ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub235 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub235av ()Gymnasieelever med svåra rörelsehinder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det individuella programmet införs på riksgymnasierna för funktionshindrade. Motivering I remissvaret till En uthållig demokrati (SOU 2000:1) påpekar att människor med funktionshinder ofta har en sämre position på arbetsmarknaden. De har också sämre utbildning och sämre ekonomi än den genomsnittlige medborgaren. Det finns forskning och statistik som visar att kvinnor med funktionshinder ofta missgynnas i förhållande till män. Också unga funktionshindrade drabbas av dubbel utsatthet vad gäller inflytande och delaktighet. Avgifter för människor med funktionshinder har höjts och nya avgifter införts. menar att människor med funktionshinder stängs ute från demokratiska arenor och att skyddet mot diskriminering är för svagt. Det gäller bara i arbetslivet. Vid världskonferensen om mänskliga rättigheter 1993 var budskapet bl a att människor med funktionshinder ska tillerkännas lika behandling beträffande mänskliga fri- och rättigheter. Detta inkluderar deltagande i alla delar av samhället. Rättigheterna är såväl ekonomiska som sociala och kulturella. Här antogs också för att tillförsäkra människor med funktionshinder delaktighet och jämlikhet. Här krävs såväl individuellt stöd som att skola, arbetsliv och kulturliv utformas för att möjliggöra deltagande. I har frågor om funktionshindrades livssituation av tradition behandlats som en social fråga. Bristerna redovisas därför inom den sociala välfärdens ram och inte som brister i demokratin eller brott mot mänskliga rättigheter. Regeringens nationella handlingsplan Från patient till medborgare (prop.1999/2000:79) lyfter rättighetsperspektivet framåt. poängterar betydelse, genom att det är den enda konvention som uttalat lyfter fram handikapp som en diskrimineringsgrund. betonar särskilt det funktionshindrade barnets rätt till individuell utveckling för att kunna delta aktivt i samhället. Samhället bär ansvaret för att skapa de förutsättningar som krävs för delaktighet. Riksgymnasierna Det finns fyra riksgymnasier för svårt rörelsehindrade; , , och . Riksgymnasierna saknar det individuella programmet. Det betyder att elever som i inte har godkända betyg i svenska, matematik och engelska inte blir antagna till riksgymnasiet. Dessa skolor erbjuder habilitering genom arbetsterapeuter, sjukgymnaster och kuratorer och innebär en helhetslösning för eleverna. Det är viktigt att det individuella programmet införs på riksgymnasierna.
mot · GP02Ub236 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub236av de ()Funktionshandikappade Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i berörd lagstiftning så att det görs möjligt för svårt funktionshindrade ungdomar att välja individuella program på riksrekryterande gymnasieutbildningar i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivet till mitt förslag I samband med skolstarten har media uppmärksammat att minst tolv svårt funktionshindrade ungdomar särbehandlats diskriminerats när de skulle börja sina gymnasiestudier. kan elever som väljer Rh-anpassade gymnasieutbildningar endast välja nationella program respektive specialutformade program. Jag anser att det är självklart att elever som väljer riksrekryterande gymnasieutbildningar för svårt funktionshindrade ungdomar också skall kunna välja individuella program precis som de kan göra om de väljer ett vanligt gymnasium. Det kan inte vara rimligt att ställa högre krav på funktionshindrade elever än andra. Alternativet för de funktionshindrade ungdomarna är att gå i eller att gå det individuella programmet i sin hemkommun. Detta är i en del fall inget bra alternativ, då kommunerna saknar mycket av den speciella kompetens som handikappgymnasierna har. Skollagen måste därför omgående ändras så att funktionshindrade ungdomar som behöver fullgöra sin gymnasieutbildning i s.k. Rh-anpassad utbildning i , , eller också får möjlighet att välja individuella program. Gotab, 2001 de ()
mot · GP02Ub237 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub237av de () Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att fler högskoleplatser tillkommer på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge universitetsstatus. Motivet till mitt förslag Södra delen av har länge varit underförsörjd beträffande högskoleplatser. Andelen studenter som går vidare till högre studier har legat lägre i den södra delen av än i den norra. Det finns naturligtvis många orsaker till detta, men det går inte att komma ifrån att närheten till ett universitet eller en högskola har haft stor betydelse i sammanhanget. Därför var tillkomsten 1996 av en milstolpe när det gäller både att öka antalet högskoleplatser i och ge förutsättningar för utveckling av den . av studenterna vid kommer från . kommer från , från kommun, från , från kommun, från kommun, från kommun, från kommun och en procent från . av studenterna är , vilket kan jämföras med där andelen studenter under endast är . Naturligtvis