ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02N14 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N14av och ()med anledning av prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalt utvecklingsarbete. Motivering finns ca 4 000 lokala utvecklingsgrupper. Dessa grupper arbetar för en positiv utveckling av den egna bygden. För att åstadkomma tillväxt över hela landet och därmed en sammanhållen nation är det angeläget att ta till vara och stötta dessa gruppers förslag till utveckling. kan vi konstatera att de lokala utvecklingsgrupperna blir en alltmer respekterad demokratisk dialogpartner på alla nivåer. Samhället har mycket att vinna på att ta vara på de innovativa, samordnade och rationella lösningar som de lokala utvecklingsgrupperna föreslår. Enligt genomfört forskningsarbete satsar de lokala utvecklingsgrupperna mer i eget kapital på att utveckla och ta fram goda idéer än vad samhället gör i form av stimulansinsatser. Denna positiva vilja att satsa på sin bygds utveckling i olika former skulle kunna stärkas ytterligare om de lokala utvecklingsgrupperna skulle ges möjlighet att enkelt erhålla ekonomiska stimulansmedel. Denna möjlighet saknas . Grupperna måste konkurrera med de stora aktörerna om att erhålla medel via strukturfonderna. Det är svårt då de stora och traditionellt förekommande parterna på grund av starka personella och ekonomiska resurser blir vinnare då medlen skall fördelas. Deltagarna i gruppernas arbete arbetar ideellt och har därmed inte tid att ta sig igenom den svåra administrativa apparat som erhållandet av medel från strukturfondsmedel utgör. Därigenom går samhället miste om en rad innovativa och kostnadseffektiva idéer till utveckling. För att ekonomiskt stimulera de idéer som växer fram inom lokalt utvecklingsarbete behöver man inrätta en speciell stödförordning som kan kallas medel till lokalt utvecklingsarbete. Medlen skall kunna betalas ut som s k bygdepeng till grupper som utarbetar eller reviderar sina befintliga bygdeutvecklingsplaner. Bygdepengen kan kompletteras med en utvecklingscheck, vilken länet eller regionen utbetalar till den idé som gruppen tillsammans med kommunen prioriterat i sin bygdeplan. Därutöver bör medel avsättas till utvecklandet av ett samordnat landsbygdsutvecklingscentrum på läns- och regionnivån. Detta ska samordna alla aktörer inom lokal utveckling. Dess uppgift skall vara att ge information, stöd och rådgivning till det lokala utvecklingsarbetet och ska kunna vara den part som kan företräda det lokala utvecklingsarbetet och den sociala ekonomin inom det länsvisa partnerskapsarbetet. () ()
mot · GP02N15 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N15av m.fl. (s)med anledning av prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kortsiktiga regionalpolitiska insatser för att bevara Vänersjöfarten. Motivering I den regionalpolitiska propositionen 2001/02:4 inleds avsnittet angående starkare regioner och kommuner med följande: En framgångsrik regional utvecklingspolitik bygger på att lokala arbetsmarknadsregioner och kommuner i alla delar av landet har grundläggande förutsättningar för ett långsiktigt utvecklingsarbete. Förutsättningarna skiljer sig mellan regioner och kommuner. I många fall beror skillnaderna på faktorer som den enskilda regionen eller kommunen primärt inte råder över. För genomförandet av den regionala utvecklingspolitiken är det därför av stor vikt att staten bidrar med vissa grundläggande utvecklingsförutsättningar. Just en sådan utveckling som regionen inte styr över är förutsättningarna för att bevara Vänersjöfarten. Detta har också tidigare observerats av både regering