mot · GP02A211 · 2001-10-05 00:00:00 — Undersökningen visar vidare att av de företag som deltog i undersökningen är uttalat positiva till att pappan tar ut sin föräldraledighet. Här är det viktigt med ett opinionsbildande arbete för att arbetsgivare skall betrakta föräldraledighet som kompetenshöjande för individen och därmed uppmuntra densamma. Dessutom bidrar en positiv syn på föräldraledighet till att arbetsgivaren får lojala och nöjda medarbetare. Goda förebilder finns inom privata näringslivet. Svenska Statoil har en småbarnsföräldrapolicy som underlättar för medarbetare att arbeta hemma. Många företag har också en föräldraledighetspolicy där man fyller ut lönen för dem som vill vara barnlediga. Det är glädjande att arbetsgivare ser värdet av att medarbetare får möjlighet att umgås med sina barn. Mycket talar för att denna typ av anställningsförmån blir allt vanligare i takt med att det blir svårare att rekrytera till många yrken. Båda föräldrarna har lika stort ansvar för sitt barn. Självklart är det familjens sak att avgöra om och när man skall ha barn samt i vilken utsträckning de båda föräldrarna skall stanna hemma helt eller delvis med barnet. Lika självklart bör det också vara att bådas pensionspoäng delas lika på bägge föräldrarna tills barnet är . kan premiepensionen överföras mellan makar, men det kräver aktiv begäran. Många känner inte till eller utnyttjar inte denna möjlighet. anser att grundregeln bör vara att hela pensionen automatiskt delas lika mellan föräldrarna. Den som önskar frångå denna regel bör skriftligt begära detta. Genomförandegruppen för pensionsreformen bör utreda exakt utformning av förslaget. Regeringen bör återkomma till med ett förslag. 7.2 Rätten att välja barnomsorgsform När barnomsorg utanför hemmet behövs, är det viktigt att föräldrarna har möjlighet att välja det som passar barnets och familjens behov bäst. En viktig jämställdhetsfråga är därför omfattningen och utformningen av stödet till barnfamiljerna. Ett stöd som utformas så att det blir ekonomiskt möjligt för såväl kvinnor som män att prioritera barnen är vad många föräldrar önskar. Därför behövs en familjepolitisk reform som skapar utrymme för mer tid för barnen. delar inte regeringens uppfattning att maxtaxan leder till ökad jämställdhet och att den ger familjerna större frihet att lägga upp familjeliv och arbetsliv efter egna behov. Tvärtom skulle införande av en maxtaxa i regeringens modell bli en oerhört styrande reform. Maxtaxan innebär att alla andra val än daghem starkt diskrimineras ur ekonomisk synvinkel. Regeringen klargör syftet med maxtaxan när man skriver: I nuvarande arbetsmarknadsläge, med en stigande efterfrågan på arbetskraft på många håll, inte minst inom vård- och omsorgssektorn, skulle maxtaxan kunna bidra till att sysselsättningen kan fortsätta öka och arbetslösheten minska. Barnens och kvinnornas behov sätts i bakgrunden och arbetsmarknadens behov i förgrunden. Det är uppenbart att regeringen avser att fler kvinnor skall arbeta mer inom vården och därmed få mindre tid tillsammans med sina barn. avstyrker förslaget och föreslår istället att ett barnomsorgskonto inrättas som ger föräldrarna möjlighet att själva bestämma hur barnomsorgen utifrån deras specifika situation skall utformas. Barnomsorgskontots konstruktion utgår, till skillnad från maxtaxeförslaget, från synen på barnen och föräldrarna som individer med olika behov och önskemål. Barnomsorgskontot ger pappor och mammor ökade ekonomiska möjligheter att ta tjänstledigt eller förkorta arbetstiden under barnets tre första år. Förslaget ökar möjligheten för familjer att kunna välja att vistas mer tid tillsammans med barnen. 