mot · GO02Sk35 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk35av , ()med anledning av prop. 2000/01:121 Vissa frågor inför den allmänna fastighetstaxeringen , m.m.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förslag till lag om ändring i lagen (1999:1406) om ändring imervärdesskattelagen (1994:200).Den allmänna fastighetstaxeringenI propositionen föreslås ett antal lagförslag som berör fastighetsskatten.Folkpartiet har framfört synpunkten att dagensbeskattningsform av fastigheter är oacceptabel. För många människor ärdet huvudsakliga sparandet lagt i boendet, och fastighetsskattentillsammans med förmögenhetsskatten gör att detta blir orimligt högtbeskattat med extremt höga boendekostnader som följd. anseratt sänkningen av fastighetsskatten ska ske stegvis och inledas omgående.Den nuvarande fastighetsskatten bör avskaffas, likformigheten mellanboendeformer upprättas och avdragsrätten för låneräntor bibehållas.Riksdagen beslutade att släppa frysningen av taxeringsvärdena.Resultatet blir en skattechock för många fastighetsägare runt om i landet. Detgäller både för villaägare och de som bor i lägenheter. I avvaktan på engrundläggande reformering anser att taxeringsvärdena bör varafortsatt frysta vid skattesatserna för enfamiljshus och förflerfamiljshus. Med hänvisning till krav på en genomgripandereformering av skatten på boende återkommer med förslag inomdetta område.Följdändringar av den nya studiemedelslagenRiksdagen har beslutat att medel för bidrag till korttidsstudier från och medden skall anvisas dels utbildningsstöd(Sisus), dels som statsbidrag till i (LO) ochTjänstemännens (). LO, TCO och Sisus skalldärefter ansvara för fördelningen av bidraget till de studerande. Regeringenföreslår nu en följdändring som innebär att aktuella utbildningar ävenfortsättningsvis skall undantas från mervärdesskatt.Svensk demokrati bygger på ett antal centrala teser. Grundtanken meddessa, ibland grundlagsfästa, tankar är att ett öppet samhälle som skyddar denenskilda människans grundläggande behov ska skapas och vidmakthållas.En central del i dessa tankar är att beslut som fattas om medel, pengar somstat, kommuner och landsting erhållit via skatter och avgifter, ska ske i såstoröppenhet som möjligt. Beslut som innebär påverkan på en eller flera enskildaindivider, exempelvis inom , ska naturligtvis omfattas avsekretess. Men gemensamt för alla dessa beslut är att de är överklagbara.Rätten och möjligheten att överklaga ett av en myndighet fattat beslut är enav dessa centrala teser som bygger upp ett rättssamhälle. För att ett beslut skavara möjligt att överklaga måste det för det första antingen vara offentligt -såatt alla som berörs av det kan få reda på vilket beslut som fattats och vilkentid för överklagande som finns, eller kommunicerat med den eller de enskildasom berörs. För det andra måste det finnas tydliga överklagningsvägar.Svensk rätt ger många överklagningsvägar. Ett beslut kan överklagas högre rättslig instans. Här finns två vägar. Antingen överklagas beslutet itingsrätt till hovrätt och eventuellt , eller så sker det vidförvaltningsdomstol: länsrätt, kammarrätt och Regeringsrätten. Kommunalabeslut kan överklagas via kommunalbesvär till länsstyrelse/länsrätt och såvidare. Myndighetsbeslut kan i vissa fall överklagas dels inom myndigheten,dels via förvaltningsbesvär. I vissa fall kan till och med regeringen bli högstainstans i ett överprövningsförfarande.Det som förenar samtliga olika överklagningsvägar är att de är tydliga,kommunicerbara och framförallt fasta. Ingen myndighet ska kunna ändraöverklagningsvägen för att på detta sätt minska möjligheten att få ett beslutöverprövat.Att två organisationer som borde vara helt fristående från staten,, , och , ,inom utbildningssektorn får uppgifter som i princip är liktydiga med enoffentlig myndighet har avvisat i motion (2000/01:Ub45).Folkpartiet oroas över dessa nykorporativistiska tendenser, inte minst utifrånrättssäkerhets-perspektiv. Organisationerna har att bedöma om enskilda harrätt att delta i vissa korttidsutbildningar, att pröva deras behörighet och attbesluta om fördelningen av resurser till dessa utbildningar. Dessa beslut kanvara av avgörande betydelse, främst för enskilda människor men också förnyttjandet av allmänna, intaxerade skattemedel.Regeringen har inte redovisat hur denna dubbelroll för dessaorganisationer ska hanteras för att deras beslut ska fås att överensstämma medde grundregler om öppenhet, genomsynlighet och överklagbarhet som etträttssamhälle uppbyggs kring. Den nu föreslagna ordningen riskerar att skapaomöjliga situationer för enskilda människor genom beslut somgenomgripande kan komma att påverka deras livssituation:Hur har beslutet tagits? Vilka har fattat beslutet? Hur ska det överklagas?Är dessa "fristående" organisationer i och med detta att anse som likställdamed offentliga myndigheter? Ska deras beslut kunna överklagas medförvaltningsbesvär?Lagrådet har uttryckt sin oro över att förslaget inte ger närmare besked ombland annat hur beslut ska kunna överklagas. Lika lite ger förslaget beskedom vad som ska hända om bidrag utbetalats felaktigt. En sådan ordning äroacceptabel.Stockholm den 2 maj 2001Staffan ()()