mot · GP02Ub551 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub551av m.fl. (v)Skolbiblioteken 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 4 2 Förslag till riksdagsbeslut 5 3 Bakgrund 6 3.1 Bibliotekslagens bestämmelser 6 3.2 Vad är ett skolbibliotek? 6 3.3 Förskolan 6 4 Aktuella utredningar 7 5 skolbiblioteksmanifest 7 6 och ansvar 8 7 Det aktuella läget 9 8 Pågående lagöversyn och synpunkter 10 2 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen ger och i uppdrag att tillse att skolledarnas utbildning kompletteras vad gäller skolbibliotekets funktion och ändamål. begär att regeringen ger i uppdrag att informera kommunerna om att skolplanerna även bör ta upp skolbibliotekens verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening att målen i skolbiblioteksmanifest bör integreras i målsättningarna för den svenska skolan alltifrån förskola till högskola. tillkännager för regeringen som sin mening att bör ges i uppdrag att i samråd med ansvara för att främja, följa och utvärdera skolbiblioteksverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening att denna, i den pågående översynen av bibliotekslagen, bör beakta även förskolebarnens behov av skolbibliotek i enlighet med vad som anförs i motionen.1 tillkännager för regeringen som sin mening att lärarutbildningarna och förskolelärarutbildningarna bör kompletteras med kurser i bibliotekskunskap. tillkännager för regeringen som sin mening att bör ges i uppdrag att ta fram skolbiblioteksstatistik även för förskolan.1 1 Yrkandena 5, 7 hänvisade till KrU. 3 Bakgrund 3.1 Bibliotekslagens bestämmelser Enligt bibliotekslagen skall det inom och gymnasieskolan finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. Där stadgas också att det är kommunerna som ansvarar för skolbiblioteksverksamheten. Biblioteken skall dessutom ägna särskild uppmärksamhet åt funktionshindrade samt invandrare och andra minoriteter, bl.a. genom att erbjuda litteratur på andra språk än svenska, och de skall göra detta i former som är särskilt anpassade till dessa gruppers behov. Biblioteken skall erbjuda böcker, informationsteknik och andra medier anpassade till barns och ungdomars behov för att främja språkutveckling och stimulera till läsning. 3.2 Vad är ett skolbibliotek? Till skillnad från vad som gäller för folkbibliotek finns ingen grundläggande definition av vad ett skolbibliotek är. Det kan vara alltifrån ett välutrustat sedvanligt bibliotek med pedagogiskt utbildad personal, till en bokbuss som kommer till skolan eller några undanskymda bokhyllor i ett uppehållsrum. Lagtexten anger att det skall finnas lämpligt fördelade skolbibliotek, men inte vad dessa skall innehålla eller hur de skall vara beskaffade. Läroplanen, som anger att skolbiblioteken kan vara ett redskap bland andra för att utforma en god inlärningsmiljö, uttrycker mål för undervisningen men innehåller inga preciseringar om bibliotekens funktion. Det är skolledningens ansvar att tillse att det finns bibliotek i enlighet med bibliotekslagens krav. 3.3 Förskolan på skolbibliotek gäller inte förskolan. Det kan möjligen ha varit förståeligt så länge som skolbiblioteken definierades enbart som instrument för rent pedagogiska ambitioner och så länge som förskolan inte omfattades av principen om det livslånga lärandet. är läget ett annat. Förskolans uppgift är också mycket vidare än att bara omfatta det rena lärandet. Vi vet vilken betydelse det har även för de mycket små barnen, deras kreativitet och fantasi, och i förlängningen för deras framtida möjligheter i samhället, att de kommer i kontakt med böcker och litteratur på ett tidigt stadium, långt innan de själva kan läsa. 4 Aktuella utredningar har i Skolbiblioteken i (1999:1) gjort en kartläggning, en analys och en probleminventering av skolbiblioteken. I rapporten ges en rad rekommendationer som samtliga syftar till att stärka skolbiblioteken och deras roll i utbildningen. Bl.a. föreslås en grundläggande definition av vad ett skolbibliotek är, ett ökat samarbete mellan skol- och högskolebibliotek, tydligare ansvarsfördelning mellan olika bibliotek och att varje skola skall fastställa skolbibliotekets resurser och inriktning utifrån övrig pedagogisk verksamhet. Vidare föreslås en tydligare praxis av bibliotekslagens bestämmelser och insatser för att öka skolledarens kunskaper om sitt ansvar för skolbiblioteksutvecklingen. Det framgår att det är få skolledare som känner till bibliotekslagens skrivning om skolbibliotek. De skolor som har bra bibliotek har skolledare som varit pådrivande, och då spelar det mindre roll om skolan är stor eller liten, vilket stadium det gäller eller om det är ett skolbibliotek som är integrerat med folkbiblioteket. och bör därför få i uppdrag att tillse att skolledarnas utbildning kompletteras vad gäller skolbibliotekets funktion och ändamål. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Av rapporten framgår också att skolbiblioteken ofta inte nämns i kommunernas skolplaner och att de på så vis saknar politisk förankring. fick ett regeringsuppdrag att genomföra nationella kvalitetsgranskningar av den svenska skolan. I redovisningen av uppdraget (Nationella kvalitetsgranskningar, sid. 107) nämns bl.a. att när det gäller brist på goda och anpassade texter beror det oftast på att det saknas ett väl fungerande skolbibliotek med aktiva bibliotekarier. I redovisningen föreslås bl.a. att skolor skall ges stöd från centralt håll för att bygga upp en fungerande skolbiblioteksverksamhet. Vidare uttalas att skolbiblioteken skall utgöra ett rikt resurscentrum för lärare och elever och att det måste bli lika naturligt att gå till skolans bibliotek för att hämta material som till läroboken. bör som sin mening ge regeringen till känna att kommunernas skolplaner även bör behandla skolbibliotekens verksamhet. 5 skolbiblioteksmanifest Vid antogs ett manifest för folk- och skolbibliotek. Där sägs att skolbiblioteket spelar en viktig roll för utbildning och kultur, för att främja läs- och skrivkunnigheten och förmågan att söka information. Skolbibliotekens grundläggande uppgifter omfattar följande: att stödja och främja de utbildningsmål som anges i skolans målsättning och läroplaner att främja elevernas läslust och lust att lära samt lära dem att bli biblioteksanvändare att erbjuda möjligheter att skapa och använda information som en väg till kunskap, förståelse, fantasi och glädje att ge eleverna träning i att värdera och använda information, oavsett form, samt ge dem insikt i och förståelse för olika kommunikationsformer att ge tillgång till såväl lokala och nationella som globala resurser för att öka förståelsen och ge insikt i olika idéer, erfarenheter och åsikter att anordna aktiviteter som främjar kulturell och social medvetenhet samt lyhördhet att tillsammans med elever, skola och föräldrar verka för att uppnå skolans målsättning och främja insikten om att åsiktsfrihet och tillgång till information är förutsättningar för medborgaransvar och för delaktighet i ett demokratiskt samhälle att främja läsning. I manifestet fastslås också att kunskaper i biblioteksadministration, informationshantering och pedagogik är en förutsättning för att man ska kunna driva en effektiv skolbiblioteksverksamhet dvs. att det behövs fackutbildade skolbibliotekarier. föreslår att ställer sig bakom målen i skolbiblioteksmanifest och att dessa integreras med målsättningarna för den svenska skolan från förskola till högskola. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6 och ansvar är den statliga myndighet som har ansvar för barnomsorg och grundläggande utbildning. Som läget är är det emellertid oklart om skolbiblioteket inkluderas i det ansvaret. Utbildningsministern angav i ett interpellationssvar i 1998 att har ansvar för att följa skolbiblioteksverksamheten. kommenterade detta uttalande med att det visserligen inte finns något skrivet om detta i instruktion, men att det ligger i uppgift att följa och utvärdera skolväsendet, och det är naturligt att se skolbiblioteket som en integrerad del av skolan, dvs. att har ett ansvar för verksamheten. Vidare konstateras att skolbiblioteket spelar en viktig roll för att uppfylla målen i läroplanen. När det gäller är det enda uttalade uppdrag som finns beträffande skolbiblioteken att rådet skall ansvara för skolbiblioteksstatistiken. Något annat formellt ansvar har inte , men i och med att man ansvarar för folkbiblioteken så aktualiseras ändå skolbiblioteksfrågan. Det finns inte någon uttalad samordning mellan och när det gäller skolbiblioteken, men under innevarande år kommer de tillsammans att göra en översyn av de integrerade folk- och skolbiblioteken. undersöker verksamheten utifrån folkbibliotekets perspektiv medan ser till skolans behov. Ingen myndighet har ännu fått i uppdrag att som tillsynsmyndighet kontrollera att lagen följs, och det är oklart vilka sanktioner som eventuellt kan tillämpas mot det bibliotek eller den kommun som bryter mot lagen. Regeringen bör uppdra åt att i samråd med ansvara för att främja, följa och utvärdera