7.3 Hemarbete och anhörigvård Hemarbete måste få ett meritvärde på arbetsmarknaden. Hemarbete ställer stora krav på organisation, simultankapacitet och ekonomisk planering. Hemarbete med barn måste betraktas som den viktiga samhällsinsats det faktiskt är. Det måste bli en självklarhet att samhället betraktar hemarbete som ett arbete jämförbart med andra yrkesinsatser. Skall fler män lockas att ta ett större ansvar för hemarbetet och omsorgen om barnen måste statusen för hemarbete höjas på olika sätt. Den negativa bild som getts av hemarbete är därför en viktig förklaring till mäns svaga intresse för jämställdhetspolitik. Ekonomiska beräkningsgrunder och teorier tar inte alltid hänsyn till oavlönat arbete, trots att det utgör en stor samhällsinsats. BNP-måttet omfattar inte hemarbete. Därmed fångar detta mått inte en väsentlig del av det arbete som utförs. bör ta initiativ till internationella överenskommelser som gör att hemarbete kan ingå i eller komplettera BNP-måttet. En speciell form av arbete i hemmet är anhörigvård. Detta arbete kan också ske i annans hem. Anhörigvård utförs oftare av kvinnor än av män. Inte heller detta ofta mycket krävande arbete genererar pensionspoäng eller värderas som meritgrund. anser att detta måste förändras. Uppdraget som familjehem och fosterförälder måste godkännas som ett arbete med rätt till social, ekonomisk och rättslig trygghet. Arbetsdomstolen har slagit fast att familjehemmen inte presterar arbete för någon annans räkning, vilket är en generell utgångspunkt för ett anställningsförhållande. anser att familjehemmen utför en mycket viktig uppgift och att uppgiften som fosterförälder bör betraktas som förvärvsarbete. 7.4 Kontaktdagar för båda föräldrar Möjligheten att ta ut kontaktdagar är ett bra sätt för föräldrarna att kunna följa sina barns utveckling i t.ex. skolan. har drivit frågan om ett återinförande av dessa sedan de togs bort 1995. har regeringen föreslagit att införa en kontaktdag för barn mellan . Vi vill ge föräldrarna möjlighet att ta ut per barn och år för barn mellan . införs dessa kontaktdagar för barn mellan . Föräldrarna kan även välja att spara kontaktdagarna därpå. är nödvändiga för att både mamma och pappa skall kunna göra ett heldagsbesök i skolan . Förändringar av anslag som berör kontaktdagar återfinns i motionen för utgiftsområde 12. 7.5 Att vara förälder ett livslångt projekt kristdemokrater menar att jämställdhet inte bara är något som är bra för de vuxna utan självklart även för barnen. Båda föräldrarna har lika stort ansvar för barnens välbefinnande såväl som rätt och skyldighet att delta i barnens omvårdnad och fostran. Pappornas betydelse när det gäller barns uppväxt och fostran har länge undervärderats. Fäder måste uppmuntras till att ta aktiv del i sina barns liv. ser positivt på att kommuner och landsting erbjuder alla föräldrar föräldrautbildning, oavsett bostadsort. Mammor går i stor utsträckning på föräldrautbildning och det är därför viktigt att man vid inbjudan informerar om pappans viktiga roll. Utbildningen skall inte enbart omfatta tiden före födelsen och småbarnsåren, utan strävan bör vara att föräldragrupperna består . För blivande pappor och mammor som känner sig osäkra i sin nya roll kan en personlig i form av en erfaren förälder, tillika mogen vuxen, erbjudas som samtalspartner. Såväl föräldrautbildning som mentorskap kan organiseras via ideella organisationer, landsting och/eller kommun. Familjestabilitet bör vara ett politiskt mål, i första hand för barnens skull. Barn behöver båda sina föräldrar. Detta innebär att de övergripande förutsättningarna för familjer skall vara så goda som möjligt. Lagstiftning och sociala och ekonomiska stödformer bör utformas med utgångspunkt från att stabila familjerelationer är bra och eftersträvansvärt. När krisen i ett förhållande kommer skall man snabbt kunna få hjälp. vill ha en väl utbyggd och kostnadsfri familjerådgivning. Familjerådgivningen bör även ha resurser att erbjuda rådgivningssamtal i förebyggande syfte, inte bara i en krissituation. skilde sig 21 502 gifta par i , enligt SCB:s statistik. Ännu fler sambopar flyttade isär, vilket inte syns i statistiken. Vid många separationer finns också barn i förhållandet. ökade andelen barn som bor hos en ensamstående förälder från till . Var tredje 18-åring har föräldrar som