är det önskvärt och nödvändigt att ännu fler studenter från kommunerna på bedriver högskolestudier. Tillkomsten av får därför ses som ett viktigt första steg och ett trendbrott. Det behövs väsentligt fler utbildningsplatser på högskolenivå i den södra delen av . Satsningarna på och på de södra länskommunernas befintliga utbildningar på högskolenivå måste fortsätta. Ytterligare utbildningsplatser och forskningsresurser måste tillföras , och målet skall vara att högskolan får universitetsstatus. är nämligen med sitt befolkningsunderlag på närmare två miljoner människor tillräckligt stor för att utöver rymma ännu ett universitet. Ett nytt universitet med en flervetenskaplig struktur har förutsättningar att bli ett spännande tillskott i den kompetenskrävande utmaning står mitt uppe i. Uppbyggnaden av ett nytt universitet är ett långsiktigt åtagande. har sedan starten haft visionen om att bli ett universitet. har av lärarna vid disputerat. Den mycket höga andelen disputerade lärare har starkt bidragit till att skapa en universitetskultur på högskolan. Forskarutbildning bedrivs dessutom redan vid , men rätten att utfärda doktorsexamen tillkommer endast universitet. arbetar således aktivt med att uppfylla de krav som ställs för att uppnå universitetsstatus. ligger dessutom mycket bra till för ett utvidgat internationellt samarbete och då främst inom .
mot · GP02Ub238 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub238av de ()Teckenspråkstolkar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att studiemedel för utbildning till teckenspråkstolk vid folkhögskola bör utgå . Motivet till mitt förslag Verkligheten för många döva är att de tvingas avstå från universitetsstudier och måste avstå från möten, kurser och andra för dem viktiga ärenden och aktiviteter. Det råder helt enkelt brist på teckenspråkstolkar. Denna höst har till exempel åtta döva studenter tvingats avstå från studier vid , då inga teckenspråkstolkar fanns tillgängliga. Detta är oacceptabelt och det är därför nödvändigt att olika åtgärder vidtas så att fler teckenspråkstolkar utbildas. och alla nationella beslut på handikappområdet slår fast att alla funktionshindrade skall ges möjligheter att vara delaktiga i samhället på sina villkor. Hinder för detta vad avser utbildningsmöjligheter måste absolut undanröjas. får många hörande elever en grundläggande utbildning i teckenspråk i och gymnasiet. Den som slutar gymnasiet vid till exempel kan dock inte direkt fortsätta till tolkutbildning. Orsaken är att all utbildning av teckenspråkstolkar sker vid folkhögskolor, där studiemedel utgår först . är risken stor att de förvärvade kunskaperna i teckenspråk inte kan upprätthållas, med följd att det blir svårare att klara inträdesprovet till tolkutbildningen. Det finns också en risk att man tappar intresset och satsar på annan utbildning. Ett enkelt och i hög grad rimligt sätt att öka utbildningen av teckenspråkstolkar direkt efter genomgånget gymnasium är att fatta beslut om att studiemedel för denna utbildning vid folkhögskola utgår , dvs. från samma ålder som gäller för studiemedel vid universitets- och högskolestudier.
mot · GP02Ub241 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub241av ()Validering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en fungerande form av Diploma Supplements. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta överta ansvaret för information och uppföljning till arbetsmarknaden om människor med utländska examina. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få i uppdrag att upprätta en förteckning över utrikes utbildningar och deras närmaste svenska motsvarigheter. Validering I dagens moderna samhälle, med en allt ökande grad av globalisering, blir människor mindre beroende av nationsgränser. Rörligheten ökar och det är ingen ovanlighet att människor utbildar sig i ett land för att förvärvsarbeta i ett annat. Problem uppstår när en utländsk utbildning inte kan valideras (översättas och värderas) till det svenska systemet för utbildning. Detta hämmar rörligheten bland människor och motverkar globaliseringen. I finns det många människor med utländskt ursprung som har en utbildning från en utländsk utbildningsinstitution men som hindras att utöva sina färdigheter professionellt p.g.a. att det inte finns någon form för validering av betygen/examina. Detta är resursslöseri av höga mått. Formerna för validering av utländska utbildningar måste ses över och göras mer flexibla och pålitliga. Inför en fungerande form av bilaga till examensbevis, ett s.k. Diploma Supplements, så att utländska utbildningar om nödvändigt kan kompletteras för att bli gällande i och stimulera rörligheten på den globala arbetsmarknaden. En medveten satsning måste göras för att bryta detta hinder mot rörligheten. Jag föreslår därför att det uppdras åt , , att även överta informations- och uppföljningsansvaret till arbetsmarknaden om den stora möjligheten att på ett bättre sätt ta tillvara kunskaperna hos människor med utländska examina, samt att upprätta förteckning över utrikes utbildningar och deras närmaste svenska motsvarighet.