och riksdag. Av bl.a. den anledningen tillsattes Godstransportdelegationen, vars slutbetänkande kom fram till många bra förslag till lösningar för svenska godstransporter. Bland annat då lösningar på lång sikt för Vänersjöfarten. Godstransportdelegationens slutrapport 2001:61 bereds inom , och regeringens bedömning är enligt den regionalpolitiska propositionen att en utveckling av godstransportsystemet är ytterst angeläget. nämns även Vänersjöfartens särskilda situation. En situation som närmast kan belysas enligt följande: Godsvolymerna i svenska hamnar ökar. Mot ökningen går dock Vänersjöfarten som trots en kraftig ökning av importerad massaved totalt minskar; . Totalt har nästan , motsvarande av godsvolymerna på , försvunnit från sjöfarten upp på landsväg och järnväg . är bara bråkdelar av vattenleden och hamnar utnyttjade, så marginalkostnaderna för ytterligare båtar är nästan noll i . Argumenten är många för en ökad sjöfart på , men inget har hänt för att bryta den nedåtgående trenden. I t.ex. har man med EU:s goda minne lagt ett mål om att gods ska flyttas från vägarna till flodsjöfart på . I tvingar de sjunkande godsvolymerna att reducera servicegraden och säga upp folk. Bara har sagt upp 10 personer. Detta är mycket oroväckande, eller som Vänerhamn AB:s VD har uttryckt det Medan gräset växer dör kon och då syftat på att det är bra förslag i , men medan beredning pågår för långsiktig lösning på problemet kommer det sannolikt inte att finnas någon sjöfart kvar på som detta stöd kan riktas till. Detta är en fråga som varken regionen eller kommunerna runt själva primärt råder över. Regionalpolitiska lösningar behövs nu för för att inte ytterligare utarma Vänersjöfarten. För att klara kortsiktiga lösningar bör bemyndiga regeringen eller den regeringen i sin tur bemyndigar, t.ex. , att utforma dessa stödåtgärder tills beredningen av Godstransportdelegationens slutbetänkande lett fram till en långsiktig lösning för Vänersjöfarten. () () () () ()
mot · GP02N201 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N201av ()Utlokalisering av statlig verksamhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utlokalisering av statlig verksamhet från det överhettade . Motivering Nästan finns det rubriker om överhettning i . Det är bl.a. statliga verksamhetschefer som beklagar sig över problemen att hitta bra lokaler i och dessutom bra lokaler till rimliga priser. Senast var det chefen för skattehuset som klagade över hyreskostnaden. Den personal som sedan skall rekryteras till hittar inga lägenheter att bo i eftersom hyreskostnaden skjutit i höjden på ett sätt som måste sägas vara orimligt. fördes en het debatt kring och fanns en inriktning mot att flytta ut statliga verk till orter utanför överhettade storstäder och främst då . Men den debatten tycks ha tystnat. Det måste vara en lösning att vissa statliga myndigheter lämnar och flyttar till andra orter med bra kommunikationer. Jag kommer från ett län som bara ligger drygt två timmars tågresa från/till . För vissa i huvudstaden pratas det som om FalunBorlänge, för att ta 2 av 15 dalakommuner som ett exempel, ligger oändligt långt ifrån . Flygtiden från är ca . kommun ligger från huvudstaden. En lösning för att minska överhettningen i och ett slag för att få också andra delar av landet att leva vidare är att flytta ut mera statlig verksamhet från . Gävleområdet är också ett bra område för utlokalisering av statlig verksamhet. har numera mycket bra tågförbindelser med . Restiden är, med X 2000, och . Det går ju att jämföra restiden för en bilpendlare från någon av Stockholmsförorterna med en tågresa till exempelvis eller södra .
