ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02So371 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So371av och ()Narkotikamissbruk Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat engagemang mot narkotika. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans ansvar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vården. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrad lagstiftning.2 1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. 2 Yrkande 4 hänvisat till JuU. Bakgrund har tillhört de få länder som förhållandevis väl lyckats med sin narkotikapolitik. Tyvärr verkar intresset för narkotikapolitiken ha minskat . Narkotikaproblemen ökar och alltfler allt yngre prövar på och fastnar i ett beroende. Under tog nästan var tionde besökare droger. Bland våra niondeklassare har antalet som provat narkotika tredubblats. De som provar på blir både fler och yngre. Det är på sina håll mycket lättare att få tag på narkotika än sprit. Dessutom har inställningen till narkotika förändrats så att många t.ex. tycker att det är smartare att använda droger än att dricka alkohol. I artikel efter artikel i lokalpressen runt om i landet kan vi läsa larmrapporter om ett ökat narkotikamissbruk bland våra unga. Narkotika skapar beroende, och fortsätter bruket i den takt vi ser blir det snart en katastrof. Vad våra ungdomar behöver är att ansvarig minister tar sitt fulla ansvar för att stoppa den oroande utvecklingen av det ökade narkotikamissbruket som vi ser i samhället. Här behövs också en bättre samordning av narkotikapolitiken. Alla måste bli medvetna om de risker och den fara som narkotika utgör. Skolan Skolan har en betydelsefull uppgift i att informera om följderna av ett missbruk och vad det kan innebära i form av brott och straff. All skolpersonal måste också ha tillräcklig kunskap om narkotika och hur det påverkar för att kunna upptäcka missbruk. Den preventiva informationen bör sättas in i skolan. Insatserna bör rikta sig till alla ungdomar, men i synnerhet till särskilt utsatta grupper. De frivilligorganisationer som också sysslar med preventiva åtgärder mot missbruk av alkohol och narkotika måste få stöd och uppmuntran. Många av dessa organisationer bedriver och har bedrivit mycket bra behandlingsinsatser som bör tas tillvara. Vården Vården måste effektiviseras och valet av vård måste utgå från klientens behov och inte ekonomiska resurser, vården måste ses som lönsam. Det förebyggande arbetet och vården måste få högre prioritet. Det krävs en utvärdering av vårdinsatserna. Det är oacceptabelt att slösa pengar på vård som ger tvivelaktiga eller inga resultat. Lagstiftningen Lagstiftningen måste skärpas. I en undersökning i ansåg en majoritet bland ungdomarna att straffen borde vara hårdare. Provtagning av ungdomar måste tillåtas, i synnerhet som testandet och bruket gått långt ner i åldrarna. () ()
mot · GP02So378 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So378av och ()Ändring av socialtjänstlagen Förslag till riksdagsbeslut beslutar om ändring av socialtjänstlagen i enlighet med vad i motionan anförs. Motivering Enligt 2 § socialtjänstlagen har kommunen det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Människor med särskilda behov har samma rätt som alla andra till rekreation och resor och har då även rätt till den hjälp och det stöd de behöver på vistelseorten. Detta har lett till en hård påfrestning på vissa kommuners socialtjänst . I kommuner med mycket turism mångdubblas invånarantalet . Stora problem uppstår då för vistelsekommunerna att upprätthålla stöd och hjälp till de behövande i den egna kommunen och till de tillresande med samma behov från andra kommuner. Det är svårt att kunna tillhandahålla personal i önskad omfattning. Dessutom är detta inte minst en ekonomisk fråga, då de inresande betalar sin skatt i en annan kommun. Det borde vara lämpligt att hemkommunen debiteras kostnaderna för sina kommunmedborgares hjälp och stöd och att de är behjälpliga i att rekrytera personal. () ()