separerat en eller . Fenomenet med den frånvarande pappan utgör ett stort problem i med omfattande familjesplittring. av barnen har efter skilsmässan/separationen förlorat kontakten med sin biologiska pappa. Detta är mycket olyckligt såväl för barn som för pappor. ändrades bestämmelser om vårdnad m.m. (prop. 1997/98:7, bet. 1997/98:LU12). Ändringarna syftar till att bereda vägen för en ökad omfattning av gemensam vårdnad och betona principen om barnets bästa. Negativa konsekvenser av den nya lagstiftningen har synliggjorts, där barnet kommer i kläm. Mycket tyder på att barnens synpunkter och önskemål sällan tillvaratas. I de fall där mannen utsatt kvinnan eller barnet för våld bör inte gemensam vårdnad övervägas. Forskning visar att våldsutövande män utnyttjar barnet för att fortsätta förföljelsen av kvinnan. Forskning visar också att våldet mot barn och kvinna ofta fortsätter vid umgängestillfällena. anser att en utredning bör tillsättas som ser över lagstiftningens följdverkningar. Vid vårdnadstvister bör nämndemän av båda könen finnas företrädda vid rättegången. Här kommer ofta olika synsätt till uttryck och den samlade kompetensen från såväl manliga som kvinnliga nämndemän ger bästa förutsättning för bra beslut. Avgörande för fortsättningen är ofta hur den efter en skilsmässa gestaltar sig och vilka rutiner som då skapas. Vid tillfällen när livet ställs på kant och kraftigt förändras kan det vara svårt att skapa hållbara strukturer. Ett stödprogram för pappor som stärker dem att bibehålla kontakten med sina barn och för det praktiskt möjligt att kunna genomföra detta skulle för många utgöra en värdefull insats. Programmet kan organiseras via familjecentrum eller socialtjänst. Regeringen bör initiera en försöksverksamhet i några kommuner. 8 Frihet från sexualiserat våld 8.1 Sexuella trakasserier Den yttersta bristen på jämställdhet tar sig uttryck i det ökande våldet mot kvinnor. Även på arbetsplatser utsätts kvinnor och även män för sexuella trakasserier. EU har fått en gemensam definition av vad sexuella trakasserier innebär: oönskat beteende av sexuell natur som uttrycks fysiskt, verbalt eller icke-verbalt. Detta kommer fortsättningsvis att betraktas som könsdiskriminering, och därmed flyttas brottet från till jämställdhetslagstiftningen. Via jämställdhetslagen kan den drabbade snabbare få sin sak prövad via fackliga förhandlingar eller genom en anmälan till JämO. ser positivt på att EU driver på i denna sak. 8.2 Våld mot kvinnor Det är helt oacceptabelt att kvinnor skall behöva leva med risken att utsättas för våld och övergrepp. I betänkande JuU 1998/99:3 beslutades om en ändring av fridskränkningslagen. Det är uppenbart att dessa förändringar inte var tillräckliga. Vi hävdade i enlighet med Lagrådets yttrande att lagen om fridskränkningsbrott ger stora tolkningssvårigheter. Det är otillfredsställande att riksdagsmajoriteten stiftar lagar som innehåller uppenbara brister och som inte blir det stöd för misshandlade kvinnor som krävs. Från till polisanmäldes drygt 1 000 kvinnofridsbrott. av de anmälda brotten har gått till åtal. Detta visar på behovet av en tydlig lagstiftning. Regeringen bör återkomma till med ett skärpt lagförslag. anmäler 20 000 svenska kvinnor en man för misshandel. Endast var femte anmälan leder till åtal. Polis, åklagare, socialtjänst och hälso- och sjukvården brister fortfarande i rutiner och hantering av ärendena. Samarbetet mellan myndigheterna behöver fördjupas och handläggningen bli effektivare. Hela rättsapparaten måste arbeta snabbare. Polisens minskade resurser innebär ett urholkande av rättssäkerheten, och därför anslår betydligt mer resurser till rättsväsendet i sitt budgetförslag. Välutbildade poliser med kunskaper om orsakerna till våldsbrott och om hur våldet påverkar offret kan positivt bidra till kvinnans fortsatta agerande och hennes möjligheter att bli av med det ständiga hotet om misshandel, innan det är . Både polis och åklagare kan fortfarande göra mycket mer i arbetet med