mot · GO02MJ47 · 2001-05-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ47av , ()med anledning av prop. 2000/01:130 Svenska miljömål - delmål och strategierFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kalkningen av sjöar och vattendrag skall samordnas medskogskalkningen och att dessa åtgärder skall tillskjutas ytterligare medel.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en tillfälligt höjd skrotningspremie till för bilar sattapå marknaden före 1989.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att framöver fullt ut utnyttjar de möjligheter attutveckla ett rikt odlingslandskap som Miljö- och landsbygdsprogrammetoch medlemskapet i EU innebär.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om delmålen för Levande sjöar och vattendrag.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett mer miljörelaterat skatte- och avgiftssystem förutsättergenerella skattesänkningar på arbete.InledningI propositionen föreslår regeringen delmål och strategier för demiljökvalitetsmål antog 1999. Målet Begränsad klimatpåverkanhar lyfts ur denna proposition för att behandlas i en separatklimatpolitisk proposition. Miljökvalitetsmålen tydliggör den ekologiskadimensionen i begreppet hållbar utveckling. Det övergripande målet är atttill nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen iSverige är lösta. Delmålen som föreslås i propositionen gäller framförallttiden . Arbetet med att nå dessa mål är mycket omfattande.Insatserna som föreslås i propositionen uppskattas medförastatsfinansiella kostnader om cirka 45 miljarder . Dessa insatser skall dock ses mot bakgrund av attMiljömålskommittén uppskattat kostnaderna för dagens miljöförstöringtill mer än om året.Förvaltarskap och miljömålFör är förvaltarskapstanken ledstjärnan förmiljöpolitiken och miljöarbetet. Med den enskilda människans ansvar försitt liv, sina resurser, beslut och handlingar följer ett förvaltarskap.Ansvaret gäller inte minst miljön och naturresurserna som måste förvaltasansvarsfullt, så att kommande generationer också får del av dem.Begreppet "hållbar utveckling" definieras ofta som "en utveckling somtillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationersmöjligheter att tillgodose sina behov". Genom att betonagenerationsperspektivet, återspeglar denna definition mycket väl de principersom är grundläggande för förhållningssätt till miljön.Förvaltarskapet innebär inte något passivt förhållningssätt, utan ärutvecklande till sin karaktär. Människan kan ingripa och påverka naturen,men skall göra det på ett sätt som är långsiktigt hållbart och varsamt. Demiljöproblem vi ser gör det uppenbart att gott förvaltarskap inte kanpräglas av passivitet, utan förutsätter en ambitiös miljöpolitik med betydanderesurser.Människors ansvarstagande och val är grundbulten i förvaltarskapet, mendet räcker inte med individuella beslut. Det behövs övergripande ramar ochförutsättningar som möjliggör och uppmuntrar en långsiktigt hållbar livsstil.Miljöhänsyn behöver genomsyra alla politikområden. Hållbar utvecklingförutsätter att ekologi, ekonomi och sociala hänsynstaganden integreras.Informativa, normativa och ekonomiska styrmedel kompletterar varandra.Propositionen behandlar den ekologiska dimensionen av hållbarutveckling. För att de stora svenska miljöproblemen skall kunna vara löstainom en generation krävs nu också en fördjupad debatt om den socialadimensionen, om hur vi medborgare i våra dagliga liv gemensamt lever upptill förvaltarskapet.Med utgångspunkt i förvaltarskapstanken har sedanlänge gått i täten för en långsiktig miljöpolitik och stött arbetet med attformulera delmål och strategier för de 15 miljökvalitetsmålen. När regeringenursprungligen presenterade de övergripande miljömålen uttryckteKristdemokraterna kritik över att målen var alltför diffusa och utan kraft. Dethar rått en osäkerhet om målens konkreta innebörd. Därför välkomnas denkonkretisering av delmål och strategier regeringen nu presenterar. Detallmänna omdömet är att förslagen utgör en god grund för det fortsattamiljöarbetet. anser ändå att det finns anledning attkommentera vissa av de