mot · GO02Fö12 · 2001-01-19 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö12av , ()med anledning av prop. 2000/01:53 Försvarsmaktens framtida fartygsunderhåll m.m.SammanfattningModerata Samlingspartiet anser att en allvarlig suboptimering har skett avde resurser som avdelas för försvarsansträngningarna. Detta gäller bl.a.uppsättandet av s.k. civila beredskapsstyrkor. Förslaget var också illaunderbyggt när det först presenterades. Förslaget kritiserades hårt avriksdagen. Denna kritik kvarstår med oförminskad kraft.Plikttjänstgöringen skall inte vara en allmän arbetskraftsförstärkning.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att grundutbildning av totalförsvarspliktiga till civilaberedskapsstyrkor skall upphöra.MotiveringI propositionen bedömer regeringen att utbildningen avtotalförsvarspliktiga beredskapsmän för det kommunala behovet kanupphöra . anges ett kommunalt behov iplaneringen vara 700 och statligt behov av 520 utbildade samt att det börgöras en översyn av behovet av totalförsvarspliktiga inomutbildningskategorierna övriga totalförsvarspliktiga med längregrundutbildning än . Regeringen avser därför återkomma tillriksdagen i fråga om utbildningsvolymer för det civilaförsvarets behov för tiden efter 2002.Riksdagen ifrågasatte i beslut den inriktning som regeringen redan dåfastnat för. Avseende detta såväl som andra av regeringen anmäldapersonalbehov menade bl.a. att det "allvarligt (bör) prövasvilka uttalade personalbehov som kan tillgodoses genom de frivilligaförsvarsorganisationernas medverkan eller på annat sätt än genomgrundutbildning".Utskottet valde att "poängtera nödvändigheten av en helhetssyn påianspråktagandet av de totalförsvarspliktiga, på de volymmässiga behovenoch på vilken utbildning som krävs för uppgifterna. Det finns olika sätt atttillgodose behoven - uttagning genom plikt och grundutbildning, uttagningmed tjänsteplikt utan behov av grundutbildning samt frivillighet".I partimotionen 1996/97:Fö201 års försvarsbeslut ansågModerata Samlingspartiet att förutom den omotiverade omvälvningen avFörsvarsmaktens övergripande mål så innehåller dessa en deluppseendeväckande felavvägningar som innebär allvarlig suboptimering avde resurser som avdelas för försvarsansträngningarna. Detta gällde bl.a.uppsättandet av s.k. civila beredskapsstyrkor.Regeringen valde att helt negligera beslut i frågan. Att10 000 civilpliktiga skulle utbildas var tydligen viktigare för regeringen änattfölja beslut och anvisningar. Förslaget om civilaberedskapsstyrkor var illa underbyggt när det först presenterades och metodenatt försörja det ifrågasatta behovet med pliktpersonal kritiserades hårt avriksdagen. Denna kritik kvarstår med oförminskad kraft.De civila beredskapsstyrkorna var fel tänkta redan då de presenteradesförsta gången. Bedömningen huruvida "den förutsatta breddningen avtotalförsvarsplikten också leder till avsedda positiva effekter" avseendeförsvarsviljan (som efterlyst) saknas. Plikttjänstgöringen får inteutvecklas till en allmän arbetskraftsförstärkning i fred eller vid svårapåfrestningar på samhället.Regeringens förslag om uppsättande av civila beredskapsstyrkor genomgrundutbildning av totalförsvarspliktiga borde årsförsvarsbeslut avslagits av riksdagen.Stockholm den 18 januari 2001Henrik ()()()()()()()()()()()()