att bekämpa våld mot kvinnor. Den redovisning av en inventering i 11 av 21 polismyndigheter som har överlämnat till regeringen visar bl a att alltför stort ansvar läggs på den enskilda polisen. Videokamera används endast i vissa polisdistrikt. Detta är en bra metod för att säkra bevis under förutsättning att kvinnan inte motsätter sig att bli filmad. Vikten av att dokumentera misshandelsskador kan inte nog understrykas. anser att videofilmning för att dokumentera misshandel bör användas i alla polisdistrikt. Droger ligger bakom mycket kvinnovåld. Två tredjedelar av våldsbrotten mot kvinnor begås inomhus av en för kvinnan tidigare bekant person. Flera misshandelsfall sker när krogarna stänger. Det svenska dryckesmönstret innebär generellt att storkonsumtionstillfället är förlagt till veckoslut och helgdagar. Denna typ av konsumtion medför en ökad benägenhet för våldsbrott och annan kriminalitet. Resultatet av en ökad tillgänglighet innebär en ökning av misshandel som till stor del drabbar kvinnor. Vårt viktigaste argument emot försöket med lördagsöppet är således att vi vill skydda de kvinnor och barn som enligt statistiken misshandlas . Innan försöksperioden med lördagsöppet var slutgiltigt utvärderad drog regeringen slutsatsen att alkoholforskarna som utvärderat försöket inte funnit någon dramatisk ökning av alkoholrelaterade brott. Forskarna underströk dock att uppgifterna om misshandel fortfarande var osäkra. anser att regeringen har genomfört försöket med lördagsöppet som en ren formalitet utan att intressera sig för utfallet av försöket. Trots den ofullständiga utvärderingen föreslog regeringen att låta införa lördagsöppet i systembutikerna i hela landet. Efter det att propositionen lagts fram kom säkerställda uppgifter om att misshandeln ökat i . röstade dock för att försöket skulle permanentas. Agerandet från regeringens sida har visat på en oroväckande nonchalans eller respektlöshet för den verklighet som många kvinnor och barn lever i. Utvecklingen av detta fullskaleförsök som genomförs med lördagsöppna systembolag i hela landet måste noga följas. 8.3 Anknytningsinvandring Antalet kvinnor som kommer till med anknytning till en man i och blir misshandlade har ökat kraftigt. har kraftigt kritiserat den s.k. tvåårsregeln, som berör anknytningsinvandring utanför EU. Denna regel innebar att när en utländsk man eller kvinna kommer till för att gifta sig med en svensk medborgare får han/hon numera vanligen tolv månaders uppehållstillstånd. Består förhållandet får kvinnan eller mannen permanent uppehållstillstånd. ändrades regeln så att personer som utsatts för våld eller annan allvarlig kränkning under förhållandet, och av det skälet lämnat detsamma, ändå skulle kunna beviljas fortsatt uppehållstillstånd. Det har dock visat sig att lagen inte har inneburit någon förändring i praktiken för de kvinnor som har misshandlats eller på något annat sätt blivit allvarligt kränkta. I ett svar på en skriftlig fråga från en kristdemokratisk ledamot skrev följande: De nya reglerna innebär att fortsatt uppehållstillstånd skall kunna beviljas trots att förhållandet upphört inom tvåårstiden för den uppskjutna invandringsprövningen, om sökanden eller sökandens barn utsatts för våld eller för handlingar som innefattar allvarlig kränkning av sökandens eller barnets frihet eller frid. Regeln är emellertid inte absolut och hänsyn skall bland annat tas till under vilka omständigheter övergreppet ägt rum, hur allvarligt det varit samt hur länge förhållandet varat. har valt två fall som vägledande praxisfall. I båda fallen har kvinnorna blivit utsatta för grov misshandel respektive våldtäkt, men har trots detta inte ansett att övergreppen varit tillräckligt allvarliga. menar att det är direkt stötande om den ändrade lagtexten tolkas på detta sätt. Uppenbart har rättspraxis fastställt att lagen accepterar ett icke ringa mått av våld mot kvinnor i en mycket utsatt situation. Detta är helt oacceptabelt. Det är etnisk diskriminering om regeringen