mot · GP02Ub242 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub242av och ()Reglerna för studiemedel utomlands Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förtydliga för studier utomlands. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att harmonisera reglerna för studier utomlands med övriga EU-länders regler. för studiestöd startade och har tagit emot minst 160 överklaganden av beslut i (). Detta visar med all önskvärd tydlighet att de regler som styr studenters möjligheter att erhålla studielån är oklara och måste ändras. För svenskar som vill studera utomlands har CSN bestämmelser som inte stämmer överens med övriga EU-länders regler i samma ärende. Som exempel kan nämnas att en regel säger att svenskar som söker studiestöd måste ha varit folkbokförda i . måste svenskar som arbetar längre än i något EU-land vara folkbokförda i landet ifråga. Summan av de båda motstridiga reglerna kan bli att den som arbetat utomlands inte kan få studiemedel. Så otydliga, felaktiga och motstridiga regler får inte styra svenska studenters utbildning och framtid. Svenska studenter hindras genom detta att få erforderlig fortsatt utbildning utomlands. De riskerar också att komma i sämre lägen än andra EU-studerande. Svenskar som arbetar eller planerar att arbeta utomlands kan känna sig hindrade och motarbetade när de går miste om studiemedel. Reglerna strider dessutom mot om arbetskraftens fria rörlighet. Det har varit många studenter som i förtvivlan har vänt sig till samma instans som har lämnat ett beslut, och därefter har de ibland gått ut i pressen och visat på uppenbara felaktigheter. Det är tillfredsställande att det nu finns en möjlighet att överklaga de beslut som kan vara livsavgörande för studenten ifråga. () ()
mot · GP02Ub244 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub244av och ()Sjukskrivning för studenter till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet till deltidssjukskrivning för studenter. Motivering Skyddsnätet för studenter är på vissa områden bristfälligt. Studenter är exempelvis inte på samma sätt som arbetstagare omfattade av sjukförsäkringssystemen. För studenter som tar studiemedel gäller att de omfattas av en särskild sjukförsäkring som är kopplad till studiemedelssystemet. Vid sjukdom har en student rätt att behålla sitt studiestöd , förutsatt att sjukperioden är godkänd av . Lånedelen avskrivs då, efter en karenstid . skall studenten tvingas fortsätta att leva på studiemedel, trots sjukdom och oförmåga till studier. Försäkringen omfattar endast sjukskrivning på heltid. En student kan alltså inte, till skillnad från arbetstagare, vara sjukskriven på deltid. Detta regelverk tvingar mer eller mindre studenter att sjukskrivas på heltid, och kan försena återgången till studier. Detta får konsekvenser för såväl den enskilde som för samhället. Många studenter skulle säkerligen kunna studera på deltid, som de är i behov av sjukskrivning på deltid. Att studera på deltid skulle också vara en rehabiliteringsåtgärd för en återgång till heltidsstudier. Sjukförsäkringen för studenter borde alltså ändras så att deltidssjukskrivning blir möjlig. () ()
mot · GP02Ub245 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub245av och ()Behovet av fysisk aktivitet i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av mera fysisk aktivitet i skolan. Motivering skulle bli ett fysiskt aktivitetsår under namnet Sätt 2001. Det proklamerade regeringen och gav i uppdrag att planera aktiviteter . Så skedde också, och en rad myndigheter och organisationer engagerades. Friskis&Svettis, , och valde att starta året med en jättelik manifestation för jympan, Jympans dag, som också blev mycket framgångsrik över hela landet. Som grund för manifestationen fanns en mycket allvarlig ton eftersom fysisk inaktivitet är en av de största riskfaktorerna för ohälsa och för tidig död. Enligt WHO, , är fysisk inaktivitet den största enskilda riskfaktorn för ohälsa. Och i bedöms så mycket som av befolkningen vara helt eller nästan helt inaktiva. Alltflera rapporter från olika håll bekräftar dessvärre att Folkhälsan i allmänhet och ungdomars hälsa i synnerhet blir