mot · GP02So381 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So381av och ()Hälsoundersökningar med hälsosamtal för äldre Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hälsoundersökningar för äldre 70 plus. Motivering Äldres hälsa har under blivit allt bättre. Vi skjuter åldrandet framför oss, medellivslängden ökar alltmer. Det är därför av största vikt för den enskilda individens livskvalitet och för samhällsekonomin att sjukdomar kan upptäckas och att äldre människor kan få stöd och hjälp genom hälsobefrämjande rådgivning. Professor , som ansvarat för det epokgörande H 70-projektet världens mest omfattande projekt om åldrande människors liv och hälsa menar att systematiska hälsokontroller för äldre borde ingå i sjukvårdsplaneringen. De äldre utgör en riskgrupp både över- och underdiagnostisering är vanligt. Dessutom är det så, menar , att socialt icke önskvärda förhållanden som i och för sig kunde åtgärdas ofta framkallar besvär och symtom som kan få medicinska följder. H 70 har också visat betydelsen av att just den äldre med sin sämre reservkapacitet vid akut sjukdom får medicinsk hjälp och inte tvingas vänta i vårdkön tills krafterna är mer eller mindre uttömda. Eftersom flertalet äldre redan har en husläkare kan en hälsoundersökning ingå i primärvårdens uppgifter. Husläkaren och distriktssköterskan skall tillsammans svara för hälsosamtal/undersökning i nära samverkan med den kommunala äldreomsorgen. Hälsosamtalet skall genomföras efter ett särskilt frågeformulär där svaren kan ge indikationer på eventuell ohälsa eller symtom på sjukdom. I samtalet bör också ingå hälsoråd avseende livstid, kost, motion, social aktivitet etc. Att på detta sätt kunna följa äldres hälsostatus och kunna upptäcka depressioner och begynnande demenser samt andra sjukdomar kommer att förbättra de äldres hälsa och öka deras livskvalitet. I den nationella handlingsplanen för äldrepolitik framhålls vikten av att folkhälsoarbetet för de äldre förstärks. Olika modeller för hälsoundersökningar med hälsosamtal behöver därför prövas. () ()
mot · GP02So382 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So382av ()Innehållsdeklarera dagens rätt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att lunchrestauranger näringsdeklarerar sina maträtter, åtminstone dagens rätt. Motivering är det folkhälsoåret och en mängd aktiviteter pågår i hela landet för att förbättra svenska folkets hälsa. Ett stort och växande folkhälsoproblem, både bland barn och vuxna, är övervikt. De allra flesta av oss vet att vi skall äta sunt och röra oss för att må bra, men det är en sak att veta och en annan sak att göra det, det är vi många som kan vittna om. Skolbarnen får ofta bra och näringsriktig mat på lunchen genom skolans försorg, men hur är det med oss vuxna. Vet vi alltid vad vi äter, när vi besöker lunchrestaurangen. Många förleds att tro att vegetarisk mat är bra mat, utan att fundera över fetthalt och övrig sammansättning, en lätt paj måste väl vara bra som lunch eller är det så att även den innehåller alltför mycket fett. En lätt sallad utan dressing bra mat eller kanske alldeles för litet energi för att klara en vuxen människas behov. Undersökningar har visat att lunchrestaurangernas mat är alldeles för fet för att vara bra för folkhälsan, men hur skall vi som konsumenter kunna välja de bättre alternativen. Jag skulle önska att åtminstone dagens rätt på lunchrestauranger vore näringsdeklarerade, så att de som önskar har en rimlig chans att välja sunda och nyttiga maträtter.
mot · GP02So383 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So383av och ()Medicinsk fotvård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av medicinsk fotvård för funktionshindrade. Motivering Det finns grupper av funktionshindrade som har speciella behov av en väl fungerande medicinsk fotvård. Framför allt gäller det diabetiker, reumatiker, psoriasissjuka, hjärt- och kärlsjuka samt personer som lider av neurologiska handikapp. Endast ett fåtal sjukvårdshuvudmän har tillgodosett dessa gruppers behov av medicinsk fotvård. Några har gjort det endast delvis. Tillgång till medicinsk fotvård, och ibland också handvård, kan ha en livsavgörande betydelse som för t.ex. diabetiker. För de flesta är tillgången till medicinsk fotvård av avgörande betydelse för att funktionshinder inte skall uppstå och för att man skall kunna leva ett normalt liv utan sjukskrivningar och inläggning för slutenvård. För att lösa problemet med bristande tillgång