ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ju409 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju409av ()Elektronisk fotboja Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta tingsrätten utdöma fotboja som ett självständigt straff. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att bevilja fotboja vid fängelsestraff upp . Elektronisk fotboja som självständigt straff Möjligheten att rädda en människa från ett kriminellt liv verkar i vissa fall vara större om fängelsestraff undviks. Många människor som döms till fängelsestraff och som inte hamnat i allvarligare kriminalitet kan genom en fängelsevistelse i värsta fall drivas in i ett kriminellt beteende. Det finns naturligtvis också många för vilka fängelsestraff är det enda alternativet för att det omgivande samhället ska kunna skyddas mot brott, t.ex. vid grova våldsbrott och hustrumisshandel. Elektronisk fotboja har allt mer kommit att framstå som ett positivt alternativ till fängelse. Straffet avtjänas i bostaden under förutsättning att bostad, telefon och sysselsättning är ordnade. Hembesök och deltagande i frivårdens programverksamhet ingår obligatoriskt och absolut alkohol- och drogförbud råder. kan personer dömda till fängelse ansöka om intensivövervakning med elektronisk fotboja. Efter en utredning fattas beslut av regionmyndighet. har endast en mindre del () behövt avbryta och avtjäna resten av straffet i fängelse. Med tanke på de positiva erfarenheterna borde det vara av intresse att utöka möjligheten med fotboja som alternativ till fängelsestraff. För vissa straff borde det också därför vara möjligt att även bevilja fotboja som alternativ till sex månaders fängelse. Tingsrätten fattar en rad avgöranden beträffande olika straff. dömer Tingsrätten till fängelse, villkorligt eller ovillkorligt, men det är andra instanser som avgör om fotboja är ett lämpligt alternativ. Enligt min mening vore det naturligt att Tingsrätten även hade möjlighet att besluta om alternativet fotboja. Domen skulle då föregås av en utredning från frivården. Tingsrätten har ju en helhetsbild av den dömde och hans/hennes förutsättningar. Därför har också Tingsrätten goda förutsättningar att bedöma om fängelsevistelse verkar vara ett sämre alternativ och om den dömde uppfyller de uppställda kraven för fotboja.
mot · GP02Ju410 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju410av () och ()Utbyggd polisutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggd polisutbildning. Motivering utexamineras 400 elever , dels i , dels i . Landets tredje polishögskola i startar . och har länge krävt ökade resurser till polisen. Den situation som råder med den låga andelen uppklarade brott är inte acceptabel. För att kunna möta behovet av poliser som flera poliser slutar sin tjänst av åldersskäl, krävs en kraftigt utbyggd polisutbildning. I det fall detta skulle aktualisera en fjärde polishögskola bör denna naturligt förläggas till västra . uppfyller flera av de förutsättningar som gäller vid etablering av en polishögskoleutbildning. Det finns redan en växande högskola, militära myndigheter med utmärkt övningsfält med bland annat skjut- och sprängplatser, med mera. Det ges goda samverkansmöjligheter med . () ()
mot · GP02Ju412 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju412av ()Högmålsbrott Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samma straffskala för kungahuset och övriga medborgare. Motivering Vid ett besök utanför kastade en angripare en tårta i ansiktet på kungen. har bland andra finansminister och statsrådet också utsatts för tårtkastning. Den s.k. Tårtningen är ett kränkande angrepp på enskilda människor, något som aldrig kan få anses vara ett acceptabelt inslag i vårt demokratiska samtal. Tårtningen är ett ofredande och måste ses som en brottslig handling. Det kungen utsattes för har dessutom aktualiserat en annan fråga som rör vår demokrati. Vi är uppenbarligen inte lika inför lagen. Den som ofredar en medlem av kungahuset kan dömas för högmålsbrott och få upp till fängelse. Den som ofredar en medborgare som inte är medlem av kungahuset döms enligt en annan straffskala. Saken blir inte mindre märklig av det faktum att det är kungen själv som avgör om åtal ska väckas eller ej. Det är naturligtvis inte rimligt i att till exempel tårtkastning bedöms olika beroende på om den drabbade är av kunglig börd eller ej. Det är hög tid att denna skillnad mellan kungahuset och övriga medborgare tas bort så att samma straffskala tillämpas.
