mot · GP02Ju293 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju293av ()och tingsrätter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och tingsrätter bör vara kvar som självständiga domstolar. Låt och tingsrätter vara kvar som självständiga domstolar Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Deras uppgifter är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt och att avkunna dom inom rimlig tid. Regeringen har tillbaka dragit igång ett förändringsarbete när det gäller domstolsväsendet. Målsättningen är att skapa större domkretsar med slagkraftigare domstolar varvid många mindre tingsrätter läggs ner. Om nedläggningarna fortsätter enligt regeringens ambition finns det en uppenbar risk att rättssäkerheten börjar äventyras. En presenterad utredning av den framtida tingsrättsorganisationen, utförd av hovrättsrådet vid , vill slå ihop med för att bilda en gemensam tingsrätt för Tvåstad med säte i . Det är ett olyckligt och inte minst mycket märkligt förslag. Det är nog första gången som en jämförelsevis stor tingsrätt föreslås bli övertagen av en betydligt mindre. är en ganska stor tingsrätt med allmän domstol, miljödomstol och fastighetsdomstol. Totalt finns där 4045 anställda varav tio domare och fyra tekniker på miljö- och fastighetssidan. är en allmän domstol med 15 anställda varav tre ordinarie domare och en fiskal. Även om man bortser från specialmålen i och bara jämför antalet brottmål och tvistemål, ligger över , vilket är förklarligt eftersom det inom domkretsen för bor 82 000 personer medan 66 000 personer bor i domkretsen för . När Åmåls tingsrätt lades ned överfördes den till vars domkrets då fick sin nuvarande storlek, vilken utgörs av samt hela . Målen för den framtida tingsrättsorganisationen är bl a att det ska inrättas större och slagkraftigare domstolar. Det ska leda till att man kan ha en effektiv beredningsorganisation. Med tre beredningsjurister har det. Vidare anses det lättare att rekrytera folk till större tingsrätter. När det gäller kompetensutveckling bör domstolen vara så stor att fortbildning ska kunna äga rum inom domstolen. Domstolen ska även vara tillräckligt stor för att kunna utnyttja teknikens landvinningar. Alla dessa kriterier uppfyller , och med råge klarar man målet att en tingsrätt ska vara tillräckligt stor för att specialisering ska kunna äga rum eftersom som tidigare nämnts utgörs av tre domstolar med både allmänna och speciella mål. Dessutom har hand om utsökningsmål, kronofogdebeslut som överprövas i allmän domstol. I alla avseenden är tingsrätten i betydligt mindre än den i och därför vore det naturliga, om en sammanläggning måste äga rum, att överfördes till . Utredaren förklarar den föreslagna underliga lokaliseringen med att befolkningstätheten i är större än vad den är i samt att många pendlar till , varför dagbefolkningen där är dubbelt så stor som den är i . Det är ett tunt skäl. Att dagbefolkningen i är större på grund av att många pendlar dit har bara betydelse under förutsättning att de begår brott de arbetar där. Förslaget ter sig än märkligare när det visar sig att miljödomstolen med sina sex rotlar skall vara kvar i . Med den lösningen blir kompetensen vid den nya föreslagna gemensamma domstolen sämre än vad den är i eftersom man missar de speciella miljömålen och därmed också får minskade möjligheter till specialisering. Skall tingsrätter slås ihop bör naturligtvis hela verksamheten finnas på samma ställe, annars riskerar man mista de positiva effekter som sammanslagningen förväntas leda till. Det är orimligt att det faktum att tingshuset i ligger i en större stad skall få vara enda och avgörande skäl till att med flerhundraårig tradition skall läggas ned och slås ihop med . Ytterligare skäl som talar mot koncentrationen till är tingsrätts folkrikare och till ytan betydligt större domkrets, vilket resulterar i långa avstånd för boende i som tidigare tillhörde Åmåls tingsrätt. Till får de ytterligare enkel resa. tingsrätts domkrets däremot är mindre folkrik och till ytan betydligt mindre, och utgörs av och kommuner, vilket innebär att inte ens till är avståndet speciellt långt, kanske ca 5 mil för den som bor längst bort, medan den som bor i norra kan få till , och på dessutom delvis bristfälliga vägar. En förändring av tingsrättsorganisationen behöver i sig inte vara fel, men den får inte genomföras utan hänsyn till helhetsperspektivet. Medborgarperspektivet med tyngdpunkt på tillgänglighet och lokal förankring är en viktig aspekt för rättssamhället, vilken genom regeringens förändringsarbete dess värre håller på att suddas ut. Vid nedläggning av en tingsrätt förloras den lokala förankringen. Ett levande tingshus påminner invånarna om rättssamhällets närvaro samt om befolkningens deltagande och insyn i rättskipningen genom nämndemannauppdraget. De ökande avstånden till tingsrätterna med längre restider riskerar att minska människors vilja att inställa sig i tingsrätten för att vittna. Avstånden kommer också att leda till ökade kostnader i form av förlorade arbetsinkomster, resor, traktamenten, övernattningar o s v. Ledstjärnan för arbetet med en ny domstolsorganisation bör vara att det skall utmynna i en organisation med ett livaktigt, kompetent och lokalt förankrat rättsliv. Därför bör och tingsrätter även fortsättningsvis vara kvar som självständiga domstolar. Regeringen hävdar att man vill skapa större och därmed mindre sårbara enheter. Från lagmanshåll har dock synpunkter framkommit att sårbarhetsaspekten är något överdriven. Med sina fyra rotlar klarar tingsrätten i att även i fortsättningen stå på egna ben och med sina tio rotlar är väl . Att slå samman och tingsrätter, som förslaget lyder, framstår därför som ett självändamål när det gäller att åstadkomma större domstolar men är inte motiverat på grund av konstaterade bristfälligheter.