mot · GP02N204 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N204av ()Turismen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om att en satsning bör ske för att få hit flera utländska turister. Motivering Att få hit utländska turister till betyder inkomster och arbetstillfällen. Då näringsministern satsade många (enligt uppgifter en miljard) på att marknadsföra t.ex. Teliaaktien så skulle dessa pengar i stället ha satsats på utlandsturismen. Andelen utländska turister per invånare i är 0,9, i 1,8, i 2,1 och i 1,5. Ser vi ett snitt i hela EU så är siffran 1,1. Siffran för är 0,3. Det behövs inte flera samtalsgrupper och annat kring turismen utan det behövs konkreta åtgärder och en inriktning på att ge dem som arbetar med turismen rimliga och bättre företagarförhållanden. I en utredning som presenterats om utvecklingen av turismen konstateras det att står och stampar på samma ställe som . Den svenska turistnäringen står för av BNP. Siffran för EU är . Om den svenska delen ökade skulle det ge flera nya miljarder till vårt land. En färsk utredning i ämnet visar att turismen har stor betydelse för ett lands ekonomi, miljö och kultur: Turismen stimulerar ekonomisk tillväxt. driver på infrastrukturutvecklingen. skapar jobb inte minst regionalt. främjar att naturområden bevaras och görs tillgängliga. möjliggör bevarande och förädling av historiska minnesmärken. ökar underlaget för kulturella aktiviteter och platser. främjar kulturellt utbyte och ökad förståelse. Det finns resurser. På övernattningssidan finns 87 000 hotellrum i . Beläggningen var i genomsnitt . En satsning på svensk turism i utlandet behövs.
mot · GP02N205 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N205av och ()Nätägaransvar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en elavbrottsavgift. Motivering De senaste årens omfattande elavbrott har satt fokus på vilket ansvar nätbolagen har för att abonnenterna skall få en säker och kontinuerlig tillgång på ström. Vi behöver inte rada upp exemplen på hur enskilda människor och små företag i de drabbade bygderna fått leva under ovissa och besvärliga förhållanden. Det har med all tydlighet framgått av tidningsrubriker och nyhetsprogram. Den känsla vi har fått är att nätbolagen i första hand prioriterar sina stora kunder, där kontrakten reglerar ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. För de mindre kunderna, med standardavtal, är skyldigheterna ensidiga och innebär i stort sett inget annat än att kunden måste betala. Några bra garantier för leveranssäkerhet eller klausuler om ersättning vid strömbortfall finns inte. har visserligen gått ut och lovat att alla som i fortsättningen har avbrott i får för strömmen är borta. Detta är dock en ringa tröst för alla abonnenter som ofta har återkommande korta avbrott. En elavbrottsavgift måste i stället vara konstruerad så att den tar hänsyn till både avbrottsfrekvensen och tidsfaktorn. Många korta avbrott skulle således leda till högre och högre kostnader för nätägaren lika väl som att få men långa avbrott skulle bli dyrare ju de varar. Med en sådan avgift skulle det skapas ett tydligt incitament för nätägarna att sköta sina ledningar och det skulle inte längre vara lönsamt att låta dem förfalla. Även samhällsekonomiskt skulle detta förmodligen innebära stora vinster. För att inte tala om vilken lättnad det skulle bli för alla små kunder som känner att de inte har några rättigheter gentemot nätbolagen. () ()
mot · GP02N206 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N206av ()Villkoren för företagande Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av respekt och stimulans avseende företag och nyföretagande. Motivering Det är av största vikt för framtida möjligheter att minska arbetslösheten att det skapas ett positivt och stimulerande klimat för företag i allmänhet och nyföretagande i synnerhet. De flesta bedömare är eniga om att absolut erforderlig minskning av arbetslösheten i princip endast kan ske genom expansion inom det privata företagandet. Tyvärr upplever många företagare att företagsklimatet i många fall inte är positivt. Denna beklagliga, men dessvärre oftast