till medicinsk fotvård förekommer det att remisser skrivs ut till fotvårdare som saknar medicinsk kompetens. Allvarliga felbehandlingar kan bli följden. Endast i undantagsfall ryms behandlingsavgiften för medicinsk hand- och fotvård inom högkostnadsskyddets ram. Avgifterna för behandling varierar kraftigt mellan sjukvårdshuvudmännen. Det är inte självklart att den medicinska fotvården betraktas som sjukvårdande behandling av sjukvårdshuvudmännen. Avgiften hos privata fotvårdare, som ofta saknar såväl remissavtal med sjukvårdshuvudmannen som medicinsk kompetens, är mångdubbelt högre än avgiften för sjukvårdande behandling och slår därför hårt mot redan utsatta patientgrupper. Det är således valet av bostadsort som avgör tillgången till medicinsk fotvård. Det rimmar illa med hälso- och sjukvårdslagens mål om vård på lika villkor för hela befolkningen. Lagstiftningen bör utformas så att den ålägger sjukvårdshuvudmännen att tillgodose behoven av medicinsk fotvård för funktionshindrade som diabetiker, reumatiker, psoriatiker, hjärt- och kärlsjuka samt neurologiskt skadade, att avgiften för medicinsk fotvård skall vara densamma som för sjukvårdande behandling, att avgiften skall ingå i högkostnadsskyddet. () ()
mot · GP02So384 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So384av m.fl. (s)Ideella skadestånds påverkan på socialbidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ideella skadestånds påverkan på socialbidrag. Motivering En kvinna utsätts för misshandel och erhåller därför ett skadestånd för det lidande och den kränkning hon utsatts för. Hon har inget arbete och får därför hjälp med sin och sina barns försörjning genom försörjningsstöd. När hon första gången, efter att ha fått sitt skadestånd, besöker sin handläggare på får hon beskedet att hon inte kan få något ytterligare ekonomiskt stöd innan skadeståndspengarna är slut. Den lilla känsla av upprättelse hon känt efter att ha tillerkänts skadeståndet försvinner när hon får detta besked. Har hon däremot varit föremål för utmätning av kronofogden hade inte utmätning fått göras i det ideella skadeståndet för betalning av hennes skulder. Det är naturligtvis inte bra när två lagstiftningar har så olika syn på hur ett ideellt skadestånd skall betraktas i förhållande till andra samhällsinsatser. Vi utgår ifrån att regeringen vidtar de åtgärder som behövs för att tydliggöra det ideella skadeståndets ställning i förhållande till olika samhällsstöd/ingripanden och återkommer med nödvändiga förslag till regeländringar. () () () () ()
mot · GP02So386 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So386av ()Läkares arbetstid Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att läkarnas arbetssituation och arbetstider blir föremål för utredning med syfte att bättre reglera deras arbetsförhållanden så att utbrändhet förebyggs och vården blir säkrare och bättre för patienterna. Motivering Läkare är en arbetstagargrupp som befinner sig under extrem press och stress. Situationen är i vissa fall självvald. har sagt nej till regleringar av arbetstiden. Den viktigaste orsaken är att detta skulle kunna innebära lägre inkomster för många läkare. Detta argument bör inte accepteras. Överansträngda, sönderstressade läkare som dessutom lider av sömnbrist utgör nämligen inte bara en fara för sig själva utan även för sin omgivning och sina patienter. Vi låter inte piloter som flyger passagerarplan arbeta under vilka omständigheter som helst. Det är nämligen av största vikt att deras koncentration och reaktionsförmåga är på högsta nivå. Även läkare styr över liv och död. Varför accepterar vi då att läkare arbetar i sträck utan sömnpauser? Utöver att orimligt långa arbetspass är tillåtna är det dessutom accepterat att läkare som arbetar inom offentlig sektor driver privata kliniker vid sidan om. Självfallet innebär arbete på privatklinik ännu mindre regleringar av arbetstiden, särskilt när läkaren är chef på kliniken och själv reglerar sin arbetstid. Ytterligare ett argument för att reglera arbetstiden är att de senaste årens nedskärningar orsakat brist på vårdbiträden, undersköterskor och sjuksköterskor som tidigare skött arbetsuppgifter som inte hinns med eller som utförs av kvarvarande sköterskor och/eller läkare.
