ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sf234 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf234av (c)Anhörigas deltagande i hörselskadades rehabilitering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hörselskadades anhörigas deltagande i kommunikationskurser finansieras via socialförsäkringen. Motivering Av de 45.000 personer som passerar hörselvården har en sådan hörselnedsättning att stora kommunikationsproblem kvarstår trots hörapparat. Denna grupp måste erbjudas visuella sätt att kommunicera genom tecken som stöd, TSS (tecken som stöd till tal) eller teckenspråk. För att dessa hörselskadade ska kunna kommunicera i sin närmiljö måste även anhöriga ges möjlighet att lära sig det nya kommunikationssättet. får den hörselskadade själv möjlighet till kommunikationsträning inom rehabiliteringen, som finansieras genom rehabiliteringspenning eller sjukersättning. Anhöriga däremot måste ta semester eller tjänstledigt för att delta i utbildningen. Problemet är att finansieringen av anhörigas deltagande i kommunikationskurser inte är löst. Anhöriga får inte ersättning för förlorad inkomst vid deltagande i kommunikationskurser i samband med rehabiliteringen för den hörselskadade, vilket de enligt min mening borde ha rätt till.
mot · GP02Sf237 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf237av de ()Rehabilitering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en sammanhållen rehabiliteringsprocess. Motivet till mitt förslag När är en människa färdigrehabiliterad? Frågan får olika svar beroende på om det är eller arbetsförmedlingen som besvarar den. Detta är naturligtvis mycket olyckligt ur flera aspekter. Den enskilde slussas fram och tillbaka med allt det lidande detta innebär. Det kostar dessutom mycket pengar och tar stora resurser i anspråk. har ansvar fram till dess att den enskilde är arbetsförmögen enligt medicinska kriterier. Arbetsförmedlingen kräver dock att den enskilde ska vara anställningsbar, dvs. inte bara medicinskt frisk utan också ha kompetens för att söka arbete. Förtidspension/sjukbidrag kan beviljas med ¼, ½, ¾ och hel ersättning. För att få hjälp till arbete via arbetsförmedlingen är kravet att man skall kunna arbeta minst för att ses som anställningsbar. För den enskilde upplevs det förvirrande med dessa olika mål och inriktningar. Det behövs en sammanhållen rehabiliteringsprocess där alla har samma mål. Den enskilde måste ges möjlighet att återgå i arbete helt eller delvis. Regelverken och inriktningen måste samordnas och inte som lämna gråzoner som faktiskt hindrar och fördröjer en aktiv rehabilitering.
mot · GP02Sf238 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf238av och ()Barnens situation Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning för att belysa hur mer tid skall kunna ges till barnen. Motivering Familjepolitiken måste formas med utgångspunkt från att ge bästa möjliga förutsättningar för en bra uppväxt för alla barn. Barnens bästa måste vara det som styr omsorgen om barnen. För barnens skull måste familjepolitiken bygga på valfrihet, mångfald och rättvisa. Det kommer alarmerande rapporter om barnens stressiga vardagssituation. Alltför många har uttalade symtom som visar på att barnen inte mår så bra som de borde ha rätt till i ett välfärdsland som . Arbetslivet ger inte det utrymme för föräldraskap för både män och kvinnor som det är rimligt att kräva. Alltför få inser att barn kräver tid, intresse och omsorg från både mamma och pappa. Många ifrågasätter de långa vistelsetiderna som barnen har utanför hemmet. Barnen äger ingen valfrihet, de får foga sig efter de vuxnas krav. De har ofta en mycket lång arbetsdag innefattande resor till skolan, sedan skoldagen samt fritidshem i slutet av dagen. Det är inte underligt alls att inte vissa barn orkar med sin långa arbetsdag. Vi vuxna har mycket större