bedömningar och skäl regeringen redovisar ipropositionen.Frisk luftKristdemokraterna anser att de delmål regeringen föreslår undermiljömålet luft är rimliga, men att åtgärderna som aviseras kankompletteras.Väl utvecklade kommunikationer med begränsad miljöpåverkan är enförutsättning för ett samhälles välfärdsutveckling och för medborgarnas frihetoch möjligheter till arbete. Bilen är central i detta sammanhang. FörKristdemokraterna är det väsentligt att de fordon som färdas på våra vägarförorsakar så lite luftföroreningar som möjligt genom att ny teknik ochalternativa drivmedel utvecklas och används.Mot bakgrund av de svenska bilarnas åldersstruktur har Kristdemokraternaredan tidigare föreslagit en kraftigt höjd skrotningspremie för bilar äldre än1989 års modell, då katalysatorn blev obligatorisk. Det finns ett behov av ettökat ekonomiskt incitament för att driva på skrotningen av äldre bilar. Enkraftig höjning av premien skulle, även , innebäraatt många äldre bilar med dåliga miljöegenskaper tas ur trafik förhållandevissnabbt.Kristdemokraterna föreslår därför att skrotningspremien under en periodav höjs till för bilar satta på marknaden före 1989.För att främja utvecklingen av alternativa drivmedel fyller pilotprojekt enviktig funktion för att lovande exempel som ekoparaffiner ochmotoralkoholer skall kunna testas i större skala. beklagaratt antalet projekt begränsas i så hög grad som är fallet, vilket ocksåkritiserats av . Situationen skapar snedvriden konkurrensoch hindrar utveckling av nya produkter samt möjligheter att bygga utservicenät för alternativa bränslen.Kristdemokraterna anser därför att pilotprojekten är ett instrument somborde utnyttjas bättre för att stimulera nya biobränslen för fordonsparken. Attinga nya pilotprojekt tillkommit är ett tydligt tecken på attregeringen behöver vara mer aktiv i stödet av alternativa drivmedel.Regeringen uttrycker att miljöstyrande avgifter i tätort kan bidra till enmiljöanpassning av vägtrafiken och avser återkomma till i frågan isamband med att klimatpolitiken presenteras. Detta är ett viktigt uttalanderegeringen nu slutligen gör. har i flera omgångarmotionerat om att kommunerna skall ges möjlighet att införa trängselavgifter.Kristdemokraterna förutsätter därmed att regeringen i höstensklimatproposition presenterar ett förslag som medger att kommuner införträngselavgifter.Bara naturlig försurningUnder miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning redovisas ipropositionen två delmål för graden av försurning i vatten och mark. Fördet första skall högst av sjöarna och högst av sträckanrinnande vatten vara drabbade av försurning som orsakats av människan.För det andra skall trenden mot ökad försurning avskogsmarken vara bruten och en återhämtning påbörjad i områden somförsurats av människan.Målen är angelägna och värda att instämma i, men ärtveksamma till om den väg regeringen drar upp för att nå dessa mål är denbästa möjliga. Regeringen betonar att skyddet av biologisk mångfald i sjöaroch rinnande vatten är beroende av kalkning under en lång tid framöver.Kristdemokraterna finner det dock anmärkningsvärt att regeringen ingentingskriver om skogskalkning som en åtgärd mot sur mark. En långsiktig strategiför sjöar och vattendrag måste omfatta mer än bara åtgärder direkt i vattnet,eftersom försurningen i sjöar bland annat är en följd av att omgivande markerförsurats.Skogskalkning är en åtgärd vars ställning och framtid är osäker eftersomregeringen i budgeten inte redovisar hur mycket pengar inom anslaget 41:1Skogsvårdsorganisation som skall gå till kalkning. har vidupprepade tillfällen krävt ökade skogskalkningsinsatser. Dessutom har enreformerad organisation för kalkningsåtgärder föreslagits.Skogsvårdsstyrelsen har arbetat fram en modell för en sammanslagen sjö- ochskogskalkning som är effektivare än nuvarande system både ur praktisk ochekonomisk synvinkel. Även finansieringen av kalkningen bör samordnas påsådant sätt att anslagen till skogskalkning förs in under utgiftsområde 20,Allmän miljö- och naturvård.Kristdemokraterna anser vidare att större resurser än vad regeringenföreslår