mot · GP02So388 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So388av m.fl. (mp)Ett utgiftstak för befintliga högkostnadsskydd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att införa ett utgiftstak som täcker de befintliga högkostnadsskydden m.m. Motivering I Funktionshinder och välfärd, SOU 2001:56 konstateras att personer med funktionshinder erfar betydligt mer ofärd än resten av befolkningen. Deras situation har ej synbart förbättrats . Det är ett ständigt återkommande problem att ett funktionshinder innebär ökade levnadsomkostnader. Nivån skiljer sig mellan olika kommuner i landet, men sammantaget är avgifterna som den enskilde kan drabbas av höga. En uppräkning av de viktigaste avgiftsområdena kan se ut som följer: hemtjänst kostnader för särskilt boende färdtjänst ledsagning hjälpmedel utprovning av hjälpmedel läkemedel läkarbesök tandvård rehabilitering övrig sjukvårdande behandling. En stor del av medborgarna klarar sig helt från den här sortens kostnader. Andra kommer undan med kostnader som inte når något högkostnadstak eller kanske når taket på en eller två kostnadsområden; det är förmodligen den största gruppen. Slutligen har vi gruppen funktionshindrade, där det finns de med mycket stora problem och behov. De drabbas hårt av alla avgifter, de kan om det vill sig illa bli tvungna att betala maximalt på de flesta områden. De som drabbas hårdast lever också på en blygsam pension. Vi anser att det är en fråga om solidaritet att fördela den här sortens kostnader, så att de med de största behoven och de lägsta inkomsterna får sina kostnader märkbart reducerade. Vi föreslår därför att regeringen utreder möjligheten att införa ett stort utgiftstak som täcker de befintliga högkostnadsskydden samt andra utgifter som kan drabba den enskilde när det gäller de i motionen uppräknade kostnadsområdena. Vi är väl medvetna om att det är olika huvudmän som ansvarar för de olika kostnadsområdena, även den frågan bör lösas inom ramen för den utredning vi föreslår. Utredningen bör även komma med förslag om en lämplig nivå på det föreslagna kostnadstaket. () () () ()
mot · GP02So389 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So389av ()Informationskampanj om organdonation Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en informationskampanj om organdonation. Motivering Svensk lag ger möjlighet till organdonation. När lagen antogs fick i uppdrag att genomföra en informationskampanj om det register som då inrättades. Till registret kan man anmäla om man är beredd att eventuellt donera sitt organ. Anmälningarna är emellertid helt otillräckliga. Det är brist på organ. Resultatet blir att patienter som behöver livsviktiga transplantationer inte kan få det. Det är därför angeläget att startar en ny informationskampanj om möjligheten att donera organ och hur ett sådant medgivande rent praktiskt går till. Detta är för många en djupt existentiell fråga. I kampanjen bör därför ingå att man på olika sätt skapar möjligheter till samtal och tankeutbyte. Kampanjen ska också vända sig till landets sjukhus. De måste ha bra rutiner och en beredskap att ta till vara organ och svara på allmänhetens frågor. Kostnaderna för denna informationskampanj bör tas inom ramen för myndighetens anslag. Regeringen bör ta initiativ att ge i uppdrag att starta en informationskampanj.
mot · GP02So390 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So390av ()Brukarinflytande i vården Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat brukarinflytande i vården. Motivering I alltfler sammanhang ställs krav på brukarinflytande. Ett område där det märkligt nog inte diskuteras särskilt mycket är vården. Det är förvånande eftersom vården är en sektor där just brukarperspektivet är centralt. Många människor har, tyvärr, lång erfarenhet av vården men därmed också stora kunskaper. Det gäller både som patient och som anhörig. Dessa erfarenheter och kunskaper bör tas till vara på ett bättre sätt än vad som sker . Samma sak gäller olika patientgruppers organisationer. Det handlar givetvis inte om att patienter, anhöriga och stödorganisationer ska ta över vården. Vad det handlar om är att få en bättre dialog mellan dem och dem som är verksamma inom vården. Debatten rör främst offentlig vård eller privatisering. I stället bör fokus mera riktas mot brukarperspektivet som ett alternativ till privatiseringar. Regeringen bör kontinuerligt följa frågan.
mot · GP02So391 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So391av ()Högkostnadsskydd för hjälpmedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högkostnadsskydd för hjälpmedel. Motivering Enligt ska personer med funktionsnedsättning garanteras tillgång till stöd och service. I det ingår sådana hjälpmedel som bidrar till att de blir mer oberoende i sitt dagliga liv. Utvecklingen när det gäller hjälpmedel har dock i stället gått åt det hållet att den enskilde får betala alltmer av sina kostnader själv. För den som har en låg inkomst att leva av blir det oftast en prioriteringsfråga att skaffa sig hjälpmedel. Skillnaderna mellan kommunerna är också stor. Det innebär att i en kommun kan personer med funktionsnedsättning ha stora kostnader medan de i grannkommunen får hjälpmedel utan egenavgift. Därför bör regeringen överväga att utreda högkostnadsskydd för hjälpmedel.