korrekta, uppfattning sprids till dem som skulle vilja vara intresserade av att starta företag. Många företagare upplever att de i sin vardag i alltför stor omfattning tvingas syssla med sådant som inte berör produktion och försäljning. Det är en väl känd åsikt bland företagare att t.ex. omfattande och tidskrävande statistik måste levereras till olika myndigheter. Dessutom upplevs många regler kring företagandet som onödiga och alltför byråkratiska och uppfattas inte sällan som att företagare i allmänhet åtnjuter en låg trovärdighet från samhällets sida. Det är också av stor betydelse att företagandet ekonomiskt ges bättre förutsättningar. Det går inte att kräva att en företagare skall utvidga verksamheten om densamme inte anser sig erhålla ekonomiska förbättringar. Varför skall företagare jobba mera, om de inte får ekonomisk vinst för sitt merarbete? Det går inte längre att leva i den naiva och verklighetsfrämmande förhoppningen att företagare skall göra extrainsatser utan ekonomisk ersättning! Vilka löntagare skulle acceptera mer arbete, men ingen ökad lön? Det verkar tyvärr finnas en generell attityd om att företagare alltid tjänar bra. Inget kan vara mer fel! Den timlön som många företagare tar ut ligger oftast på en lägre nivå än vad som gäller för många löntagare. Det ansvar och de risker som företagande ofta innebär, måste på ett bättre sätt än som sker förbättras ekonomiskt. Om en företagare skapar nya jobb och för detta erhåller ekonomisk förbättring, bör det ses som positivt för alla. Dessvärre saknas alltför ofta den attityden. I stället ifrågasätts ofta ekonomiskt framgångsrika företagare. Inte sällan händer att sådana anses närmast suspekta. En företagare som utökat sitt företag och tjänar pengar på det betraktas ibland som lite skum. De som däremot vinner stora pengar på den mångfald av lotterier som bedrivs under statligt ansvar betraktas inte sällan i media och den allmänna debatten som hjältar. Dessa attityder måste förändras. Sker inte detta så är risken överhängande att de som tänkt utvidga eller starta företag förlorar sin entusiasm. Regeringen måste därför underlätta för företagen och skapa ett positivt företagarklimat.
mot · GP02N208 · 2001-10-05 00:00:00 — Dubbelmoralen och hyckleriet kommer att få ge vika för en sundare alkoholpolitik. Vi anser att Systembolaget helt skall privatiseras, i två steg. Det första steget är att avveckla detaljhandelsmonopolet på försäljning av starköl och vin. Det andra steget är att privatisera Systembolaget och tillåta försäljning av starksprit i licensierade affärer. Med dessa två steg bryts det statliga monopolet till förmån för en sund konkurrens på marknaden. Svensken måste myndigförklaras, och det måste bli lika naturligt att kunna köpa en flaska vin som en liter mjölk i livsmedelsaffären. Åldersgränsen () bör behållas, och de försäljare som inte sköter regelsystemet på ett korrekt sätt förlorar sina försäljningsrättigheter. För att inte ersätta ett monopol med ett annat måste detaljhandelsmonopolet på försäljning av alkoholhaltiga drycker avskaffas innan Systembolaget kan privatiseras. Detta är anledningen till att Systembolaget ännu inte satts upp på vår lista över statliga bolag som vi i ett första skede vill omstrukturera. Gotab, 2001 () Per () () () () () (m) () () () () () Per ()
mot · GP02N214 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N214av ()Villkor för storföretag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge svenska företag likvärdiga villkor med sina konkurrenter i andra EU-länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rimliga handläggningstider för ansökningar om statligt riskkapitaltillskott. Motivering Vid upprepade tillfällen har vi påtalat vikten av goda villkor för små och medelstora företag. Ett betydande antal av dem är underleverantörer till, och därför helt beroende av, stora företag. Detta är en anledning bland flera till att det är av största vikt för hela det svenska näringslivet att de betingelser under vilka storföretagen lever och verkar är gynsamma. måste präglas av ett bra företagsklimat. Vi har många stora företag i landet: , , , , ABB, , , SCA med