mot · GP02Ju413 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju413av m.fl. (s)Den organiserade smugglingen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser mot den organiserade smugglingen. Motivering Enligt samstämmiga uppgifter ökar den organiserade smugglingen till . Den smuggling som vi avser är den som utförs av ligor och som vänder sig till mottagare som i sin tur säljer vidare. Denna försäljning sker inte alltid i traditionella kriminella kretsar utan försiggår tyvärr även i det som vi betraktar som vanlig affärsverksamhet. Det är exempelvis restauranger som köper sprit och affärer som handlar med smuggelcigaretter. Skälet till det är naturligtvis att de på detta sätt slipper betala de skatter och avgifter som annars skulle ha redovisats till skattemyndigheterna. På detta sätt förlorar samhället inkomster i miljardstorlek som seriösa och laglydiga näringsidkare får allt svårare att hävda sig i konkurrensen. Det är en situation som inte kan accepteras. Vi behöver en bättre samverkan mellan tull, skattemyndigheter, polis och kustbevakning. styrs alla från sina respektive departement och myndigheter. vore det önskvärt med en förbättrad kontroll i handelsledet där till exempel tullens personal skulle kunna kontrollera misstänkt illegal försäljning av insmugglade varor. () () ()
mot · GP02Ju414 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju414av och ()Ekobrott Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförts om behovet av resurser för ekobrottsbekämpning i hela landet Motivering Den ekonomiska brottsligheten i är ett betydande samhällsproblem. Statskassan går miste om stora belopp till följd av brottsliga skatteundandraganden i olika former. Den sunda konkurrensen inom vissa branscher i näringslivet är mer eller mindre satt ur spel genom att företagare underlåter att göra rätt för sig vad beträffar skatter, arbetsgivaravgifter osv. har det gjorts avsevärda satsningar i kampen mot ekobrotten, främst tillkomsten av () och den möjlighet till effektivare samarbete mellan åklagare, polis och andra kompetenser med fokusering på ett brottsområde som den myndighetsformen erbjuder. verkar emellertid huvudsakligen inom storstadsregionerna. I övriga landet bekämpas fortfarande ekobrottsligheten i den traditionella organisationsstrukturen med åklagare och polis åtskilda. Den allmänna resursbrist som vidlåter polisverksamheten i landet har kommit att drabba utredningarna av ekobrott utanför på ett sätt som strider mot statsmaktens syn på hur olika brottsområden bör prioriteras. I och för sig kan ingen kritik riktas mot enskilda poliser och åklagare för att man i den dagliga verksamheten när resurserna inte räcker till prioriterar utredningar av våldsbrott, sexualbrott etc före ekonomisk brottslighet, där konsekvenserna av brottsligheten inte är lika omedelbara och tydliga. Resultatet för ekobrottens del har emellertid blivit en olycklig uppdelning av landet mellan å ena sida de områden där EBM verkar och å andra sidan landet i övrigt. Det bör kanske påpekas, att avancerade och omfattande ekobrott begås också utanför , och . I det långa loppet är det ohållbart att bekämpningen av en viss brottstyp, som är högt prioriterad av Riksdag och Regering, konsekvent får stå tillbaka för andra arbetsuppgifter inom stora delar av landet. Vi kan också se, hur snabbt kompetensen att utreda ekobrott bland poliser utanför EBM urholkas på ett sätt som allvarligt påverkar möjligheterna att, när resurserna nu ökar, återta vad som blivit eftersatt. Vi anser att utredning och bekämpning av ekonomisk brottslighet ska vara prioriterade uppgifter också utanför storstadsregionerna. Då krävs antingen att EBM ges uppgiften och resurserna att svara för hela landets ekobrottsbekämpning eller att särskilda åtgärder vidtas för att säkerställa att resurser mer erforderlig storlek och kompetens avdelas inom den nuvarande polisorganisationen. () ()
mot · GP02Ju415 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju415av och ()Lag mot eftersupning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en lag mot eftersupning. Motivering antog under förra mandatperioden en ny inriktning för trafiksäkerhetsarbetet. I stor enighet antogs den s.k. nollvisionen. Detta beslut var något av en revolution för synen på trafiksäkerheten. Nollvisionen, visionen om att ingen skall dödas eller skadas allvarligt i trafiken, innebär ett helt nytt sätt att se på trafiksäkerheten och trafiksäkerhetsarbetet. I nollvisionens anda är det nu hög tid att lagstifta mot eftersupning. Det finns kryphål i lagen. Den som kör onykter och orsakar en olycka kan hävda att han eller hon var nykter chaufför och att alkoholen intagits först efter olyckan. Möjligheten att förstöra bevisningen genom eftersupning måste undanröjas. I finns t.ex. en lagstiftning som gör det straffbart att konsumera alkohol intill efter en händelse i trafiken som föraren varit inblandad i och som kan föranleda polisutredning. Den svenska lagstiftningen måste ändras för att rattfulla bilister inte skall gå fria i och med att de hävdar att de druckit först efter själva olyckan och inte innan. () ()
mot · GP02Ju416 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju416av och ()Ansiktsmasker vid demonstrationer Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen återkommer till med förslag som förbjuder ansiktsmasker vid demonstrationer. Demonstrationer Alla har vi i färskt minne de förskräckliga upplopp och demonstrationer som förekommit , demonstrationer där många människor och mycket egendom kommit till skada. Vi har sett personer bärande ansiktsmask utöva olika typer av våldshandlingar och genom att de burit ansiktsmask har de varit mycket svåra att identifiera. I visa fall har de till och med varit omöjliga att identifiera. Det är mycket viktigt att personer som utfört dessa handlingar kan identifieras så att de kan få stå till svars för de brott de begått. Det är viktigt i ett demokratiskt land att det finns möjlighet att delta i demonstrationer och där få ge utlopp för sina åsikter. Men det borde inte vara möjligt att få deltaga i demonstrationer bärande ansiktsmask. Vårt förslag är därför att regeringen återkommer till med förslag som förbjuder ansiktsmask vid demonstrationer. () ()
mot · GP02Ju417 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju417av och ()Skydd mot grova våldsbrott Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att spåra och effektivt beivra all kriminell hantering av vapen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kontrollen vid våra gränser bör förstärkas i syfte att förhindra illegal vapeninförsel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökning av polisens personella och materiella resurser. Motivering I dagspressen kan man fortfarande praktiskt taget läsa om det ökade antalet våldsbrott vid vilka eldhandvapen, automatvapen och sprängmedel av skilda slag använts. Människor skadas svårt, inte sällan livshotande. Särskilt utsatta är naturligtvis polispersonal, tullpersonal och personal som i sin yrkesutövning har till uppgift att ansvara för och skydda enskilda människor, värdefull och attraktiv egendom liksom att svara för lag och ordning i samhället. Polismorden i , liksom andra grova överfall mot polis på olika håll i vittnar om hur allvarlig situationen är. Det är inte ovanligt att de vapen som använts har tillgripits antingen vid inbrott hos privatpersoner eller i militära förråd. Ett inte oväsentligt antal vapen förs också in illegalt från utlandet. Kontrollen måste ytterligare förstärkas i syfte att hindra illegal införsel av vapen. För att skydda medborgarna och inte minst polis- och bevakningspersonal måste krafttag tas mot denna kriminella hantering av vapen. De ökade grova våldsbrotten som alltmer brett ut sig måste mötas med kraft och med större målmedvetenhet från samhällets sida. Det måste vara en prioriterad uppgift att spåra och beivra olovlig vapenhantering. Likaså måste polisen ges ökade personella och materiella resurser att effektivt bekämpa denna brottslighet. Utvecklingen, inte minst , visar att detta är nödvändigt om rättssamhället skall kunna bestå. Resursbrist och möjligheter att klara de i motionen nämnda behoven, liksom andra inom det kriminalpolitiska området, går uppenbarligen inte att uppnå . Vi hänvisar till det moderata budgetförslaget vad gäller resurstillskott för området. () ()
mot · GP02Ju418 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju418av ()Skyddet för polismän till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning med sikte på att förbättra skyddet för poliser vid tjänsteutövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyldigheten för poliser att bära märkning vid tjänsteutövning. Motivering Bl.a. efter kravallerna i så framstår det som allt tydligare, att enskilda polismän behöver ett bättre skydd vid tjänsteutövning. Huliganer och våldsverkare har visat sig helt sakna respekt för enskilda polismäns liv, hälsa och säkerhet. Jag anser att säkerheten för poliser måste förbättras. Frågan måste bli föremål för omedelbar utredning, där även sådana faktorer som användande av t.ex. vattenkanoner måste belysas. Polismännens skyldighet att bära märkta hjälmar eller namnbrickor kan öka riskerna för att enskilda poliser blir utsatta för våld och repressalier. Den frågan har väckts och enbart risken för att denna form av märkning skulle medföra ökad fara för enskilda poliser motiverar att denna regel inte skall tillämpas, inte minst utifrån det faktum att de som utövar våld mot polisen allt oftare är maskerade. Märkningen av polismän bör därför upphöra.