valfrihet, vi har t.ex. infört flextider på arbetsplatserna, vi har rätt till vissa minuters paus varje timme o.s.v. Istället för maxtaxa borde man införa en ny reform för barnen: tillsammans med familjen. Det kräver att samhället möter varje familjs vardagssituation med en valfrihetsaspekt och det kräver att man inför ett barnomsorgskonto samt avdragsrätt för barnomsorgskostnader enligt modell. Det kräver också en kampanj riktad till hela samhället så att även beslutsfattare, arbetsgivare och föräldrar verkligen sätter barnens bästa framför andra angelägna frågor. Därför krävs en utredning som belyser hur mer tid kan ges till barnen. () ()
mot · GP02Sf239 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf239av och ()Änkepensionen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättvisa åt änkorna. Motivering I ett beslut garanterades änkorna ett ekonomiskt grundskydd. Regeringen har brutit det löftet, vilket är både omoraliskt och oacceptabelt. Den inkomstprövning som dagens änkor blivit utsatta för är stötande. De änkor som enligt tidigare övergångsregler haft änkepension i form av folkpension i princip kvinnor födda skulle inte behöva drabbas av några försämringar. De har inrättat sitt liv efter de regler som gällde vid makens frånfälle. Riksdagsbeslutet gav dem garantier för fortsatt trygghet. Regeringen struntade i detta. Om regeringen ville inkomstpröva änkepensionerna borde det självklart endast ha gällt dem som blev änkor efter det nya beslutet. Att ändra pensionerna retroaktivt och sätta många änkor i en oväntad och ännu svårare situation var helt oacceptabelt. När regeringen i genomdrev lagförslaget förvandlades en trygg pension till ett inkomstprövat bidrag. Änkor tvingades ställa om sin ekonomi helt. Många änkor har förlorat 2.0004.000 kronor utöver alla de skattehöjningar och bidragsminskningar de, liksom alla andra, drabbats av. Den nya lagen har inneburit klara avtalsbrott, löftesbrott, retroaktiv lagstiftning och konfiskation. Vi anser återigen att regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag som undanröjer avtalsbrott, retroaktiv lagstiftning och de uppenbara orättvisor som drabbat så många änkor. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Sf240 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf240av ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning om hur kunskap om sjukdomar och arbetsskador kan komma till nytta i förebyggande arbete. Bakgrund samlar in uppgifter om var och en som utnyttjar socialförsäkringens system. Vid anmälan till kassan skall självklart sjukdom och vid skada händelseförloppen angivas. Denna information har ett stort värde och visar tydligt på sjukdomstrender i vårt land. Frågorna som vill ha svar på av de försäkrade borde vara en stor tillgång i forskning och utveckling av såväl vår socialförsäkring som sjukvård och förebyggande hälsovård. Men, beklagligt nog sammanställs inte denna information utan förblir till ingen nytta i pärmar och arkiv. Det finns ingen möjlighet i dagens lagstiftning att sammanställa denna stora kunskap och information. Förslag till åtgärd Regeringen bör få i uppdrag att utreda och återkomma med förslag på hur vi kan använda kunskapsbanken om sjukdomar och skador som drabbar oss som är försäkrade i svensk socialförsäkring. Samtliga frågor och svaren inte minst, som finns samlade inom borde komma till nytta i forskning och utveckling av bättre arbetsplatser, sjukvård och förebyggande hälsovård. Över tiden borde samhället spara oerhört mycket pengar som vi kan lära oss av redan gjorda misstag. För att detta skall gå att genomföra krävs en ändrad lagstiftning avseende dessa uppgifter som finns på . Regeringen bör tillsätta en utredning som utvärderar och kommer med förslag på hur vi kan förbättra hälsovården i . Låt oss inte spara på information utan att ta tillvara på densamma.