flera. Alla verkar de globalt. Det innebär att deras konkurrenter i första hand inte finns i utan över hela världen. Därför måste de ges villkor som är likvärdiga med de i andra länder, framför allt i EU-länderna. Tyvärr tvingas vi konstatera att åtminstone på två områden har de svenska storföretagen det sämre förspänt än sina europeiska konkurrenter, nämligen när det gäller tid för beslut om och tillgången till statligt riskkapital. Det är oacceptabelt. Låt mig redovisa ett verkligt fall som exempel. i ansökte om riskkapitalfinansiering för deltagande i det s.k. A380. Projektet innebär att flera europeiska flygindustriföretag samverkar i utvecklingen av ett nytt passagerarflygplan. medverkan betyder möjlighet för företaget att bli partner i projektet med ansvar för både utveckling och produktion av vissa delar till flygplanet. Det i sin tur leder till en möjlighet för både och att upprätthålla kompetensen i ett viktigt teknikområde eftersom det skapar arbete för både ingenjörer och arbetare inom området. Denna form av riskkapitaltillskott regleras genom ett , och de andra flygindustrierna i kommer i åtnjutande av denna form av riskkapital genom sina respektive regeringars försorg. När detta skrivs, efter ansökan, har fortfarande inte fått besked från regeringen om utformning eller innehåll av ett sådant riskkapitaltillskott. Detta är orimligt.
mot · GP02N215 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N215av m.fl. (v)Riskkapital Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att riskkapitalmarknaden har ett könsperspektiv vid fördelning av riskkapital. Riskkapital en jämställdhetsfråga Jämställdhet är en fråga om demokrati och handlar om att kvinnor och män ska ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. Kvinnorna är hälften och några till av befolkningen. Det är därför viktigt att kvinnor inte stängs ute från maktens boningar. Tillgången till riskkapital avgör på ett direkt sätt om en affärsidé eller ett företag ska kunna utvecklas och bli en lönsam del i det svenska näringslivet, och tillgången styr därmed också vilka idéer och vilka företag som kommer att dominera en framtida näringslivsutveckling. Men enligt en undersökning som publicerades i har andelen kvinnor som startar aktiebolag sjunkit från 1998 efter att aktiekapitalnivån höjdes från 50 000 till 100 000. Artikelförfattaren visar att det är tillgången på kapital som främst ligger bakom kvinnors val av enskild firma som företagsform. anser att fördelningen av riskkapital är en betydelsefull motor i den utveckling och förändring som sker av näringslivet. Ovan redovisade siffror pekar dock på ett mycket allvarligt problem, eftersom ekonomiska resurser och möjligheter att delta i att styra utvecklingen i näringslivet till stor del undanhålls kvinnor. Därför är det av yttersta vikt att regeringen tar initiativ till åtgärder så att de aktörer som verkar inom riskkapitalmarknaden inte diskriminerar kvinnor. () (v) () () () ()
mot · GP02N216 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N216av ()Utveckling av flygtekniskt kluster Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en strategisk satsning på forskning och företagande runt flygverksamhet på Malmen i . Motivering har forskningsrapporter lyft fram frågan om klusters betydelse för utveckling av industri, företagande och forskning. Den kompetens och utvecklingsförmåga som finns hos enskilda kontrahenter mångdubblas i en omgivning med hög kunskapsnivå och hög företagstäthet inom en specifik bransch eller kunskapsnisch. Kombineras en sådan täthet dessutom med intensiv forskning ökar utvecklingsförmågan än mer. Ett sådant område som utpekats som särskilt intressant är Malmen i med den samling av kunskap och företagande runt flygverksamhet som finns där. olika verksamheter dominerar området men, här finns också ett stort antal företag och institutioner med närliggande verksamheter. Flygindustrin har haft stor betydelse för svenskt näringsliv och svensk ekonomi. Med en strategisk satsning på ett kluster inom detta område runt Malmen i finns stora förutsättningar för att öka både forskning och företagande inom flygverksamheten.