mot · GP02Ju419 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju419av m.fl. (mp)Statens ansvar för rättspsykiatriskt dömda Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen om rättspsykiatrisk vård enligt vad som i motionen anförs. Inledning Ett stort antal personer döms till rättspsykiatrisk vård; LRV. Vi anser att dömda bör få adekvat behandling så fortsatta brott inte inträffar och vi stödjer en vårdform som bygger på det ställningstagandet. Dömda till LRV enligt tingsrättsdomar har varit ca 400 personer enligt statistik från . Ett resultat av dessa domar har inneburit en ökad kostnad för landstingen. Landets landsting har varit föremål för ett flertal strukturförändringar pga en ekonomiskt ansträngd situation. Ett flertal utökade åtaganden har överförts till landstingen vilket bidragit till situationen. Vid en dom till LRV åligger det respektive landsting att ansvara för att verkställa domen och kostnadsansvaret åvilar respektive landsting. Övriga dömda till fängelse bekostas av staten anser att alla kostnader för alla typer av dömda, oavsett vårdform, bör ligga under staten. Regeringen bör se över hur ett sådant övertagande kan ske, och återkomma med förslag. () () () ()
mot · GP02Ju420 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju420av ()Vitesföreläggande Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vitesföreläggande. eller enskild person kan åläggas vite, d.v.s. bli skyldig att betala en summa pengar för något som anförs mot företaget eller den enskilde. Jag anser detta var högst rättsosäkert. Vite åläggs i vissa fall av en politiskt sammansatt nämnd, eller möjligen av en tjänsteman som har delegation att ålägga denna form av bestraffning. Jag ser ingen större skillnad mellan det fall en summa pengar ådöms i form av böter eller när åläggandet sker i form av vite. En viktig skillnad är dock att böter ådöms av domstol, där jag som enskild eller företag har rätt till överprövning, och att denna dom skall ha vunnit laga kraft för att kunna verkställas. Vite åläggs ibland på annat sätt och kan, som sagt, ske genom beslut i en politiskt tillsatt nämnd och då i vissa fall efter omröstning. Av rättssäkerhetsskäl borde det alltid vara en domstol som för talan mot enskilda eller företag.
mot · GP02Ju421 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju421av ()Användandet av våldssymboler Förslag till riksdagsbeslut beslutar att lagen om förbud mot användandet av nazistsymboler utvidgas till att gälla även kommunistiska och andra våldsorganisationers symboler. Motiv för mitt förslag finns ett förbud mot att bära nazistsymboler eller på annat sätt öppet visa symboler för denna våldsideologi. Förbudet är utmärkt och har av allt att döma fungerat väl. Polisen har möjlighet att tidigt ingripa vid samlingar där dessa symboler förekommer. Vid sidan av nazistiska organisationer finns även andra organisationer som inte drar sig för att använda våld, och som menar att det finns behov av att förändra samhället med våld. Jag tänker då framförallt på kommunistiska organisationer som bevisligen inte drar sig för våldsanvändning. Det syntes tydligt vid händelserna i . Där anfördes skarorna av våldsverkare med fanor som tydligt visade vilken ideologi som låg bakom upploppen. Röda fanor med massmördare som och vajade i vinden likt på forna tiders slagfält där stridande förband anfördes av regementsfanor. Våldsamma demonstranter i bar även andra märken och symboler som visade deras ideologiska hemvist. Det råder inga tvivel om att många demonstranter visade sympati för den våldsideologi som sände människor till fängelse av politiska skäl, eller som sköt ner egna medborgare som ville fly från förtryck vid . Hade det funnits ett förbud mot utnyttjande av dessa symboler hade polisen haft möjlighet att ingripa tidigare, och det hade sannolikt varit möjligt att skingra våldsverkarna innan kravallerna och upploppen började.