allt sämre. Problem med rygg och nacke, övervikt och dålig kondition är några av de symtom som ökat i omfattning . Det har gått så långt att börjat operera magsäcken på överviktiga tonåringar, och kön till sjukhusets vårdprogram för överviktiga barn växer dramatiskt. Den ökande rökningen, särskilt bland unga flickor, liksom växande drogmissbruk bland ungdomar är andra illavarslande signaler. rapporterade om dessa problem . Och i en larmrapport från skolläkare, sjukgymnaster och idrottslärare med stöd av drygt 3 000 namnunderskrifter uppmärksammades den ökande ohälsan bland ungdomar. Här föreslogs också åtgärder för att komma till rätta med situationen. Enligt alla sakkunniga är det en nyckelfråga att ge utrymme i skola och arbetsliv för mer fysisk aktivitet för att motverka ohälsan. Men är tyvärr ett av de länder i som ger lägst prioritet för detta i skolan. Och hjälper det inte att landets största folkrörelse, idrottsrörelsen, gör ett mycket gott arbete för idrott och folkhälsa, särskilt bland ungdomar. Utvecklingen i den svenska skolan har fortsatt att ge allt mindre utrymme för fysisk aktivitet på olika sätt. På många håll minskas utrymmet för praktiska och estetiska ämnen. Hårt pressade kommuner ser sig nödsakade att skära ned på kommunala musik- och kulturskolor. Och nedskärningen av ämnet idrott i skolan fortsätter. På gymnasieskolan är den s.k. B-kursen borta. Kvar är endast i den s.k. A-kursen. Fördelat innebär det för idrott och gymnastik. Det bästa vore om möjligheter kunde ges för fysisk aktivitet i skolan. Det skulle utöver en bättre hälsa med stor säkerhet också ge ett bättre totalt studieresultat. Ett minimikrav borde vara att alla barn i grundskola och gymnasium garanteras rätten till minst . () ()
mot · GP02Ub246 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub246av och ()Avstängning av elev som mobbar under skolskjutsen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att se över skollagen i syfte att möjliggöra avstängning av elever som mobbar annan elev under resa till och från skolan. Motivering Det händer alltför ofta att barn trakasserar andra barn när de åker skolbussen till skolan. Inte sällan fortsätter problemen trots att rektor talar med berörda elever och föräldrar. Både skollagen och läroplanen ställer stora krav på skolan när det gäller att aktivt motverka trakasserier och förtryck. Skolan har också ett stort ansvar för att arbeta förebyggande mot alla former av kränkande behandling. Likaså har skolan en skyldighet att agera vid mobbning i samband med skolskjutsen. Trots detta finns det tillfällen då mobbning förekommit och skolan inte kunnat ingripa. Ett sådant exempel är under färd med skolskjuts. En sista utväg vore då att frånta elever som mobbar deras rätt till skolskjuts . Rektorer har inte rätt att avstänga en mobbare från skjolskjutsen. Enligt skollagen åligger det alltid kommunen att agera vid kränkande behandling och på ett lämpligt sätt ordna en tillfredsställande situation för berörda barn. Hemkommunen är skyldig att sörja för att det för eleverna i anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs. Det finns exempel på att mobbaren erbjudits egen taxi för att värna den utsatta eleven en säker och lugn resa med ordinarie skolbuss. Detta är att sända alldeles fel signaler. Det är därför viktigt att skolan i lag ges möjlighet att sätta gränser och avstänga de elever som mobbar eller på annat sätt uppträder olämpligt i skolskjutsen från att åka skolskjuts. Enligt gällande lagstiftning är detta inte möjligt . Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Ub247 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub247av (c)Hörselskadade och vuxenutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att även kommuner som får specialinriktade statliga medel skall redovisa handlingsplaner för att göra vuxenutbildning tillgänglig i enlighet med handlingsplanen för tillgänglighet. Motivering En miljon svenskar är hörselskadade. 