mot · GO02Ub27 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub27av de , ()med anledning av prop. 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningenFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar godkänna vad i motionen anförs om ändringar avregeringens förslag till mål och strategi för vuxnas lärande.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrensutsättning av sfi-undervisningen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett statligt finansieringsansvar för utbildningstolkning inomvuxenutbildningen.Propositionens förslagI föreliggande proposition läggs förslag om mål och strategi förutveckling av vuxnas lärande. föreslås få i uppdrag attinitiera forskning och utveckling samt stödja kompetensutveckling avlärare. I propositionen framhålls att det är angeläget att kommunernabedriver ett utvecklingsarbete som främjar vuxnas lärande och att berördamyndigheter bör analysera eventuella hinder i myndigheternas regelverksom försvårar utvecklingsarbetet.I utvecklingsarbetet som bedrivs i kommunerna framhålls vikten av enmångfald av anordnare och att utveckling av individuella studieplaner ochvalidering fortsätter. Förändringar av kursplanerna och betygssystemet inomden grundläggande vuxenutbildningen aviseras.Statens skolor för vuxna föreslås bli en myndighet från och och skall bland annat åläggas att stödja kommunernasanvändning av distansmetoder i vuxenutbildningen.En ändring föreslås i skollagen med innebörden att svenskundervisningför invandrare (Sfi) inte enbart skall ges nyanlända grundläggande kunskaperi svenska språket och om det svenska samhället. Utbildningen skall ifortsättningen kunna anordnas som flera kurser.Det föreslås att särvux byggs ut i syfte att öka undervisningstiden ochförbättra möjligheterna för den enskilde att nå målen. Vidare föreslås enstatlig utvärdering av folkbildningen samt ett vidgat uppdrag för den nyamyndigheten som skall ansvara för vissa specialpedagogiska frågor att ocksåutveckla former för specialpedagogiskt stöd till vuxenutbildningen ochutveckla läromedel inriktade mot vuxna funktionshindrades behov.Regeringen föreslår ytterligare en bidragsnivå för studerande vidgrundläggande och gymnasial vuxenutbildning. avvecklas detsärskilda utbildningsbidraget (UBS).Slutligen föreslås att ett nytt riktat statsbidrag för kommunalvuxenutbildning samt att ett särskilt riktat bidrag till folkbildningen förkurserinom folkhögskolan skall införas . Dessaskall inordnas i det generella bidraget till kommunernarespektive folkbildningen.Kunskaper krav för rättvisa?Det föreslagna målet för utveckling av vuxnas lärande föreslås formulerasenligt följande:Alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utvecklasin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati,jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvisfördelning.Begreppet "rättvis fördelning" i detta sammanhang innebär att manuppenbarligen förutsätter vidgade kunskaper och utvecklad kompetenshos den enskilda människan för att målet "rättvis fördelning" (som välskall vara ett övergripande samhällsmål) skall kunna nås. Förmodligenavser man att den enskilda människan blir bättre på att se och påtalaorättvisor om kunskaper och kompetens ökar. Detta är naturligtvis i så fallriktigt, men leder formuleringen till oklarheter och kan ocksåuppfattas som ett krav på utbildning för den enskilda människan omhan/hon skall få del av en rättvis fördelning i samhället. Jag trodde att detvar en viktig politikeruppgift att bevaka rättviseaspekter och ta ställning ifördelningsfrågor oavsett om de människor frågan berör har en visskunskap och kompetens.Av denna anledning föreslår jag att formuleringen "samt en rättvisfördelning" i målet utgår.Beakta fakta eller erkänna fel?I den föreslagna strategin för att nå målet för utveckling av vuxnaslärande uttalas i andra punkten att "Individens lärande ochkunskapssökande stöds genom rådgivning och vägledning, baserad påerkännande av faktiska, redan förvärvade kunskaper. "Jag anser att begreppet "erkännande" i detta sammanhang leder tankenfel. Formuleringen innebär nämligen också att man inte behöver "erkänna"faktiska, redan förvärvade kunskaper. Formuleringen skall möjligen tolkassom ett inlägg i debatten om att vi i har varit och är dåliga på atttillvarata kunskaper och kompetens som inhämtats utomlands. Detta är riktigt,men vi behöver för den skull inte utgå från en negativ tanke när vi formulerarstrategier. I själva verket nedvärderar formuleringen "erkännande"fortsättningen av strategin i form av "faktiska" kunskaper. Berörd punkt bör istället formuleras: "Individens lärande och kunskapssökande stöds genområdgivning och vägledning, baserad på faktiska, redan förvärvadekunskaper. "Konkurrensutsätt sfi-undervisningenSpråket spelar en avgörande roll i människans liv. Genom att lära sig ettnytt språk skaffar man sig insikter i och förståelse för ett nytt samhällemed kanske ett annat kulturmönster än vad man är uppväxt med. Attflyktingar/invandrare inte lär sig svenska tillräckligt bra är ett allvarligtsamhällsproblem och inte endast en skol- eller utbildningsfråga. Dethandlar om delaktighet i samhället, hur man kan påverka sina egnalivsförhållanden. Hur man kommunicerar med t.ex. dagis, skola ochäldrevården och hur man får sin röst hörd i en politisk församling. Att inteförstå språket utgör ett hot mot medverkan i ett lands demokratiskautveckling.Svenskundervisning för invandrare (sfi) infördes som enförsöksverksamhet 1965. har utbildningen permanentats,omorganiserats och förändrats åtskilliga gånger. Trots vidareutveckling av sfihar det vid upprepade granskningar visat sig att undervisningsresultaten varitotillfredsställande. Undervisningen är inte anpassad till den grupp elever somhar de sämsta förutsättningarna att tillgodogöra sig svenskundervisningen.Undervisningen bedrivs ofta i grupper och är inte individanpassad. Mångaelever stannar för länge i utbildningen utan att ha förbättrat sinaspråkkunskaper. Sfi-undervisningen har också ibland beskrivits som en socialverksamhet.Resultaten från sfi visar att endast hälften av dem som genomgåttutbildningen har uppnått godkänd nivå . Två av tio klarar endastenkel vardagssvenska och fyra av tio klarar inte ens att läsa en enkeltidningsartikel; de är i princip funktionella analfabeter. Svenska förinvandrare erbjuds till alla men motivationen har varit låg.Utbildningens primära syfte är språkinlärning. Den ger i allmänhet intetillräckliga språkkunskaper för att elever efter avslutad utbildning skall kunnata sig in på arbetsmarknaden. Vore det så att det krävdes vissa grundläggandekunskaper i svenska språket för att kunna söka svenskt medborgarskap skullesäkert fler mer aktivt delta i undervisningen.Regeringen har prövat frågan om sfi-undervisningen skall upphöra somegen skolform och inordnas i den kommunala vuxenutbildningen. Regeringen anser dock att skolformensidentitet och status behöver stärkas och att ett avgörande hinder för attinordna sfi-undervisningen i den kommunala vuxenutbildningen är frågan omstudiefinansiering.Regeringen framhåller, när det gäller den fortsatta kommunalautvecklingen av vuxnas lärande, vikten av en mångfald av anordnare och attutveckling av individuella studieplaner och validering fortsätter. Detta synsättkan med lätthet och fördel också appliceras på sfi-undervisningen.För att säkerställa en god utbildning måste det finnas så många alternativsom möjligt. Mot den bakgrunden föreslås ett tillkännagivande till regeringenom vikten av en konkurrensutsättning av sfi-undervisningen.Vuxna dövas möjligheter till lärandeKunskapslyftskommittén föreslog i sitt slutbetänkande att staten skullefinansiera de kostnader som uppstår för utbildningstolkning inomvuxenutbildningen. Ett förverkligande av kommitténs förslag skulleinnebära en stor förbättring av utbildningsmöjligheterna för döva vuxna.Ett genomförande av förslaget skulle bland annat innebära att döva, ilikhet med andra medborgare, kunde få komma in på devuxenutbildningar de själva väljer utan att de först behöver diskutera vemsom skall betala tolkkostnaderna. Regeringen avvisar dockKunskapslyftskommitténs förslag.Jag anser att det ur ett värde- och valfrihetsperspektiv är nödvändigt attäven funktionshindrade vuxna i så stor utsträckning som möjligt skall kunnafå del av utbildningsutbudet för vuxna. Därför ställer jag mig bakomKunskapslyftskommitténs förslag och föreslår ett tillkännagivande tillregeringen härom.Stockholm den 20 mars 2001Marietta de ()