önskemålen kom från hyresgäster, fastighetsägare, finansiärer och försäkringsgivare. har på regeringens uppdrag genomfört en försöksverksamhet med utgångspunkt i det förslag till deklaration av bostäder som lämnade 1998. poängterar att huvudsyftet med deklarationerna är att ge kunskap till boende, brukare och fastighetsägare om egenskaper i byggnaden som är av betydelse för människors hälsa och den yttre miljön m m. Om får uppdrag och resurser föreslås att deklarationerna till en början introduceras på frivillig väg med hjälp av en omfattande informationsinsats. Miljödeklarationer av fastigheter borde vara en central uppgift på miljöområdet. Arbetet underlättas av att det uppenbarligen finns en bred uppslutning kring tanken. Regeringen bör därför öka ansträngningarna att i stor skala införa ett system för miljödeklarationer av fastigheter. Deklarationerna ska gälla olika typer av fastigheter, både bostäder och arbetslokaler. () ()
mot · GP02Bo262 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo262av ()Tillgänglighet vid bomässor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgänglighet vid bomässor och andra arrangemang i de fall statligt bidrag utgår. Motivering i var en stor satsning för att belysa framtidens boende. Temat för mässan har varit hållbarhet ur olika aspekter. Det finns visserligen lägenheter som har byggts för att tillgodose äldres och handikappades behov. Men helhetsintrycket av Bo01 blev ändå att det var svårt för handikappade att ta del av hela mässan. Det borde vara självklart att en bomässa i är tillgänglig för handikappade både som framtida hyresgäster och som besökare. På den punkten har tyvärr Bo01 misslyckats. Det är nu viktigt att följa upp och analysera orsakerna till misslyckandet för att det inte ska upprepas vid kommande bomässor. Det är angeläget inte minst när bomässan som i fallet Bo01 har bidrag från det allmänna. Ett krav när bomässor arrangeras måste vara att tillgänglighet för handikappade är en förutsättning för att få statliga bidrag. Regeringen bör ta initiativ till en utredning om hur sådana krav ska utformas och vilka typer av arrangemang som eventuellt ska omfattas utöver bomässor.
mot · GP02Bo263 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo263av ()med omgivande områden till nationalstadspark Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge med omgivande områden status som nationalstadspark. Motivering Genom en ändring i lagen om hushållning med naturresurser (NRL) har möjligheten öppnats att förklara områden för nationalstadspark, om området i huvudsak är oexploaterat och då parklandskap, naturmiljöer och bebyggelsemiljöer flätas samman till, ur rikssynpunkt, unika landskap. första nationalstadspark är området UlriksdalHagaBrunnsvikenDjurgården i och kommuner. har också UppsalaåsenFyrisån i och det centrala i blivit nationalstadsparker. Regeringen kan överväga att förklara områden för nationalstadspark. Det bör övervägas i samband med den fortsatta fysiska riksplaneringen. och med omkringliggande områden uppfyller väl de kriterier som gäller för en nationalstadspark. Argumenten för en nationalstadspark är att skydda tillgång till en rik och varierad natur- och kulturmiljö, något som blir allt viktigare för människors välbefinnande. För boende i tätorter är tillgången till parker och grönområden av stor betydelse för vardagsmiljön och för rekreation och friluftsliv. Dessa områden har också betydelse för människors hälsa och för den biologiska mångfalden i tätorterna. Status som nationalstadspark innebär ett samlat och långsiktigt skydd mot exploateringsföretag m.m. Ny bebyggelse och nya anläggningar får komma till stånd och andra ingrepp utföras endast om det kan ske utan intrång i parklandskap eller naturmark och utan att i övrigt skada natur- och kulturvärden i området. De ekonomiska konsekvenserna av ett utpekande bör vara begränsade. och är inte detaljplanlagda och har inget förordnande enligt naturvårdslagen. Däremot är området i översiktsplan markerat som område av riksintresse för sina kulturvärden och område för långsiktigt bevarad markanvändning. Kommunen äger i stort sett all mark i området. Enskilda objekt som kan framhållas är bl.a. , , , och Klippträdgården. Några aktuella exploateringsintressen är inte kända och området är starkt förankrat i kommunen som en betydelsefull stadspark. De fördelar som skulle uppnås med att och angränsande områden förklarades som nationalstadspark är att skyddet skulle bli starkare och därmed långsiktigt trygga områdets fortbestånd utan exploateringsintrång samt att uppmärksamheten av en sådan förklaring skulle ge dessa områden en tydligare bevarandestatus.
mot · GP02Bo264 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo264av ()Bostadsbidrag för utbytesstudenter till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av bostadsbidrag eller motsvarande för utbytesstudenter, så att de kan efterfråga en likvärdig studentbostad som övriga svenska studenter kan. Bakgrund Vid diskussioner i en studentsamrådsgrupp för bostadsfrågor, som finns i , har frågan om utbytesstudenternas bostadssituation diskuterats. Vad som framkommit är att många utbytesstudenter av ekonomiska skäl inte har råd att efterfråga en bra studentbostad. De samlas ofta i de billigaste alternativen med låg bostadsstandard, geografiskt längre från högskolan/och där det saknas möjligheter till spontant umgänge med svenskar. Alternativt bor två studenter i studentrum avsedda för en person. Anledningen härtill är främst att de inte kan få varken studiestöd eller bostadsbidrag eftersom de inte är mantalsskrivna i . Att hitta något extrajobb att dryga ut kassan med är för de flesta också svårt. De har av naturliga skäl inte heller samma möjligheter som svenskar att ha med sig egna möbler, vilket innebär att de behöver hyra möblerat vilket ytterligare ökar boendekostnaden. Ett bra integrerat boende ökar inte bara möjligheten att nå ett bättre studieresultat, det ökar också möjligheterna att bygga internationella nätverk mellan de studerande, vilket är av stor betydelse. Ett bättre boende medför dessutom att utbytesstudenterna får med sig en positivare bild av när de återvänder till sitt hemland. Antalet utbytesstudenter i hela rör sig enligt uppgift om ca 20003000 personer. För handlar det om 60100 per läsår. De flesta utbytesstudenter vistas här under ett läsår men både längre och kortare vistelser förekommer. Det skulle därför, ur många synpunkter, vara av stort värde att utreda möjligheten att införa ett bostadsbidrag eller motsvarande för utbytesstudenter.