mot · GP02Sf241 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf241av ()Socialförsäkringssystemet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lansera ett gemensamt namn inom socialförsäkringssystemet. Bakgrund Den svenska socialförsäkringen är omfattande. Flera myndigheter är på ett eller annat sätt engagerade i att ge svenska folket ett fungerande försäkringssystem. har flera förändringar ägt rum och man har uppfunnit nya begrepp, förändrat de befintliga eller lagt använda begrepp åt sidan. För tillfället förekommer det många olika namn på oss medborgare som är försäkrade inom . Samarbetande myndigheter skriver gång på gång olika promemorior och i dessa olika sammanhang förekommer olika benämningar på oss medborgare. Några exempel på vad människor kallas är: försäkrad, kund, eller medborgare. När myndigheterna inte håller sig till en stringent terminologi uppstår osäkerhet bland människorna som är i kontakt med dem. Förslag borde kunna, bland många andra direktiv, även föreslå och lansera ett gemensamt namn på oss medborgare som har förmånen att vara omslutna av socialförsäkringssystemet.
mot · GP02Sf242 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf242av och ()Äldre på arbetsmarknaden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur regelförändringar skulle kunna leda till ökad valfrihet för äldre. Bakgrund En växande andel av befolkning är vad vi kallar pensionärer, människor som efter ett långt arbetsliv drar sig tillbaka från förvärvsarbete för att ägna sig åt andra saker. Kanske har man fritidssysselsättningar som man längtar efter att ägna mer tid åt. Kanske vill man renovera och reparera bostaden eller förverkliga drömmar om längre resor. Det finns lika många tankar om vad som ska ske efter pensionen som det finns människor. Några människor har en stor del av sin sociala gemenskap på arbetsplatsen. Man identifierar sig mycket starkt med sitt arbete. För dessa människor ter sig pensionen inte alls lika attraktiv. Kanske upplever man en viss tomhet inför att få så mycket fritid att spendera. Det är viktigt att konstatera att ingen av dessa två typer av människor har fel. Alla åldras olika snabbt. En ålder kan för en del människor vara mycket hög biologiskt sett medan andra 65-åringar har en mycket stark hälsa. Behoven är med andra ord mycket individuella. Att valmöjligheterna får förbli så många som möjligt är av yttersta vikt. Livskvalitén för äldre är helt beroende av det. Dessutom finns det en stor samhällsekonomisk vinst att göra om äldre personer som blir pensionärer tillåts att stanna kvar på arbetsmarknaden. Problem Hindren för äldre att arbeta är flera. Ett kollektivistiskt synsätt som växt fram går ut på att äldre personer bör lämna plats åt yngre. Det synsättet försvårar för de äldre då det tenderar att bortse ifrån den erfarenhet och rutin som många äldre personer besitter på sitt yrkesområde. I har vi ett relativt föråldrat lönetrappssystem. Ju fler tjänsteår en person har bakom sig ju högre lön ska vederbörande också ha. Detta skapar konflikter när en äldre person kanske önskar att arbeta i ett lägre tempo men fortfarande erhåller en lön som inte motiverar en lägre arbetsinsats. Vidare upphör i praktiken trygghetssystemet för arbetstagare efter att de fyllt . Detta är mycket olyckligt då människor vi den åldern i praktiken tvingas till pension. Förslag Kanske är det tid att ställa sig frågan om det överhuvudtaget ska finnas en fast pensionsålder i vårt socialförsäkringssystem. Med premiepensionssystemet sparar alla förvärvsarbetande numera till sin egen pension. Det borde vara möjligt att själv avgöra när man vill ta ut sin pension. Ju tidigare man börjar ta ut den ju lägre blir pensionen. I finns ett mycket flexibelt pensionssystem som har gjort att en betydligt större andel av människorna förvärvsarbetar i än i . Regeringen borde därför låta utreda hur regelförändringar skulle kunna ge valmöjlighet till äldre människor som önskar att stanna kvar på arbetsmarknaden. () ()