600 000 har en sådan hörselnedsättning som påverkar möjligheterna att ta emot information och att kommunicera med andra. Cirka hälften, dvs. 500 000, av alla hörselskadade är i förvärvsaktiv ålder. Av dem har 100 000150 000 personer hörapparat. Hörselskadades situation i vuxenutbildning är förknippad med stora svårigheter. Dåliga ljudmiljöer, bristande hörselteknisk utrustning och metodik/presentationsteknik som ställer krav på hörandet men inte erbjuder möjlighet att tillgodogöra sig informationen visuellt är vanliga hinder för hörselskadade. Hörselskadade har generellt låg utbildningsnivå och av alla hörselskadade ungdomar går vidare till högskolestudier. Alltför liten uppmärksamhet ägnas åt att identifiera och undanröja hörselhinder i den fysiska miljön. Hörselskadade har svårigheter att höra både lärare och medstuderande. De får själva ta stort ansvar för sin tillgänglighet. Hörande elever kan fokusera på sina studier medan hörselskadade får lägga stor möda i att även lösa sin hörselmässiga situation. Bristande tillgänglighet och förståelse för hörselskadades situation bidrar till att många helt avstår från deltagande i undervisning eller senare blir tvungna att avbryta redan påbörjade studier. Kommunikationsstörande buller leder till negativa effekter på prestation och inlärning genom att koncentrationsförmågan och möjligheten att uppfatta tal störs. För att uppnå goda kommunikationsförhållanden för hörselskadade måste bl.a. ljudmiljön vara god. För hörselskadade krävs hörselteknisk utrustning, god ljudmiljö och anpassade undervisningsmetoder. har särskilda satsningar gjorts på vuxenutbildning för att höja arbetskraftens kompetens. Hörselskadade studerandes situation har dessvärre inte lösts. Hörselskadade drabbas under hela utbildningskedjan, först i och därefter i vuxenutbildningen. Det är nu viktigt att kommunerna, som fått särskilda medel för vuxenutbildning och har ansvar för vuxenutbildning samt tillsynsansvar över miljö- och hälsoskyddet, uppmärksammar hörselskadades specifika situation. Enligt regeringens handlingsplan för tillgänglighet skall myndigheter redovisa handlingsplaner för att bl.a. göra verksamhetens lokaler tillgängliga. Handikapperspektivet bör också beaktas vid åtgärder som finansieras med statligt stöd. fått tilläggsuppdrag att erbjuda kommuner specialpedagogiskt stöd i vuxenutbildning är positivt. Det är dock av avsevärd vikt att koppla samman detta stöd med regeringens handlingsprogram för tillgänglighet i syfte att göra den fysiska miljön och undervisningen i sig tillgänglig för hörselskadade. Det krävs kraftfulla åtgärder för att förbättra utbildningssituationen för hörselskadade.
mot · GP02Ub248 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub248av och ()Forskningsanslaget till till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om höjt forskningsanslag till i enlighet med vad som anförs i motionen. har etablerat sig som ett av landets ledande. Utvecklingskraften är stark och rikt på nydanande idéer, i synnerhet inom området tvärvetenskaplig forskning. har antalet studenter mer än fördubblats. uppgår de till över 20 000. Beträffande forskningen, som är av stor vikt för att kunna bibehålla en hög kvalitet på utbildningen, har omfattningen endast ökat med en tredjedel. universitets senaste satsning, Campus , är under utveckling. Tillströmningen av elever är god och många av de nya utbildningarna starkt efterfrågade. För att utvecklingsarbetet skall kunna fortgå på ett framgångsrikt sätt krävs även en fortsatt utbyggnad av forskningen. har dock ett relativt lågt fakultetsanslag i förhållande till omfattningen av grundutbildningen. Med det nuvarande låga forskningsanslaget riskeras kvaliteten inom utbildningen. Forskningsanslag1 i förhållande till grundutbildningsanslag budgetåret 20012. Kvot (%) 232 118 116 94 78 72 Kungl. Tekniska högskolan 70 tekn. högskola3 67 50 46 bör tillföras forskningsresurser i samma omfattning som jämförbara universitet. Detta är även viktigt för att universitets verksamhet vid Campus skall kunna utvecklas utan att det sker på bekostnad av andra viktiga delar av verksamhet. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om ökade forskningsanslag till . () () [1] Anslaget benämns Forskning och forskarutbildning[2] Källa: Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor; [3] Källa: