mot · GP02Fi291 · 2001-10-05 00:00:00 — Utgiftsområde 15 Studiestöd 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 22 567 335 -621 420 23 108 000 -410 000 24 022 000 -410 000 25:1 Studiehjälp 2 681 820 0 3 043 920 0 3 148 680 0 25:2 Studiemedel 11 604 520 14 348 105 -400 000 14 623 594 -400 000 25:4 Vuxenstudiestöd, m.m. 3 378 664 -611 420 64 356 0 0 0 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 61 520 0 61 520 0 61 520 0 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 24 950 0 25 450 0 26 073 0 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. 40 241 -10 000 40 241 -10 000 40 241 -10 000 De som studerar inom ramen för bör ges rimliga förutsättningar att fullfölja sin utbildning. Vi avvisar emellertid förslaget om en kommunalisering av och anser i stället att uppgifter som ryms inom ramen för kunskapslyftsprojektet snabbare bör integreras i den kommunala vuxenutbildningen och i kommunernas ansvar, vilket påverkar studiemedelsanslagen. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 41 446 670 - 3 533 702 42 771 000 56 347 165 44 442 000 58 684 092 11 Storstadspolitik 185 000 -185 000 0 0 0 0 25 Utbildningspolitik 38 499 834 - 4 125 649 39 670 655 55 259 052 41 289 804 55 226 515 26 Forskningspolitik 2 761 836 776 947 3 100 016 1 088 113 3 152 663 1 457 577 Fondering för oberoende universitet 0 0 2 000 000 Vi föreslår en tydlig kvalitetssatsning i skolan. Den skall innehålla ett fritt skolval baserat på en nationell skolpeng, gedigen utvärdering och uppföljning av studieresultat, nationella kunskapsprov i och en modern gymnasieexamen samt inrättandet av ett fristående, nationellt kvalitetsinstitut. Ett fritt skolval utgör grunden för ett flexibelt och individanpassat skolsystem en nödvändig förutsättning för att säkerställa mångfald och konkurrens, hög kvalitet och likvärdiga villkor i utbildningen. Införandet av en nationell skolpeng säkrar resurser till och utgör en viktig faktor för god undervisningskvalitet. Det är respektive skolledning som kan göra kvalitetshöjande prioriteringar, inte statliga projektpengar. Sammantaget innebär det en satsning på med mer än . Reformen införs stegvis. bör påpekas att vårt ekonomiska stöd till barnfamiljerna och barnomsorg totalt sett är mer generöst än den socialdemokratiska modellen. Fördelningen av platser i högskolan baseras på utbildningens kvalitet och studenternas val av lärosäte, inte regionalpolitiska målsättningar. Erfarenheten har visat att många hellre avstår från att studera än att läsa vid ett lärosäte som inte håller högsta kvalitet, vilket lett till flaskhalsproblem vid vissa utbildningar och tomma platser på andra. Vi avsätter medel till två nya stiftelsehögskolor . Anslaget för att ge stöd till fristående högskoleutbildningar ökas. Vi skapar ett särskilt anslag för den kvalificerade yrkesutbildningen, all folkhögskoleutbildning samt utfasning av kunskapslyftsprojektet, vuxnas yrkeskvalificerande utbildning. För att hålla sig väl framme i den internationella konkurrensen krävs ytterligare satsningar på grundforskning och forskningsutbildning. har vi avsatt mer än mer än regeringen för detta ändamål. Vi vill låta föräldrar bestämma över vilken barnomsorg de vill ha. Därför vill vi ha en ny politik för detta. Verksamheten i förskoleklassen bör utvärderas och förutsättningarna för att utveckla skolformen till en barnskola med fler åldersgrupper bör utredas. Vi ökar resurserna till produktion av studielitteratur för elever med handikapp. Vi föreslår ett inrättande av ett nationellt kvalitetsinstitut, som integreras i . Detta sker parallellt med att uppgifter förs från till det nyinrättade kvalitetsinstitutet. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 8 106 670 -1 636 400 8 281 000 - 1 636 400 8 456 000 - 1 636 400 25:1 Bidrag till folkbildningen 2 522 556 -1 200 000 2 515 415 -1 200 000 2 556 595 -1 200 000 varav överfört till skolan 900 000 900 000 900 000 27 Mediepolitik 31 100 0 31 000 0 31 600 0 28 Kulturpolitik 4 794 800 -322 000 4 977 200 -322 000 5 107 300 -322 000 29 Ungdomspolitik 106 000 -88 000 107 000 -88 000 107 000 -88 000 30 Folkrörelsepolitik 494 100 -26 400 492 600 -26 400 492 600 -26 400 Statens insatser bör koncentreras till områden som är av allmänt intresse och som är helt beroende av statliga medel för att verksamheter skall komma till stånd. Kulturpolitiken måste också stå väl inför den nya tiden, med vad det innebär av ny teknik, nytt sätt att tänka och ett nytt sätt att ta till sig kulturupplevelser. Vi föreslår att anslagen till och till allmän kulturverksamhet minskas. Mot bakgrund av utbyggnaden av de regionala kulturinstitutionerna kan även anslagen till och Rikskonserter minskas. Vi riktar till de fria teatergrupperna, utöver regeringens förslag, för att förbättra deras arbetssituation. Statliga medel bör inte utgå till allmänna samlingslokaler. Vi föreslår en minskning av anslagen till . Vi upprepar vårt förslag om en ny kulturfond som tillförs . Vi avvisar arbetsförmedlingen och förordar i stället att det bildas ett bemanningsföretag för kulturarbetare. Det är nödvändigt att reglerna kring kultursponsring tydliggörs, vilket vi utvecklar i särskild motion. Kulturskaparnas arbetsvillkor bör ses över. Funktionshindrades tillgång till kultur måste förbättras. Bidrag för folkhögskolorna flyttas till utgiftsområde 16. Samma gäller större delen av forskningsanslaget inom detta område, som också flyttas till UO 16. Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande förändring 2003 förändring 2004 förändring 9 529 248 -1 257 524 9 500 957 -1 476 225 9 336 824 -1 443 205 21:1 Bostadsbidrag 3 998 000 -312 000 3 866 000 -281 000 3 772 000 -274 000 31:1 : Förvaltningskostnader 139 086 0 142 532 -45 000 145 178 -45 000 31:2 Räntebidrag 1 460 000 0 1 553 000 0 1 795 000 0 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador 50 000 -30 000 40 000 -30 000 40 000 -30 000 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 20 000 -19 000 33 000 -32 000 33 000 -32 000 31:7 Investering studentbostäder 125 000 -125 000 0 0 31:9 419 489 0 429 767 -10 000 438 050 -20 000 31:11 Bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet 185 000 -180 000 185 000 -185 000 185 000 -185 000 32:1 Länsstyrelserna m.m. 1 966 812 -50 000 2 036 318 -125 000 2 073 377 -250 000 Skogsinköp adm. 0 0 0 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram 789 500 -439 500 361 153 -161 153 0 0 34:2 6 048 -3 024 7 072 -7 072 7 205 -7 205 31:12 Investeringsbidrag bostäder 99 000 -99 000 600 000 -600 000 600 000 -600 000 Skatternas totala andel av boendekostnaderna måste sänkas. Ett viktigt led i detta är avskaffandet av fastighetsskatten. Stödet till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet och bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet avskaffas direkt. Anslag till redan beviljade projekt kvarstår dock. Bostadsbidragen renodlas för att endast utgå till barnfamiljer och växlas mot sänkt skatt. Vissa övergångsregler behövs för att säkerställa att inte ett nödvändigt studentboende försvåras. Ett ökat byggande är väsentligt för att motverka bostadsbristen på våra tillväxt- och universitetsorter. Hyressättningen skall utformas så att nyproduktion också av hyresrätter möjliggörs. Genom sänkt skattetryck, konkurrens och förenklingar av samt jordabalken kan vi skapa ett ökat byggande, även på lång sikt. Vi anser att förutsättningarna för byggandet måste förändras. Subventioner är inte någon långsiktig lösning. De är kortsiktiga, kostnadsdrivande, konkurrenshämmande och skall avskaffas. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling förändring 2003 förändring 2004 förändring 3 563 125 -690 000 3 433 000 -700 000 3 433 000 -1 100 000 33:1 Regionalpolitiska åtgärder 1 639 950 -450 000 1 559 950 -700 000 1 559 950 -1 100 000 33:4 Transportbidrag 336 000 336 000 336 000 33:5 26 175 26 822 27 326 33:7 Särskilda regionala utvecklingsprogram 240 000 -240 000 0 0 0 0 37:1 IT, Regionala transportnät 250 000 450 000 450 000 Regionalpolitiken står vid ett vägskäl. För att få hjälp att välja väg tillsatte regeringen en regionalpolitisk utredning, som presenterade sitt slutbetänkande . I utredningen dras två slutsatser angående stöden och deras effekter. En slutsats är att stöden, och då i första hand de selektiva stödformerna (regionalt utvecklingsbidrag, sysselsättningsbidrag, landsbygdsstöd och småföretagsstöd), i sig ger negativa effekter. En annan slutsats är att de selektiva stöden hanteras på ett sådant sätt att de bidrar till en konservering och utgör ett hinder för utveckling. Målet för regionalpolitiken bör i stället vara att skapa förutsättningar för olika regioners och människors möjligheter till utveckling. Genom att bland annat förbättra och bygga ut vägnätet, en utbyggd IT-infrastruktur, sänkta drivmedelsskatter och att i övrigt förbättra villkoren för företagande vill vi lägga grunden för tillväxt i hela . sker transfereringar inom ramen för EU, vilket i största möjliga mån ska komma svenska regioner till godo. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 3 124 563 -362 919 3 353 000 461 592 4 162 300 - 1 274 125 34:1 311 035 -2 500 318 590 -2 500 324 855 -2 500 34:2 Miljöövervakning m m 200 666 0 205 884 0 234 360 0 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden 960 419 -60 419 992 693 -92 693 1 508 856 -608 856 34:4 Sanering och återställande av förorenade områden 418 746 -150 000 463 215 -193 215 587 769 -312 769 34:5 Miljöforskning 58 644 0 81 127 0 82 455 0 miljöfond 1 000 000 nya medel 0 34:13 227 688 -20 000 212 805 -20 000 216 831 -20 000 34:14 Information om klimatfrågor 30 000 -30 000 30 000 -30 000 30 000 -30 000 34:15 Stöd till klimatinvesteringar 200 000 -100 000 300 000 -200 000 400 000 -300 000 Vi anser att det är dags att införa en ny modell för arbetet med att bevara den biologiska mångfalden. En ökad andel av den skyddsvärda arealen mark bör skyddas genom inrättande av så kallade skötselkontrakt. Behovet av att köpa in skyddsvärd mark minskar därmed som bevarandearbetet blir mer effektivt. En fond för att finansiera arbetet med att bevara den biologisk mångfalden tillskapas. Fonden tillförs och skall dessutom vara öppen för donationer. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en mycket kraftig ökning av anslagen för sanering och återställning av förorenade markområden. Budgeten har inte utnyttjats fullt ut. Trots detta föreslår regeringen att anslagen i det närmaste skall tredubblas 2002. Vi anser att riskbedömningar av saneringsobjektens farlighet för människa och miljö skall styra i vilken ordningsföljd och i vilken takt saneringsarbetet skall genomföras. För att arbetet skall kunna genomföras effektivt föreslår vi en något långsammare ökningstakt än regeringen. Det vore också önskvärt att regeringen för redovisar en åtgärdsplan för saneringsarbetet. Regeringen anslår sammanlagt till ett treårigt program för information om klimatfrågor. Vidare anslås totalt som stöd till klimatinvesteringar. Anslagen påminner om de misslyckade lokala investeringsprogrammen. Vi anslår inga medel för den här typen av klimatåtgärder eftersom motivering för hur medlen skall användas saknas. I stället avsätter vi medel som bland annat kan användas till stimulansåtgärder för utveckling av miljövänlig teknik på klimatområdet. Utformningen av våra klimatåtgärder kommer närmare att redovisas i samband med att regeringen i lägger fram den aviserade och starkt försenade klimatpropositionen. Utgiftsområde 21 Energi 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 2 132 055 -636 712 1 315 000 -105 811 1 297 000 -105 337 35:1 127 712 -42 712 130 811 -45 811 133 337 -45 337 35:2 Bidrag för att minska elanvändningen 251 000 -251 000 0 0 0 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor 168 000 -168 000 0 0 0 0 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning 115 000 -115 000 0 0 0 0 35:5 Energiforskning 466 343 -30 000 432 119 -30 000 441 209 -30 000 35:6 Energitekniskt stöd 130 000 -10 000 130 000 -10 000 130 000 -10 000 35:7 Introduktion av ny energiteknik 230 000 -20 000 230 000 -20 000 230 000 -20 000 35:10 384 000 0 342 443 0 312 492 0 Det är dags att avveckla den gamla typ av energipolitik som bland annat den förtida avvecklingen av kärnkraften och omställningsprogrammet är uttryck för. Energipolitiken behöver anpassas till den avreglerade energimarknadens villkor. Energipolitiken bör begränsas till att säkerställa att alla energislag klarar högt ställda säkerhets- och miljökrav. De i internationell jämförelse låga utsläppen av växthusgaser från energisektorn beror på att har tillgång till rena energislag som vatten- och kärnkraft. Vi motsätter oss såväl den förtida kärnkraftsavvecklingen som den bidragspolitik avvecklingen fört med sig. Utgiftsområde 22 Kommunikationer 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 24 468 615 455 000 25 726 000 4 677 435 28 720 000 4 677 390 36:1 : administration 1 029 923 -60 000 1 017 209 -85 000 1 025 772 -85 000 36:2 : väghållning och statsbidrag 13 370 143 2 000 000 14 874 606 5 000 000 16 441 449 6 000 000 36:3 : administration 740 490 -40 000 758 404 -65 000 774 540 -65 000 36:4 : banhållning och sektorsuppgifter 7 Banavgifter -690 000 -690 000 -690 000 36:7 Bidrag till fritidsbåtsändamål 71 000 -30 000 71 000 -30 000 71 000 -30 000 36:8 Bidrag till sjöfarten 212 500 -212 500 0 0 0 0 36:13 Rikstrafiken: upphandling 786 000 -100 000 790 000 -50 000 790 000 -50 000 37:3 Ersättning till för rikstäckande betalnings- och kassaservice 400 000 -400 000 400 000 -400 000 400 000 -400 000 37:1 PTS 22 664 -10 000 12 014 0 12 243 0 36:10 2 500 -2 500 2 565 -2 565 2 610 -2 610 Regeringens infrastrukturproposition är sen och innehåller få konkreta förslag. Regeringen börjar sin föreslagna utbyggnad av infrastrukturen med hjälp av ytterligare lånefinansiering. Kostnaden för detta riskerar att bli oacceptabelt hög. Omfattningen är inte tillräcklig, och inriktningen bortser från de behov som finns i landet. Transportpolitiken måste som övergripande strategi grundas på efterfrågan av effektiva, trafiksäkra och miljöanpassade transporter. underdimensionerade väg- och järnvägsnät utgör ett hinder för medborgarnas rörlighet. Det medför också konkurrensnackdelar för företagen, inte minst vid nyetableringar. Underhållet av det svenska vägnätet har eftersatts. Eftersläpningen beräknas av vara . Trots detta underlåter regeringen att öka anslaget. Den gällande investeringsplanen för nybyggnation har inte heller uppfyllts. Utlovade satsningar på strategiska vägbyggen har ej verkställts. För att råda bot på dessa brister vill vi därför öka anslagen till vägar och järnvägar med och påbörja ett särskilt utbyggnadsprogram. Framgent vill vi höja anslagen ytterligare och bör de lägst ligga på den nya och högre nivån. Mot bakgrund av den bekymmersamma situationen i bör en stor del av dessa medel utnyttjas för investeringar där. Ökningen av anslagen skall också gå till att förbättra det eftersatta underhållet. Genom höjda bidrag till det enskilda vägnätet kan den eftersläpning av underhållet som där uppstått åtgärdas. Vi vill även för det enskilda vägnätet återinföra ett särskilt upprustningsbidrag, avsett att möjliggöra förbättringar och att kunna användas för akutåtgärder som ej kunnat förutses. Det arbete som startat med krav på ökade rationaliseringar och besparingar bör med kraft fullföljas. Vi föreslår en bolagisering av konkurrensutsatta verksamheter för att tydliggöra olika roller. Genom att kräva att alla verksamheter, såväl underhåll som nyanläggningar, upphandlas i konkurrens, menar vi att en effektivisering och besparing av verksamheter är fullt möjlig. Det är vår uppfattning att statligt företagsstöd till svenska rederier ej skall utgå. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 14 338 984 -393 152 14 456 000 -439 029 14 455 000 -446 530 26:1 Forskningsråd för miljö, areella näringar etc 232 362 0 230 336 0 210 889 0 41:1 290 944 0 302 788 0 308 651 0 41:3 Internationellt skogssamarbete 1 405 0 1 405 0 1 405 0 42:6 Viltskador 84 000 -23 000 84 000 -23 000 83 000 -22 000 43:1 310 104 -18 000 294 146 5 000 308 680 5 000 43:12 SLV 126 759 -2 000 126 786 -2 000 130 197 43:13 8 304 -4 152 8 505 -8 505 8 670 -8 670 42:7 13 000 -13 000 20 524 -20 524 20 860 -20 860 44:6 Återföring gödsel, bekämpning 363 000 -351 000 420 000 -390 000 430 000 -400 000 42:5 Bekämpning av smittsamma djursjukdomar 107 100 18 000 107 100 0 107 100 0 Trots upprepade löften från regeringen kvarstår avsevärda konkurrensnackdelar inom den svenska livsmedelsproduktionen. Jord- och skogsbruket har väsentligt mycket högre dieselskatter i jämförelse med viktiga konkurrentländer inom EU. Den svenska skatten på handelsgödsel är unik inom EU och bidrar också till att försämra näringens konkurrenskraft. Vi föreslår därför att skatten på den diesel som förbrukas av jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner sänks till nivån per liter samt att skatten på handelsgödselns kväveinnehåll tas bort. Vi motsätter oss skapandet av en ny djurskyddsmyndighet. Det är inte fler myndigheter som behövs för att förbättra djurskydddet utan en bättre tillsyn. Vi anslår därför till för att förbättra djurskyddet. Till anslår vi för att förbättra livsmedelstillsynen. Regeringen anslår för till för att bland annat främja användningen av ekologiska livsmedel inom storhushåll och offentlig sektor. Vi anser att det inte är statens uppgift att marknadsföra och stimulera konsumtion av en viss typ av livsmedel. Detta sköts bäst av marknadens aktörer utan statlig inblandning. Vi anser att jaktinstrumentet i ökad utsträckning måste användas för att minska viltskadorna. Anslaget för viltskador kan därför minskas jämfört med regeringens förslag. Utgiftsområde 24 Näringsliv 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 3 410 185 -351 000 3 408 000 -289 000 3 280 000 -99 000 26:1 Verket för innovations- system 108 087 0 106 321 0 106 321 0 38:1 Verket för företagsutveckling 228 497 0 193 110 0 194 719 0 38:2 Näringslivsutveckling 183 062 -34 000 189 562 -44 000 199 562 -54 000 38:3 Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning och utvärdering 71 182 0 72 920 0 74 322 0 38:16 75 809 3 000 77 667 3 000 79 164 3 000 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. 25 000 -25 000 25 000 -25 000 25 000 -25 000 39:6 Näringslivsutveckling i 250 000 -250 000 200 000 -200 000 0 0 40:1 7 713 0 7 902 0 8 053 0 40:2 103 435 -20 000 105 732 -20 000 101 135 -20 000 40:5 Åtgärder på konsumentområdet 36 025 -25 000 16 025 -3 000 16 025 -3 000 För att ska få ett bättre företagsklimat måste konkurrenssituationen bli hälsosammare, avregleringsarbetet måste prioriteras, arbetsmarknads- och företagslagarna måste ändras, skatterna måste sänkas och utbildningssituationen måste förbättras. I huvudsak handlar regeringens näringspolitiska prioriteringar inom budgetområdet om att satsa på lokala kooperativa utvecklingscentraum och kommunala konsumentvägledare. En orsak till att så få invandrare är företagare, förutom det bristfälliga generella företagsklimatet, är dåliga möjligheter för invandrare att få en kvalitetsbedömning eller certifiering av sina yrkeskunskaper och innehållet i sina utbildningar. Många kvinnor arbetar inom offentlig sektor med verksamheter som stat, landsting och kommuner har monopol på, varför möjligheterna att starta eget är mycket små. Detta kan förändras genom att stat, kommuner och landsting inriktar sig på sin kärnverksamhet och i större utsträckning konkurrensutsätts och knoppar av verksamheter. I det fall någon form av riktat stöd skulle visa sig nödvändigt, bör medel till detta tas från anslaget 38:2 Näringslivsutveckling varför nya företagsstöd specifikt riktade till denna grupp inte kan anses vara till gagn varken för kvinnor, invandrare eller andra. bedriver ett viktigt arbete, varför vi vill satsa ytterligare ekonomiska medel på detta. Med fördel kan en del av verkets resurser användas åt att påvisa alla de konkurrenssnedvridningar som är en följd av offentliga sektorns monopol samt kommunalt och statligt ägande av bolag som konkurrerar med privata företag. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner m.m. UO 25 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 98 898 914 73 025 000 94 067 000 17 675 000 96 163 000 20 079 000 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 76 300 000 -2 500 000 71 900 000 -8 000 000 73 180 000 -14 000 000 Maxtaxa, övrigt - 1 950 000 -1 950 000 -1 950 000 91:5 Ökad tillgänglighet i vården 1 250 000 -1 250 000 1 250 000 -1 250 000 1 250 000 -1 250 000 91:2 Bidrag till särskilda åtgärder 487 000 -265 000 55 000 -55 000 871 000 -871 000 Förändring p.g.a. skolpeng 0 -57 200 000 -57 200 000 Övriga neutraliseringar 77 990 000 -84 130 000 91 350 000 Särskilt anslag för sjukvård 1 000 000 2 000 000 4 000 000 Den kommunala verksamheten bör koncentreras till de viktigaste uppgifterna. Det finns behov av avregleringar och förändrade ansvarsförhållanden mellan stat och kommun inte minst för att stärka den kommunala demokratin. Avregleringar skapar förutsättningar för kommunerna att effektivisera sin verksamhet. Kommunernas skatteintäkter ökar nu snabbt. Det går därför att minska de allmänna statsbidragen motsvarande en del av de ökade skatteintäkterna. Våra förslag till förändrad politik påverkar i hög grad den kommunala sektorn. I enlighet med finansieringsprincipen neutraliserar vi för dessa effekter. Det betyder att vår utgiftsram för UO 25 avsevärt överstiger regeringens. Detta illustreras av nedanstående tabell: Utgiftsområde 26 Statsskuldräntor 2001 förändring 2002 förändring 2003 förändring 63 326 700 -1 005 000 55 197 000 -3 505 000 56 503 000 -6 505 000 92:1 Räntor på statsskulden 63 100 000 55 000 000 56 300 000 Ränteeffekt av större amortering -1 000 000 -3 500 000 -6 500 000 92:3 Riksgäldens upplåningskostnader 216 700 -5 000 186 800 -5 000 192 700 -5 000 Vi anser att det är angeläget att minska statsskulden från dagens höga nivå. Vårt alternativ innebär att överskottet i de offentliga finanserna samt betydligt större privatiseringar än regeringen föreslår används till att minska statsskulden. Detta ger till effekt att statsskuldräntorna blir lägre än i regeringens förslag. upplåningsverksamhet kan effektiviseras varför vi minskar dess anslag. Gotab, 2001 () Per () () () () () (m) () () () () () Per () [1] NAIRU (Non Acceleration Inflation rate of Unemployment) = Den arbetslöshetsnivå som långsiktigt är förenlig med stabila priser. [2] Underliggande inflation (UND1X) = Inflationen rensat för förändringar av räntekostnader, indirekta skatter och subventioner. [3] TT, .