mot · GO02Fi12 · 2001-01-19 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi12av , ()med anledning av prop. 2000/01:50 Kreditupplysningslagen och dataskyddsdirektivetFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att regeringen noggrant följer vad som blir följdernafrån integritetssynpunkt av att förbud mot behandling av uppgifter om attnågon varit föremål för åtgärder enligt socialtjänstlagen m.m. inte längrekommer att råda.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att uppgift om att ansökan ombetalningsföreläggande lämnats in skall kompletteras med uppgift omsvarandens inställning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att det även för juridisk person bör anges varifrånuppgift som används vid kreditupplysning hämtats.MotiveringPropositionen innehåller förslag till ändringar i kreditupplysningslagenoch innebär främst anpassningar till EG:s dataskyddsdirektiv ochpersonuppgiftslagen.Folkpartiet liberalerna hade redan från början stora invändningar motpersonuppgiftslagen och reserverade sig i kammaren vid lagens tillkomst.Folkpartiet fick sedermera stöd för att regeringen borde arbeta fören ändring av direktivet så att inga tveksamheter skulle råda vad gällerförenligheten mellan direktivet och den svenska offentlighetsprincipen.Regeringen bör, enligt vår uppfattning, göra en översyn avpersonuppgiftslagen för att noga analysera om lagen innebär meralångtgående begränsningar än vad direktivet anger.De förändringar i kreditupplysningslagen som regeringen nu föreslår, ochdär det finns kopplingar till personuppgiftslagen, är dock i allmänhetacceptabla och innebär i vissa fall förbättringar. Vissa viktiga åtgärder saknasdock.Det är viktigt att de grundläggande kraven på behandlingen avpersonuppgifter uppfylls. Personuppgifter ska behandlas med stöd av lag ochfår samlas in och behandlas endast för särskilda, uttryckligt angivna ochberättigade ändamål. Uppgifterna får inte behandlas för något ändamål som äroförenligt med det för vilket de samlades in. Uppgifterna måste vara relevantaför ändamålet. Fler uppgifter får inte behandlas än som är nödvändigt och inteheller bevaras längre än vad som är nödvändigt för syftet. Alla rimligaåtgärder ska vidtas för att rätta eller ta bort felaktiga eller ofullständigauppgifter.Vi accepterar regeringens förslag, baserat på EG-direktivet, att uppgifterom hälsa och medlemskap i fackförening inte får behandlas. En annan viktigfråga gäller behandlingen av vissa andra känsliga uppgifter. Enligtregeringens tolkning är det nu gällande förbudet mot behandling av uppgifterom att någon varit föremål för åtgärder enligt socialtjänstlagen och vissaandra lagar inte förenligt med det aktuella EG-direktivet. Regeringen anför attde aktuella uppgifterna i stor utsträckning ändå är sekretessbelagda hos desociala myndigheterna. Det torde dock t.ex. vara möjligt för ettkreditupplysningsföretag att få tillgång till förvaltningsdomstolarnasavgöranden i de fall socialnämndens beslut överklagas.Regeringen hävdar att sådana uppgifter sannolikt inte har någonsjälvständig betydelse i kreditupplysningssammanhang och att uppgifternadärför inte skulle uppfylla kraven på att vara nödvändiga, adekvata ochrelevanta. Regeringen hänvisar vidare till att vissa uppgifter, t.ex. omomhändertagande enligt lagen med särskilda bestämmelser om vård av ungaeller uppgift om förvar enligt utlänningslagen, inte får behandlas utanDatainspektionens medgivande.Åtgärder enligt den sociala lagstiftningen kan ibland anses utgöra uppgiftom hälsa och får därför inte behandlas, enligt det nya förslaget. Att regeringeninte känner sig övertygad om att ändringen inte kan leda tillintegritetsproblem framgår av att man säger sig vilja på lämpligt sätt följautvecklingen. Vi anser det mycket angeläget att integritetsaspekterna bevakasoch vill därför ytterligare poängtera vikten av att regeringen mycket nogaföljer utvecklingen i dessa avseenden.Ett förhållande som regeringen tidigare via motioner uppmärksammats påav bl.a. företrädare för är de problem som kan uppkomma förseriösa näringsidkare vad gäller uppgifter om betalningsförelägganden.Uppgifter om ansökningar om betalningsförelägganden förekommer ofta ikreditupplysningar om företag och näringsidkare. En ansökan ombetalningsföreläggande kan mot en mindre kostnad lämnas in utan att detfinns någon rättslig grund. Detta utnyttjas inte minst av s.k. annonsskojaresom tilltvingar sig betalning med hot om att "kundföretaget" annars kommeratt hamna i tidningen med en anmärkning om att ansökan ombetalningsföreläggande har inlämnats. Någon uppgift om svarandensinställning anges ofta inte i kreditupplysningen.Det säger sig självt att detta kan ge en felaktig bild av det utsatta företagetifråga. Det bör göras en sådan ändring i bestämmelserna att den som lämnar enkreditupplysning med uppgift om att mål om betalningsföreläggande harinletts även ska ange om huruvida svaranden har bestritt ansökan eller ej.Förändringarna när det gäller den enskildes rätt till information äracceptabla. Fysiska personer får rätt att en gång få ett registerbeskedgratis. Vidare kommer, för att motverka att registerbesked begärs av annan änden som avses med uppgifterna, sådan begäran att få lov att vara skriftlig ochegenhändigt undertecknad. I informationsskyldigheten till den enskilde ingåratt det ska anges varifrån uppgifterna hämtats. Regeringen vill dock inteheller i fortsättningen ge juridiska personer sådan rätt. Det är dock uppenbartatt om det anges även i informationen till juridisk person varifrån uppgifthämtats kan felaktigheter lättare upptäckas och rättas, något som ger eneffektivare kreditupplysning. Kreditupplysningslagen bör ändras i dettaavseende.Stockholm den 16 januari 2001Karin ()()()