bör satsas på kalkningsinsatser. Anslaget till kalkningsåtgärderföreslås i propositionen tillföras i jämförelse medutgiftsnivån statsbudget. har tidigare föreslagitoch står fast vid att anlaget till de samordnade kalkningsinsatserna för sjö ochskog bör öka med jämfört med nivå.För att på bästa sätt nå målet om bara naturlig försurning föreslår därförKristdemokraterna att kalkningen av sjöar och vattendrag skall samordnasmed kalkningen av skogar och att dessa åtgärder skall tillskjutas ytterligaremedel i jämförelse med regeringens bedömning.Levande sjöar och vattendragKristdemokraterna instämmer i regeringens förslag till delmål avseendemiljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Visionen är attvattendragen åter skall bli miljöer för vandrande fiskarter som lax,laxöring och ål. Vi vill understryka den brist på strömmande vatten somidag råder. Många arter som är beroende av biotopen strömmande vattenåterfinns bland hotade arter. I flertalet större vattendrag spärrarfördämningar för vattenkraft vägen för lax och öring. Gamla dammar ochrester från flottningsperioden utgör dessutom stora miljöhinder som måsteundanröjas. Här finns även konflikten mellan hur kulturvärden ochnaturvärden skall värderas.Naturlaxen är hotad och bl.a. den stora siljansöringen är snart utrotad.Omfattande åtgärder när det gäller att undanröja olika typer avvandringshinder krävs för att nå målen. Kostnaderna för enmiljöanpassning av vattenkraften är avsevärda och sannoliktunderskattade. Skall målen nås är det angeläget att alla parter som pånågot sätt nyttjar resursen strömmande vatten mer aktivt tar sitt ansvaroch blir delaktiga i en sådan process.Levande skogarEtt av de delmål regeringen uppställer är att ytterligare 900 000 haskyddsvärd skogsmark skall undantas från skogsproduktion till år 2010.Av detta uppskattas statens ansvar för skydd till 400 000 ha, resten utgörsav frivilliga avsättningar. Den höjda politiska ambitionen sätter sin tilltrotill frivilliga avsättningar, vilket är förståeligt mot bakgrund av detintresse skogsägare visat för att skydda värdefull skog. Det är ändå viktigtatt slå fast att det är skogsägaren som definierar frivilliga avsättningar avmark. Det går inte att få bred förståelse för miljöpolitiken om statenbetraktar frivilligt arbete som något som kan kommenderas fram. Närregeringen nu höjer målsättningen till att en halv miljon hektar produktivskogsmark skall vara frivilligt avsatt till 2010 måste den praktiskapolitiska konsekvensen bli att staten är beredd att genom utbildning ochrådgivning underlätta för markägaren att fatta beslut om hur marken skallnyttjas. Det räcker inte att såsom regeringen påstå att det "kan på godagrunder antas att skogsbruket på frivillig väg fortsätter att skyddakulturhistoriskt intressanta miljöer".Rikt odlingslandskapUnder miljökvalitetsmålet Rikt odlingslandskap föreslår regeringen blandannat att samtliga ängs- och betesmarker skall bevaras ochskötas på ett sätt som bevarar deras värden.Av de 15 miljömålen är detta det som medför klart högst statsfinansiellakostnader. uppskattas kostnaderna till 16,6 miljarderkronor. Merparten budgeteras i Miljö- och landsbygdsprogrammet.Regeringen är dock noga med att påpeka att de uppställda målen bygger påantagandet att , för åtgärder för landsbygdens miljö, erhåller enfinansiering från EU minst i nivå med den nuvarande.Kristdemokraterna ser att lantbruket fyller en mycket viktig funktion iupprätthållandet av den biologiska mångfalden liksom av kulturmiljövärden.Av den anledningen verkar för en höjning av anslaget 44:1Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med 530 miljonerkronor. Ett starkt bidragande skäl till förslag är attregeringen brustit i förhandlingarna med EU. På grund av regeringensförsumlighet med att använda de möjligheter EU-medlemskapet innebär harEG-kommissionen drastiskt skurit ned anslagen från EG-budgeten till detsvenska Miljö- och landsbygdsprogrammet.Men anledning av detta vill särskilt uppmärksammavikten av att framöver fullt ut utnyttjar de möjligheter att utvecklaettrikt odlingslandskap som Miljö- och landsbygdsprogrammet