mot · GP02Ju422 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju422av ()Maskeringsförbud vid demonstration Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge polisen rätt att identifiera maskerade demonstranter. Motivering Kravallerna i samband med i har med all önskvärd tydlighet återigen riktat fokus mot förslag om förbud mot maskering i demonstrationståg. Händelserna i har visat nödvändigheten av att polisen ges lagliga möjligheter att avväpna och identifiera våldsamma och maskerade demonstranter. Privatlivets helgd har förts fram som ett argument mot förslag om maskeringsförbud. Att ge polisen lagfästa möjligheter att identifiera maskerade demonstranter handlar dock om att bryta en anonymitet som inte har något med privatlivets helgd att göra, utan det är motiverat av en politisk taktik. Att ge polisen möjlighet att identifiera maskerade demonstranter är i själva verket att fullt ut använda demokratins metod: att öppna det slutna och att sätta ljuset på det ljusskygga. Att vara maskerad när man kommer in i bank-, post- eller butikslokal kopplas omgående ihop med att individen avser att begå något brott. Många människor känner obehag och en rättfärdig rädsla, både för fysiska skador och för skador på sin egendom, när maskerade demonstranter drar förbi. Slutligen kan det inte vara rimligt att polisen skall bära till exempel numrerade hjälmar, vilket gör att enskilda polismän riskerar att bli utsatta för samordnade attacker, medan polisen saknar lagliga möjligheter att identifiera maskerade demonstranter. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Ju425 · 2001-10-05 00:00:00 — Det är därför sorgligt att familjen är så undervärderad och att tilltron till föräldrarnas förmåga att ta hand om sina egna barn är så låg. Föräldrars omsorg för välgång och beteende hos barnet är ett nödvändigt villkor för en framgångsrik uppfostran. Men när misslyckanden inträffar måste det finnas en insats från det offentliga som hjälper till att avbryta den begynnande brottsbanan. I det brottsförebyggande arbetet måste vi också betona vikten av att motverka alkohol- och narkotikamissbruket bland ungdomar. Tidiga alkoholvanor leder lätt över till andra drogvanor, vilket i sin tur kräver stora pengar. På så sätt leder drogmissbruk snabbt till brottslighet. Narkotikamissbruk är ofta drivkraften bakom exempelvis häleri, inbrott och rån. Tillgången på narkotika ökar och antalet ungdomar som prövar illegala droger har mer än tredubblats. Det stora utbudet av droger, nya konsumtionsmönster och användningsområden, tillika en mer tillåtande hållning till narkotika i olika ungdomsgrupper, är en internationell utveckling där inte utgör något undantag. I motion om det brottsförebyggande arbetet tar vi upp förslag på hur vi kan åtgärda och förebygga missbruk. Det finns inga enkla lösningar på narkotikaproblemet. Det är inte heller genom höga murar eller slutenhet som vi kan klara av att uppfylla vår vision om ett narkotikafritt samhälle. Det viktigaste är dock, inte minst ur ett brottspreventivt syfte, att få så många som möjligt att avstå från narkotika. Det handlar om en långsiktig strategi med ett tydligt politiskt uppdrag. Vi måste handla nu annars kan andra krafter och tendenser bli oss övermäktiga. () () von der Esch (kd) () () () () () () () ()
mot · GP02Ju427 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju427av och ()Högmålsbrott Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högmålsbrott. Motivering Vi har genom en 16-årig pojkes tårtkastande fått lära oss att lagen inte är lika för alla i . När finansminister och handelsminister fick tårtor i ansiktet betecknades det som ofredande. Men när den 16-årige pojken kastade tårtan mot kungen betecknas brottet som ett högmålsbrott, vilket innebär att straffet är högre än för ofredande från normalt högst sex månaders fängelse till högst . Vid högmålsbrott är det regeringen som avgör om åtal ska väckas. Det innebär att åklagaren först måste skicka in en begäran till regeringen om att få väcka åtal. Sedan kan regeringen säga ja eller nej. Högmålsbrott är mycket ovanligt i . Dit räknas även förtal av kungahuset i tal, bild och skrift. Men och kunde socialistiska agitatorer regelbundet dömas till böter eller några månaders fängelse för sådant som ansågs vara kränkande för kungahuset eller omstörtande i största allmänhet. Den 16-årige pojken som kastade tårtan mot kungen bad om ursäkt och berättade att han gjorde detta därför han såg kungen som en symbol för att samhället inte är jämställt. Oavsett vad man tycker om handlingen och utan att bagatellisera agerandet bör alla behandlas lika inför lagen. Därför bör regeringen granska lagen om högmålsbrott. Gotab, 2001 () ()