mot · GO02Ju28 · 2001-04-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju28av , ()med anledning av skr. 2000/01:112 Reformeringen av domstolsväsendet - information och uppföljning av handlingsplanenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att rättsväsendets förändringar skall göras utifrån ettmedborgarperspektiv.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att väga in de konsekvenser som den nu föreslagnaförändringen leder till juridiskt, socialt och regionalpolitiskt.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i avvaktan på en sådan översyn låta omorganisationen vila.Rättssäkerhet och serviceMånga medborgare upplever att statens ansvar för service blir alltmerutarmat. Som ett led i detta har rättsväsendets centralisering gett negativareaktioner då tingsrätter läggs ner, inskrivningsmyndigheter ochfastighetsregistrering centraliseras och den tilltänkta närpolisreformeninte fått praktiska genomslag.Många kommunalmän känner sej förödmjukade då statsmakten självkritiserar då man anser att kommunen inte lever upp till sina förpliktelser.Vad staten ofta bortser från är att också orter som inte är i växande måste haen offentlig infrastruktur så att man inte snabbt blir rena avfolkningsbygder.Den urbaniseringsvåg som slår hårt mot många stora områden förstärks isin nedbrytning av infrastrukturen då statens grundläggande ansvar sviktar.Också rättsvårdande myndigheter är en del i en konstruktiv infrastruktur.Regeringens skrivelse till går i centraliseringens tecken. Mantalar med omskrivningar om "specialiseringar" och att de "bästa juristerna"nu ska engageras i verksamheten. Men vad som är god juridik är kanske intealltid så enkelt att registrera i förväg. Den juridiska kompetensen behöver fåsin erfarenhet i aktiv verksamhet. Den sociala kunskapen behöver trimmasupp och påföljdsfrågorna i domslut måste leda till det allmänna uppdraget attden dömde ska kunna återföras till ett normalt liv i samhället.Den parlamentariska diskussionen har inte gett stöd åt det som nuskrivelsen pläderar för. Visserligen talar justitieministern och regeringen omatt de har fått stöd i delbeslut men ingenting talar för attförändringarna skulle vara slitstarka och bärkraftiga ställningstaganden. Fleratingsrätter har ju lagts ner i så att säga administrativ ordning: hyreskontrakthar inte förnyats, vakanta lagmanstjänster inte återbesatts, och det harpressatsfram förändringar och nedläggningar som inte haft det stöd som en godrättsreform förtjänar.Det hade varit rimligt att man i likhet med prövningen av vår framtidamilitära försvarsmakt också i de rättsvårdande myndigheternas förändringhaft en särskild riksdagsprövning. nöjer sig regeringen med attunderhandsrapportera till . Överraskningsmomentet blir enarbetsmetod och de invändande remissinstanserna göre sig inte besvär.MålkonfliktAtt majoritet ställt sig bakom de fastlagda allmännaprinciperna för reformarbetet torde inte tydliggjort för parlamentarikernaatt det skulle bli så häftiga alexanderhugg mot så många tingsrätter. Fleralän får bara ett tingsställe och genomgående är att stora geografiskaområden förs samman. I söder försvinner och ,och för att nämna några. I ärdet som läggs ned. I sammanförs hela detta stora läntill ett enda tingsställe i . regionalpolitiskt känsligaområden som får stryka på foten och och får enfortsatt uttunning av det samhälleliga serviceutbudet.Regeringen upprepar i de skäl man anför att det som genomförs gervärdefulla erfarenheter i det fortsatta förändringsarbetet. Det blir som enhävstång för att gå ganska skrupelfritt vidare. Ett upprepat uttryck iregeringens bedömningar är "att skapa förutsättningar för en bättretingsrättsorganisation i regionen". Detta mantra uttalas då man imånga fall låter tingsrätter likt käglor slås ut. Det är att beklaga attregeringens argumentation kolliderar med andra uttalade samhällsmål, som tex närhet och medborgarservice.Remissinstanserna har i många fall varit negativa men regeringenskardinalaxel är IT-stöd, ny teknik, större effektivitet, moderna och attraktivaarbetsplatser. I och för sig hedervärda beteckningar på verksamhet ocharbetsplats, men visst förringas vikten av att domstolens jurister och övrigatjänstemän i samklang med nämndemannakåren kan sin omgivning och attden i övrigt har en lokal stark förankring.Långa avståndKonsekvensen blir dessutom långa, dyra transporter till tingsrätten. Detberättas t.ex. från landskapet - som har mist sin endatingsrätt i - att man har svårigheter att få nämndemännen från norraDalsland att infinna sig till tjänstgöring i . Orsaken är framförallt de långa resorna - ofta - och svårigheten som månganämndemän, särskilt de yngre och yrkesverksamma, finner det omöjligtatt klara. Därtill kommer att vittnen, som måste åka 10 à , intesällan drar sig för ett sådant uppdrag. Här är frågor som behöveranalyseras. Vad är ett rimligt avstånd till ett tingsställe? Hur stort kan detvara utan att en stor och tung byråkrati anses tappa sin påståddaeffektivitet?Numera gäller också att inskrivningsmyndigheten för bl.a. lagfarter ochfastighetsregistrering lagts in i "stordrift" i sju områden i landet. Utöver detpsykologiska och faktiska avståndsproblemet har den stora reduktionen avtjänster vid tingsställena medfört nedrustning i viktig kringservice. Förlust avarbetstillfällen i tjänstesektorn är särskilt påfrestande på de flesta orter som nudrabbats av dessa nedskärningar.Här i har vi ofta talat om att det inte gjorts någon ordentliggenomlysning av följden av en sådan kraftig nedläggningsvåg som sköljeröver landet. Jag tror inte att vare sig domarkåren entydigt eller andra aktörerinom rättsväsendet och inte heller allmänheten har krävt en förändring i denhär riktningen. Påståendet mötte mig i en debatt med förre justitieministern dåhon menade att allmänheten har rätt att möta hög juridisk kompetens och ettkorrekt bemötande. Ett påstående som hon snabbt backade ut ifrån.Jag har inte kunnat se någon dokumentation som styrker att en någotmindre tingsrätt skulle vara i juridisk strykklass. I stället torde det varaförmenta ekonomiska motiv och därtill en centraliseringsiver som främstallmänheten får betala ett mycket högt pris för. Många medborgare harframfört dessa tankar och uttryckt sin oro över regeringens planer. Därför ärriksdagens noggranna prövning av denna regeringsskrivelse mycketangelägen.Stockholm den 17 april 2001Elver ()