mot · GP02Sf243 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf243av ()Adoptionsfrågor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om internationella adoptioner, adoptionskostnader, oberoende rådgivning, pensionsfrågor vid adoptioner och stöd till adoptivfamiljer efter adoption. Motivering Det är många frågor som rör adoption. Det kan gälla barns rätt till en familj och trygg uppväxt. Det kan gälla adoptivfamiljers rättigheter och möjligheter till stöd från olika svenska samhällsorgan. Möjligheten till internationella adoptioner har funnits . Det är många övergivna barn som fått föräldrar och många ofrivilligt barnlösa i som fått barn. Att ofrivilligt inte kunna föda barn, kan för många bli en existentiell kris. Många par genomgår olika behandlingar för att få hjälp med sin ofrivilliga barnlöshet. Denna process kan ta . Många blir hjälpta, kunskapen kring infertilitet har ökat mycket . Men de par som inte lyckas med behandling börjar ofta se möjligheten att kunna adoptera. Även denna process tar . Hemutredningar, föräldrautbildningar, ansökningar till tingsrätten, sökande av olika intyg, krav på bra boende, bra ekonomi m.m. gör att det ofta blir en krävande tid. Därtill kommer den väntetid som beror på den eventuella kö som finns i det land man skall adoptera ifrån. För att underlätta för dem som skall adoptera och för dem som har adoptivbarn , finns det flera saker att förbättra. Vad gäller adoptionsbidraget har det höjts till per barn. I takt med att adoptionskostnaderna ökar bör man se över detta bidrag. Adoptivföräldrar betalar stora summor i svenska avgifter hälsointyg, ansökan till tingsrätten, föräldrautbildningar, bestyrkande av dokument hos UD och publicus, utdrag ur rikspolisregister, svenskt visum, uppehållstillstånd, adoptivbarnskontroll m.m. Dessa avgifter bör om möjligt tas bort, för att få ner adoptionskostnaderna, jämför med barnhälsovård och mödravård, där inte några avgifter tas ut. Vad gäller pensionsfrågan gäller att man räkna pensionsgrundande år när man vårdar barn till dess att barnet är . Det förlorar alla familjer som adopterat barn eller på. Här bör principen vara som i föräldraförsäkringen, att man räknar från barnets ankomst i adoptivfamiljen. Adoptivföräldrar med barn födda 19651998 får dessutom räkna barnår endast från det formella adoptionsdatumet. Detta bör rättas till. De par som är ofrivilligt barnlösa bör ha möjlighet till en oberoende rådgivning. Man behöver tidigt få reda på och kunna fundera över de alternativ som finns, medicinsk behandling, adoption eller att vara barnlös. Hemutredningarna som sköts av kommunerna har ibland lång handläggningstid. Beroende på var man bor i landet, kan en del par få vänta än andra. Dessa kommuner bör korta ner handläggningstiden. Tjänsterna kan utföras av andra kommuner eller upphandlas privat. Enligt socialtjänstlagen skall ge stöd till adoptivföräldrar efter adoption. Det finns rekommendationer från bl.a. hur man skall försöka åstadkomma att bestämmelserna genomförs av i kommunerna. Här bör en nationell handlingsplan tas fram för stöd till adoptivföräldrar.