accepterar att ett visst mått av våld får förekomma. Lagtexten i utlänningslagen kapitel 2, 4 e § tredje stycket punkt 2, med lydelsen förhållandet har upphört främst på grund av att i förhållandet utlänningen, eller utlänningens barn, har utsatts för våld eller för annan allvarligt kränkning av sin frihet eller frid, eller, måste genast korrigeras genom att ordet främst helt tas bort. För att kunna utreda om det finns skäl att misstänka att mannen ifråga kan komma att förgripa sig på kvinnan eller för att fastställa att han tidigare förgripit sig på sambo eller maka bör en kontroll göras genom registerutdrag. Utdrag från brottsregistret avseende följande brott i : Om brott mot liv och hälsa 3 kap., Om brott mot frihet och frid 4 kap., Om frid och sexualbrott 6 kap., skall hämtas in för samtliga referenspersoner när det gäller denna typ av anknytningsärenden. Även meddelande om besöksförbud skall hämtas in. Referenspersonen skall tillfrågas om ett skriftligt medgivande av registersökning. Om denne nekar till ett sådant förfarande skall ansökan om uppehållstillstånd avslås. Utöver ovannämnda utdrag ur brottsregistret skall en kontroll utifrån folkbokföringsregistret samt register om tidigare anknytningsförfrågningar alltid utföras. Härigenom får man en bättre bild av om referenspersonen varit gift tidigare samt om någon tidigare ansökt om uppehållstillstånd p.g.a. anknytning till personen ifråga. På detta sätt kan ingen sätta i system att inleda ett förhållande med en utländsk kvinna och sedan överge henne inom tvåårsperioden. I de fall det genom den grundliga utredningen framkommer att referenspersonen tidigare dömts för misshandel eller övergrepp mot tidigare sambo eller maka/make, skall uppehållstillstånd nekas sökanden. Hänsyn bör dock tas till den tidrymd som förflutit sedan dom fallit. Här anser vi att har ett ansvar att, mot bakgrund av dessa uppgifter, skydda sökanden. Även om detta innebär ett ingrepp i varje människas rätt att välja så anser vi att det i dessa specifika fall åvilar staten att se till sökandens intresse. Om referenspersonen ej har dömts för misshandel eller övergrepp av tidigare sammanboende eller maka/make men ändå har dömts för brott mot 3, 4 och 6 kap. i eller meddelats besöksförbud bör sökanden alltid informeras om detta. Informationen delges muntligen vid det svenska konsulatet eller den svenska ambassaden med hjälp av en auktoriserad tolk av samma kön. Även referenspersonen skall få ta del av uppgifterna. Det behöver inte nödvändigtvis innebära att sökandens väl hotas p.g.a. dessa domar. Efter det att informationen delgetts sökanden måste vi kunna förlita oss på att sökanden själv kan fatta ett för denne riktigt beslut. Härigenom respekterar vi varje människas rätt till att själv välja och ta ansvar. 8.4 Stöd till brottsoffer Brottsoffer kan erbjudas livvaktsskydd. Det är en åtgärd som upplevs som integritetskränkande. Det vore rimligare att gärningsmannen får sin frihet beskuren. Lagen om besöksförbud är ett viktigt skydd för kvinnor som hotas, förföljs eller trakasseras. De män som överträder besöksförbudet bör förses med elektronisk fotboja, eller på annat sätt få sin frihet inskränkt. Straffsatserna för män som överträder besöksförbudet bör skärpas. Alltför många män som förgriper sig på kvinnor får aldrig någon dom för de brott de begår. Ett hinder är de bristfälliga rättsintygen. Skall någon kunna dömas krävs att det finns bevis. Rättsintygen är ett sätt att säkra bevis. Knappt en tredjedel av rättsintygen är användbara. Resten är av för dålig kvalitet. Då kravet på objektivitet styr åklagarens arbete framstår betydelsen av att kunna säkra bevis som avgörande. I början av läkarutbildningen ingår ett avsnitt om rättsintygen. Det finns skäl att repetera detta när studenten har nått en högre medicinsk utbildningsnivå och har en reell möjlighet att kunna göra en bedömning av misshandelsskador, som kan vara svårtolkade. Vid Rikskvinnocentrum, RKC, bedrivs forskning om sexualiserat våld. Där