skolbiblioteksverksamheten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 7 Det aktuella läget Enligt (Rapport från 1999:1) finns det på gymnasieskolan i regel fackutbildade bibliotekarier på hel- eller halvtid. Men det sägs också att lärarna betraktar som ett rent serviceorgan och att rektorerna har vaga uppfattningar om funktion. Inom finns ingen tradition av fackutbildade bibliotekarier. Där är det undantag och inte regel att det finns en bibliotekarie i skolbiblioteket. På många håll är såväl grund- som gymnasieskolans bibliotek samordnat med kommunens folkbibliotek. Om förskolorna sägs ingenting i . Av i siffror 2001:2 framgår att mer än var femte grundskoleelev går i en skola som inte har ett bibliotek möjligen har man ett bokrum. av landets grundskolor har bibliotek som är öppna med personal mer än . Folkbiblioteken används flitigt av såväl elever på skolor med egna skolbibliotek som av dem som helt saknar tillgång till skolbibliotek. Eleverna på fristående skolor är den grupp som använder folkbiblioteken allra mest. De har också sämre tillgång till egna skolbibliotek än eleverna inom den kommunala . Mindre än en tredjedel av eleverna i har tillgång till skolbibliotek minst . På gymnasieskolan har av eleverna motsvarande tillgång till skolbibliotek och medieanslaget per elev är genomsnittligt dubbelt så högt som i . När det gäller förskolan finns ingen statistik. På utbildningsområdet kan konstateras att det inte finns någon lärarutbildning med klart och tydligt formulerad undervisning i biblioteks- och informationsrelaterade ämnen. Skolledarutbildningen vid lärarutbildningarna innehåller inte moment som berör skolbibliotekens plats och funktion. Däremot finns det vid bibliotekarieutbildningarna moment eller kurser som belyser metodfrågor och pedagogiska aspekter på informationssökning och informationsvärdering. Samarbete mellan lärar- och bibliotekarieutbildning har förekommit endast på diskussionsstadiet och endast i enstaka fall (Skolbiblioteken i , 1999). På samtliga nivåer från förskola till högskola finns behov av biblioteksutbildad personal med kunskaper om hur man arbetar pedagogiskt i team. När det gäller mycket små skolor i glesbygd kan särskilda lösningar behövas, exempelvis i form av integrering med folkbibliotek. Detta bör tas upp i samband med översyn av bibliotekslagen. I det sammanhanget bör också förskolans behov av skolbibliotek lyftas fram. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Lärarutbildningarna liksom förskollärarutbildningarna bör kompletteras med kurser i bibliotekskunskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. bör ges i uppdrag att ta fram skolbiblioteksstatistik även för förskolan. Även detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 8 Pågående lagöversyn och synpunkter pågår på en översyn av bibliotekslagen. utgångspunkter i det arbetet är att det är elevernas behov som skall stå i centrum. är inte enbart ett verktyg för lärandet utan lika mycket för att ge eleverna möjlighet att möta skönlitteraturen på sina egna villkor. Skolbibliotekens roll och uppgifter måste tydliggöras och lyftas fram. Det krävs en tydlig definition på vad som får kallas ett skolbibliotek. Skolbiblioteken bör ha en egen rubrik i lagen och regleras med tillgänglighet, kvalitet, öppettider, personalkrav m.m. En samordning måste ske mellan bibliotekslagsöversynen i och det arbete som pågår att revidera skollagen. Enligt åsikt bör ett skolbibliotek hållas öppet ligga i anslutning till själva skolan ha biblioteksutbildad personal som är integrerad i skolans pedagogiska arbete ha en tillräckligt stor budget för inköp av alla böcker eleverna behöver och har lust att läsa ha personal som är väl insatt i all nyutkommen litteratur och kan förmedla detta till lärare och elever ha som mål att personalen alltid ska ha tid att hitta just den rätta boken till varje elev stimulera eleverna att läsa genom bokpresentationer och boksamtal i större och mindre grupper vara en plats där eleverna själva samlar och visar upp sina bästa boktips i form av utställningar och bokrecensioner ha bokutställningar på olika teman som inspirerar till nya lån. Detta kan synas vara en utopi, och givetvis kan hänsyn behöva tas till variationer vad gäller geografiskt läge och skolstorlek. Men det är på detta sätt man arbetar i exempelvis i , vars bibliotekarie uppmärksammades med utmärkelsen 2000. Personalen vid i har kunnat konstatera att läsandet bland barn och ungdomar ökat till följd av detta arbetssätt. () () () (v) () () ()