mot · GP02N219 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N219av ()Konkurrenssituationen för lanthandeln Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om likvärdiga grossistpriser mellan stad och land. Motivering har allt fler butiker försvunnit från landsbygden. Det är till stor nackdel för landsbygdsbefolkningen som måste belasta miljön med dyra bilresor in till tätorterna för att kunna handla sina dagligvaror. Lanthandelns villkor har blivit allt mer pressade inte minst beroende på den särbehandling som tillämpas av leverantörer och grossister. De håller avsevärt högre priser för lanthandeln än för sina större kunder. Stormarknader har därför möjlighet att hålla en lägre prisnivå som lockar kunder med tillgång till bil att göra långa dyra och miljöstörande bilresor. Resultatet blir allt för ofta att lanthandeln slås ut, och de som inte har tillgång till bil får ytterst svårt att få tag på sina varor. För att vi skall utveckla en levande landsbygd och ge en god levnadsstandard för landsbygdens folk måste marknadskrafterna bemästras. Det är inte rimligt att leverantörer och grossister särbehandlar butikerna på detta sätt utan distributionskostnaderna bör bäras solidariskt av all handel oavsett var den geografiskt är belägen. Därför måste en utredning komma till stånd som ser över möjligheterna att ge handeln likvärdiga grossistpriser oavsett var den geografiskt är belägen.
mot · GP02N223 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N223av m.fl. (m)och fastighetsskatten till riksdagsbeslut beslutar att lägga ned . beslutar att avskaffa fastighetsskatten.1 1Yrkande 2 hänvisat till SkU. Motivering I rapporten för åretruntboende i kust och skärgård står det att är en statlig myndighet som har regeringens uppdrag att verka för goda levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter för gles- och landsbygdsbefolkningen. Mot den bakgrunden ter det sig märkligt att i sin rapport inte med ett ord nämner fastighetsskatten, trots att det i rapporten konstateras att det finns också allt fler exempel som visar att kust- och skärgårdsbor inte längre har råd att ta över och förvalta kust- och skärgårdsfastigheter. chef bor på i , trots att verket ligger i . Normalt sett är valet av bostadsort inget vi lägger oss i, men eftersom nu har lämnat rapporten för åretruntboende i kust och skärgård till regeringen med förslag om att tvinga folk att bo i glesbygd (s.k. boplikt) kan man ju undra varför hon inte bor i där ligger. De som säljer sina hus i skärgården gör det kanske frivilligt om inte fastighetsskatten tvingar dem att sälja. De som säljer gör det alltså för att de vill eller för att staten tvingar dem. Om den som äger ett visst hus måste befinna sig i husarrest i just det huset blir det säkert färre som vill köpa, och priset sjunker. Hela prisnivån i ett sådant samhälle sjunker då. Frågan är om de som bor kvar blir glada att se sina husvärden sjunka kraftigt. Lånen på husen kan då bli för stora, och det leder i så fall till att än fler tvingas sälja sina hus. För dem som trots allt, ofta av ekonomiska skäl, säljer skall de alltså efter att ha betalat en hög fastighetsskatt dessutom få mindre betalt för sitt hus när de säljer det. Det finns fler frågor man undrar över. Hur länge skall man få ha semester för att få bo kvar i sitt skärgårdshus för ? De som redan har ett sommarhus i skärgården, skall de få flyttplikt alternativt husarrest de också? Vill man att fler med låga inkomster skall kunna bo kvar måste fastighetsskatten avskaffas. borde förorda att fler vanliga löntagare och företagare skall ha råd med ett fritidshus, och då är det sänkt fastighetsskatt och förbättrade möjligheter att bygga nära vatten som är lösningen tillsammans med sänkt skatt generellt så att det går att hederligt spara ihop till insatsen för ett fritidshus. Bäst av allt vore emellertid om inte gjorde något alls, eftersom deras slutsatser alltid tycks skada dem de säger sig företräda. () () () () ()