finns ett unikt material samlat om kvinnor som utsatts för våld. Ett flertal kvinnor kan följas under sjukhusvård och rättsprocess. Resurser bör ges för att undersöka rättsintygens betydelse för utfallen i domstol. En kvinna som utsatts för misshandel eller våldtäkt upplever ofta en mycket svår psykisk press under en eventuell rättegång. Detta resulterar ofta i att hon inte orkar fullfölja denna utan i stället tar tillbaka sin anmälan. Kvinnor behöver därför stöd i sin utsatta situation. Kvinnan bör ges tillgång till juridiskt biträde under hela förundersökningen och rättegången. Kvinnan skall också erbjudas professionell psykolog- eller kuratorshjälp för att bearbeta sina ofta traumatiska upplevelser. Samhället måste tydligt markera att våld mot kvinnor är ett allvarligt brott. Mannen som misshandlat eller våldtagit kvinnan måste få behandling, psykoterapi/gruppterapi, så att misshandeln eller våldtäkten inte upprepas. Det finns cirka 150 kvinnojourer i . 126 av dem är anslutna till ROKS, för Kvinnojourer, och resterande till . Bägge dessa organisationer har del av statligt stöd. Kvinnojourerna är en fantastisk resurs för alla de kvinnor som tar sin tillflykt dit när hot och våld blir övermäktigt och då hemmet är en trygg plats. Kvinnojourerna fungerar olika och drivs i huvudsak genom ideellt arbete. Den ideella insatsen där syster möter medsyster är av stor betydelse, men de små ekonomiska resurserna gör att verksamheten på mindre orter kan vara svår att hålla igång. Ungefär hälften av landets kommuner ger bidrag till sin lokala kvinnojour, vilket möjliggör för den att ha anställd personal. Storleken på stödet varierar från kommun till kommun och många har dragit ner på sina bidrag eller tagit bort dem helt. Många av landets kvinnojourer har svårt att finansiera sin verksamhet. vill anslå ytterligare till start av fler lokala kvinnojourer, då många kommuner saknar en sådan. Stödet bör kunna sökas på lokal nivå och kanaliseras via de båda riksorganisationerna. Stödet blir ett engångsbidrag för initiala kostnader och marknadsföring av verksamheten på orter där närhet till kvinnojour saknas. Kvinnor som utsatts för upprepat våld av make/sambo och söker skydd utanför hemmet skall ha rätt till polisskydd för att hämta sina och barnens personliga tillhörigheter i bostaden. Enligt nuvarande lag har mannen möjlighet att neka polisen tillträde till bostaden. 8.5 Trafficking Den snabbt accelererande handeln med fattiga kvinnor och barn, allt oftare från till storstäder, måste betecknas som en sexualiserad slavhandel. Trafficking, som det kallas för, är en internationell handel för sexuellt utnyttjande i prostitution, bordellverksamhet och framställning av pornografi. Handeln anses omsätta . En kartläggning genomförd av visar att antalet prostituerade kvinnor från och har ökat markant i . uppskattar att trafficking i omfattat 400600 kvinnor . Straffsatserna för den som döms är relativt lindriga jämfört med knarkhandeln. har i en rapport granskat problemen med trafficking i . Verket påpekar att de reguljära färjeterminaler som har trafik från , och är observanta på denna typ av handel och ensamma unga kvinnor utfrågas om de har pengar och vem de skall besöka. Någon dokumentation görs dock inte och informationen går således inte vidare till andra gränskontroller. Kvinnorna kan sedan smugglas vidare via andra gränsövergångar. Vid till exempel , och är kontrollen av handel med kvinnor inte en prioriterad uppgift. Ännu ett problem är att det saknas en brottsrubricering för handel med kvinnor. RRV menar även att gränspolisen bör försöka få kvinnorna att frivilligt stanna i landet för att kunna vittna mot människosmugglarna. Regeringen bör genast återkomma med ett lagförslag om trafficking som tar hänsyn till ovannämnda problem. bör även ta initiativ till att EU agerar kraftfullt för att kunna ingripa mot brottsligorna. Den smutsiga hanteringen med barnpornografi måste motverkas även genom innehavskriminalisering. har länge kämpat för detta.