mot · GP02Sf246 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf246av ()Invandrar- och flyktingpolitiken Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att en genomgripande utvärdering av vår flykting- och invandringspolitik genomförs. Motivering framstår som ett av de i förhållande till sitt invånarantal stora mottagarländerna för invandrare och flyktingar. Vi talar gärna om öppenhet och humanitära insatser. Däremot talar vi väldigt litet om hur vi tar hand om dessa människor. Så snart någon ifrågasätter invandrings- eller flyktingpolitiken blir man lätt framställd som xenofob. Därför diskuteras nästan aldrig heller dessa politiska frågor i vårt land. Någon enstaka gång flammar det upp en debatt där parterna i aspektblindhet talar förbi varandra. går det många människor omkring i vårt land berövade inte bara sina ägodelar och sitt hemland utan som många upplever det sin människovärdighet. Många av dem som kommit hit och som jag varit i kontakt med återkommer till frågan om den långa handläggningstiden, uteblivna arbetsmöjligheter, bristande förståelse på mottagande förläggningar och undermålig information om svenskarnas attityder och vad som både enligt en allmän inställning och lagar inte kan accepteras hos oss. Det finns de som inser att svenska regler måste gälla i , men som nämner att om de tidigt fått veta om familjerättsliga och andra regler hade de valt att resa någon annanstans. Det är uppenbart att vi vill mera än vi kan. Det är inte humanitärt att ta emot med öppen famn, men med tomma händer. Vår migrationspolitik måste diskuteras utan att förtiga otrevliga fakta. Det är sådant som ger bränsle till främlingsfientlighet, inte kritiken av det rådande systemet. Vår beredvillighet att ta emot människor utifrån, och på ett människovärdigt sätt, måste bringas i balans med vad vi klarar av. Annars lurar vi bara oss själva och dem vi tar emot. bör hos regeringen begära en opartisk och förutsättningslös utvärdering av vårt mottagande av flyktingar och invandrare. Därefter kan såväl utformning som omfattning beslutas i dessa frågor.
mot · GP02Sf250 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf250av och ()Valfrihet i föräldraförsäkringen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av en större valfrihet i föräldraförsäkringen. Motivering Nyblivna föräldrar i dagens är låsta av detaljerade regleringar som inskränker deras möjlighet att utforma sina barns uppväxt på ett sätt som de finner bäst. Vi vill förändra och förnya en rad regleringar för att ge föräldrarna ökat inflytande och frihet i tidsplaneringen. Både kvinnor och män ska ges möjlighet att förena familjelivet med sitt yrkesliv. Förutsättningarna ser olika ut och familjerna har egna och olika önskemål om den bästa lösningen för sitt barns omsorg. Socialdemokraterna vill på bekostnad av människors frihet att föräldraledigheten ska delas lika mellan mamman och pappan. Det är vår största övertygelse att detta inte är rätt väg att gå mot ett mer jämställt samhälle. Den nuvarande föräldraförsäkringen och föräldraledigheten utgörs av en detaljstyrning som omyndigförklarar föräldrarna. Istället för att sätta föräldrarna i huvudrollen för sina barns liv vidmakthålls familjens beroendeställning till staten. För oss är det en självklarhet att föräldrarna är de mest engagerade och mest intresserade av att värna om det egna barnets välfärd och positiva utveckling. Därför bör familjens frihet sättas i centrum och den statliga kontrollen över barnfamiljerna brytas och ersättas av en mer individbaserad familjepolitik. Hur föräldrarna skall disponera sin tid med barnen är upp till dem att bestämma eftersom de är bäst kvalificerade att själva avgöra hur de vill disponera sin ledighet. Enligt vår uppfattning är det inte lämpligt att försöka styra deras uttag av föräldraledigheten genom att tvinga endera föräldern att ta ut minst . Den sittande regeringens förlängda föräldrapenning, vilken innehåller ett sådant krav, inskränker föräldrarnas möjlighet att själva bestämma hur länge barnen skall vara hemma. Den familjepolitik som vi syftar att förespråka låter barnfamiljerna i så stor utsträckning som möjligt själva bestämma över sina ekonomiska resurser i relation till sina omständigheter. Detta betyder att vi önskar låta barnfamiljerna behålla så mycket som möjligt av sina inkomster tillika sina arbeten . För att kunna se till barnens bästa måste det i första hand handla om att möjliggöra föräldrarnas ekonomiska utrymme och ökad valfrihet. Vi anser att en ökad valfrihet och kvalitet i barnomsorgen bäst uppnås om det ekonomiska stödet gick direkt till föräldrarna i stället för till kommunen. Då skulle föräldrarna ges en större valfriheten i frågor kring föräldraledighet och barnomsorg. () ()