ochmedlemskapet i EU innebär.God bebyggd miljöSamhällsplaneringen är navet i utvecklingen av samhället och kommer iframtiden att spela en allt större roll, inte minst när det gälleravfolkningbygderna. Samhällsplaneringen har i många styckenförknippats med växande samhällen men är väl så viktig i bygder med enför stor infrastruktur och tomma lägenheter. För att hela skall levaär det viktigt att även planera väl i de bygder som lever med enkrympande befolkning.Den centrala beståndsdelen i god samhällsplanering är helhetsperspektivet.Ett antal remissinstanser, bl.a. , dåvarandeByggforskningsrådet och , har uttryckt kritik mot attsamhällsplanering lyfts fram som styrmedel utan att hållbar utvecklingbehandlas i hela dess bredd, utifrån också ekonomiska och sociala aspekter.Regeringen menar att detta inte ingått i arbetet med att formulera delmål förmiljökvalitetsmålen. Hur regeringen avser att gå vidare i arbetet med andradimensioner av hållbar utveckling än den rent ekologiska redovisas inte ipropositionen.Inför det vidare arbetet med att undanröja de stora miljöproblemen inomen generation vill därför betona det ansvarsamhällsplaneringen har att se till helheten, vilket innebär ekologisk,ekonomisk, kulturell och social hållbarhet.Kristdemokraterna vill vidare markera att inventeringen av tysta zonerutgör en mycket viktig del av arbetet med hållbar utveckling. Denna fråga harockså lyfts fram av bl.a. , och . Ipropositionen medger regeringen att en kartläggning av bullerfria områdenbör startas. efterlyser att ett tydligt uppdrag ges tillansvarig myndighet att inleda detta arbete.Strategier och styrmedelI redogörelsen för de strategier som skall vara vägledande i arbetet medatt nå miljömålen behandlar regeringen informativa, normativa ochekonomiska styrmedel. vill betona vikten av att detoffentliga agerar tydligt i syfte att påverka beteendet hos myndigheter,företag, organisationer och enskilda människor i en riktning som bättreöverensstämmer med miljömålen. Inte minst viktigt är ekonomiskastyrmedel som ger samhället i sin helhet incitament att konsumera mindreenergi och släppa ut mindre miljöpåverkande ämnen.Kristdemokraterna ser därför ett behov av ett mer miljörelaterat skatte- ochavgiftssystem där beskattningen på arbete sänks och beskattningen påmiljöpåverkan relativt sett höjs. Att det är två led i denna skatteomställningärviktigt att poängtera. när regeringen talat om grön skatteväxling harskattesänkningen på arbete uteblivit. Istället har mycket begränsadepunktinsatser, såsom arbetsgivares möjlighet till höjda avdrag förvidareutbildning av personal, fått symbolisera skattesänkningen och"kompensera" bland annat höjd dieselskatt. har starktkritiserat sådana begränsade åtgärder, eftersom de dels slår snett och tungtbelastar många småföretagare, dels inte når det väsentliga syftet att lindrabeskattningen på arbete.När regeringen nu talar om en grön skatteväxling i storleksordningen 30miljarder kronor , är det därför av yttersta vikt att de höjdaenergiskatter som propositionen konkretiserar möts av generellaskattesänkningar på arbete, något propositionen inte närmare utvecklar.Det skall också slås fast att svenska energiskatter och miljöavgifterbehöver utformas med betydande hänsyn till förhållanden i omvärlden. Att deekonomiska styrmedlen är marknadsanpassade är en förutsättning, så attproduktion inte ges ett incitament att flytta till områden med lägre ställdakravpå miljöanpassning.Avslutningsvis vill betona vikten av att det fortsattamiljöarbetet och formulerandet av miljömål inte får en utpräglat svenskinriktning, utan att går i täten för en ambitiös politik på deteuropeiska planet. De allvarligaste miljöhoten är internationella, i många fallglobala. Det gäller bland annat växthuseffekten, ozonskiktsförtunning,försurning, övergödning och spridning av miljögifter och tungmetaller.Föroreningar sprids storskaligt och låter sig inte stoppas av nationsgränser.Därför är ett utvecklat miljösamarbete över nationsgränserna nödvändigt ochen av EU:s viktigaste uppgifter.Stockholm den 21 maj 2001Ester ()()()()()Skånberg (kd)()()()()()