mot · GP02So392 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So392av ()Konsekvenser av upphandling av sjukvård Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen låter utreda konsekvenserna för kroniskt sjuka av upphandling av sjukvård. Motivering infördes en rad nya idéer om hur sjukvården skulle organiseras och bedrivas. En idé var att sjukvård skulle ses som vilken produkt eller tjänst som helst och att s.k. producenter och leverantörer inom området skulle offerera sina tjänster och att dessa offerter skulle jämföras både vad gäller kvalitet och framförallt vad gäller pris. Eftersom sjukvårdens resurser inte längre tycks räcka till har priset från anbudsgivarna vägt mycket tungt. Det är naturligtvis helt riktigt att effektivisera sjukvården och försöka uppnå bästa möjliga sjukvård för pengarna, men hur påverkar systemet med upphandling dem som sjukvården är till för, d.v.s. patienterna. För kroniskt sjuka patienter kan varje ny upphandlingsomgång betyda att de trygga och inarbetade vårdkedjorna bryts upp, kunskap och lång erfarenhet hos personal inte tas tillvara och att patienterna får en mindre tillgänglig och mer otrygg vård än tidigare, vilket påverkar hela livskvaliteten. Det kan betyda att kroniskt sjuka med behov av kontinuerlig vård och tät kontakt med sjukvården måste vända sig till ny vårdgivare . De etablerade kontakterna bryts upp och patienterna kan uppleva att de måste börja om på nytt för att etablera kontakt med en ny personalgrupp och bygga upp förtroende för de nya vårdgivarnas kompetens.
mot · GP02So393 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So393av och ()Nationell kampanj om farorna med missbruk av droger Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en nationell kampanj om farorna med missbruk av droger. Motivering Missbruket av droger är ett växande problem bland ungdomar. Det totala missbruket av droger når samma höga nivåer som . En mängd nya droger introduceras på marknaden. Problemet är naturligtvis inte bara ett svenskt problem utan är likartat i hela . Ett öppnare har inneburit att tillgängligheten till droger har ökat. Ungdomars ökade resande och användningen av Internet ger nya lockelser och kontakter. Den skillnad man kan se är att vissa länder inom ramen för EU-samarbetet har en oförklarlig drogliberal inställning. Den årliga undersökning som görs i kring ungdomars drogvanor visar på att var tionde pojke i årskurs 9 har provat på narkotika, åtta av tio unga dricker alkohol och fyra av tio dricker hembränt. I undersökningen som genomförts framgår det att narkotikamissbruket var som högst för att minska . Lägst var det 1989 för att därefter öka gradvis. Det finns inget egentligt som talar för att situationen i är annan än den i övriga landet. I har vi historiskt haft intensiva kampanjer mot de drogliberala strömningar som alltid finns. Skolan har varit och kanske är den kanal som dessa kampanjer nyttjat för att nå så många ungdomar som möjligt. Forna tiders hade det goda med sig att skolan stod som central anordnare av information till elever, föräldrar och lärare. Alla som hade med ungdomar att göra lärde sig droganvändandets signaler och kunde ingripa på ett tidigt stadium. Just detta att ingripa på ett tidigt stadium har en avgörande betydelse för ett lyckat resultat. Vid tidigare tillfällen när frågan behandlats i har frågan blivit till en fråga för skolan och följaktligen har initiativen om kampanjer fallit på den ansvarsfördelning som finns mellan staten, kommuner och respektive skola. Enligt vår mening är frågan för viktig för att bara hänvisas bort i ett spel om vem som har ansvaret. Frågan om ungdomars ökade bruk av droger har en mycket omfattande nationell bäring som folkhälsofråga och borde i första hand hanteras på nationell nivå. Det är staten som skall ansvara för de informationskampanjer som görs utöver det normala arbete som läroplanen ålägger rektor att göra vad gäller ämnesövergripande kunskapsområden. () ()
mot · GP02So394 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So394av ()Ofrivillig barnlöshet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konstgjord befruktning. Motivering De ofrivilligt barnlösa behöver ökat stöd. Ett angeläget område är bättre möjligheter till konstgjord befruktning. Utifrån har en lista gjorts för sjukvård och behandling, som landstingen ska följa. Konstgjorda befruktningar kommer först som nummer tre av fyra prioriteringsområden på denna lista. De ofrivilligt barnlösa har på rent mänskliga grunder rätt att få bättre möjligheter till konstgjord befruktning. Det pågår dessutom nu en livlig debatt om de låga födelsetalen ur bland annat ett välfärdsperspektiv. Vad händer med välfärden i ett samhälle där andelen äldre blir allt större? Det råder bred enighet om att födelsetalen måste öka. Också av det skälet ter det sig märkligt att inte stödja de ofrivilligt barnlösa som inget hellre önskar än att få barn.