mot · GP02Sf251 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf251av och ()Regler för svenskt medborgarskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på vissa svenskkunskaper för erhållande av svenskt medborgarskap. Motivering gäller att språkkunskaper eller kunskaper om det svenska samhället inte kan ställas som villkor för att få svenskt medborgarskap. Utan svenskkunskaper är det svårt för den enskilde att delta i samhällslivet på lika villkor som andra. För de allra flesta som bor i är det svenska språket nyckeln till samhället och en nödvändig länk för att skapa förståelse och ömsesidig respekt människor emellan. Förutsättningarna för att lära sig språk varierar. Om man är mycket gammal, förståndshandikappad eller har något annat funktionshinder som påverkar tal- eller inlärningsförmågan är det givetvis omöjligt att ställa krav på svenskkunskaper för erhållande av medborgarskap. Generellt finns det dock stora fördelar med att ställa krav på vissa svenskkunskaper för att erhålla medborgarskap. Fler invandrare skulle säkert känna sig mer motiverade att delta i svenskundervisningen om kravet på svenskkunskaper kopplades till medborgarskapet. Det är givetvis också så, att bättre svenskkunskaper skapar större delaktighet i samhället. Vi föreslår därför att det skall ställas krav på språkkunskaper för erhållande av svenskt medborgarskap. För att möjliggöra ett medborgarskap för dem som har starka skäl för att inte kunna inhämta kunskaper i svenska språket bör det dock finnas en dispensmöjlighet. () ()
mot · GP02Sf252 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf252av och ()Adoptionsbidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åldersgräns för adoptionsbidrag. Åldersgräns för adoptionsbidrag Adoptionsbidraget höjdes till , efter att tidigare varit oförändrat , till följd av att kostnaderna för adoptioner stigit . Bidrag lämnas endast för barn som inte fyllt när adoptivföräldrarna fick det i sin vård. När adoptionsbidraget infördes valdes just tioårsgränsen för att det knöt an till andra åldersgränser inom de familjepolitiska stödsystemen, bland annat inom föräldraförsäkringen. Tioårsgränsen har emellertid ifrågasatts av såväl enskilda adoptionstagare som organisationer, t.ex. . Adoptioner av äldre barn har uppenbarligen ökat inte minst till följd av att genom olika organisationer stödjer utländska barnhem och internat t.ex. genom att man genom sommar- och julferieverksamhet erbjuder barnen rekreation och familjevistelse. Ett sådant exempel är Tredjakfondens verksamhet med många lokala föräldraföreningar i . De som adopterat har tidigare stått för alla kostnader själva och även genomfört adoptionerna privat. Att adoptioner numera företrädesvis går via auktoriserade byråer är givetvis ett klart framsteg, men innebär också ökade kostnader för dem som vill adoptera. kräver t. ex. att man besöker landet två gånger innan en adoption kan förverkligas. I växer antalet barn på institution mycket kraftigt. Allt fler svenska familjer kommer i kontakt med dessa barn och i ett växande antal fall rör önskan om adoption av barn i skolåldern. Då det handlar om dessa skolbarn är det rimligt att räkna med en långsammare utvecklingstakt än för svenskfödda barn eftersom de ofta måste gå i förberedelseklass för att lära sig svenska m.m. Detta innebär ett större behov av omsorg från de nya adoptivföräldrarnas sida. Ett adoptionsåtagande för dessa barn innebär i många fall inte obetydliga merkostnader i förhållande till mindre barn. Sammantaget föreligger med andra ord starka skäl för att höja nuvarande åldersgräns för adoptionsbidrag. Enligt vad vi erfarit arbetar man inom på direktiv om en utredning av internationella adoptioner. Utredningen kommer enligt uppgift att behandla frågor som berör själva adoptionsprocessen, auktorisation av internationella adoptionsorganisationer, organisation m.m. Då tungt vägande skäl för att höja nuvarande åldersgräns för adoptionsbidrag föreligger, föreslår vi att nämnda utredning får tilläggsdirektiv att även behandla denna fråga. () ()