mot · GO02Fi19 · 2001-05-02 00:00:00 — Att som enbartsöka hindra tillflödet av nya regleringar är inte tillräckligt för att förbättraföretagsklimatet i . regelförenklingsarbete bör genomgå enoberoende granskning av . En tydlig målsättning bör vara att befintligtregelverk skall minska fram till 2004.En ökad samordning mellan statliga verk och myndigheter inomnäringslivsområdet är önskvärt. Dels leder detta till en bättre effektivitet ochlägre kostnader för staten, dels minskar detta även den administrativa bördanför företagen vad gäller inrapporteringen av uppgifter av samma karaktär tillflera olika aktörer.Kulturens betydelse för livskraft i hela landet och ökadlivskvalitetKulturen betyder oerhört mycket för barns och ungdomarsutveckling, för att skapa arbetstillfällen, företagande ochkreativa miljöer. De kulturella uttrycksformerna fungerardärtill som arenor och mötesplatser, där nya, spännandemöten uppstår som kan utmana våra invanda beteenden ochföreställningar och kittla vår nyfikenhet för det nya ochannorlunda. Därför ska kulturens betydelse för att främjaintegration och öka förståelsen och respekten för detmångkulturella inte underskattas. Kultursatsningar bidrar positiv utveckling och en ökad livskraft i hela landet.De politiska besluten måste därför inriktas på att skapa godaförutsättningar för ett levande, lokalt kulturliv i hela landet - ett kulturlivmedmångfald, hög kvalitet och plats för både amatörers skapande ochprofessionella konstnärers gästspel och medverkan. Kulturpolitiken skaframför allt ge en grogrund för att stimulera och ta till vara idéer, engagemangoch den kraft som finns hos människorna själva. Aktörerna på kulturområdetär - och ska vara - många och spegla den mosaik av olikheter som vårtsamhälle består av. För att denna mångfald ska kunna tas till vara måstekulturen formas underifrån.Centerpartiet vill skapa förutsättningar för ett levande, regionalt och lokaltkulturliv i alla delar av landet. För att skapa ökad livskvalitet för barn ochungdomar i hela landet vill införa ett KUL-bidrag. KUL-bidraget ska vara en hjälp för ungdomar att satsa på den verksamhet de självatror på. Ungdomar ska ges möjligheter att utveckla det kulturella utbudet förungdomar, med ungdomar, av ungdomar. Syftet är att utveckla kultur- ochföreningslivet och medverka till att ungdomar själva får ta ett aktivt ansvarföratt olika verksamheter och aktiviteter ska finnas. En av de viktigasteorsakerna till att ungdomar efter högskolestudier och/eller arbete på annan ortväljer att söka sig tillbaka till sin hembygd är ofta tillgången till ett riktochvarierat kulturutbud.En av grundbultarna i den s k sociala ekonomin, som är en tredje, "med-borgarstyrd", sektor vid sidan av de vinstmaximerande delarna av marknads-ekonomin och den verksamhet som bedrivs inom den offentliga sektorn,utgörs av det civila samhället. Det är i det civila samhället, i det levandeföreningslivet, de ideella organisationerna, som människors frivilligasamverkan i olika former, på olika sätt kan ta vara på gemensamma intressen.Det är i det civila samhället engagerade gräsrötter kan få utlopp för och hämtany näring för sitt engagemang och de många människornas glöd kan skapa enstark kraft för förändring och utveckling.Ett livskraftigt arbetslivFler människor i landet måste ges möjlighet att arbeta.Därigenom ökar de enskilda individernas möjlighet attförsörja sig själva och sin familj. På samma sätt ökartryggheten och en högre livskvalitet och ett ökatsjälvbestämmande infinner sig för individen och familjerna.Fler i arbete är också en förutsättning för uthållig tillväxt ochframtida välfärd.För att klara dessa mål måste det vara lönsamt att arbeta, något som ävenåterspeglas i förslag till beskattning av inkomst. Genom attrikta skattesänkningar till de grupper som förvärvsarbetar men ändå intehar mer ut av detta än om man skulle vara arbetslös kan fler människorstimuleras till arbete.Förnyad arbetsmarknadspolitikAlltför många människor har inte fått möjligheten att erhållaett arbete som den ekonomiska utvecklingen ilandet har varit positiv. En stor del av dessa bor i områdenoch regioner där arbetslösheten uppgår till avarbetskraften eller mer. Detta ökar den sociala och regionalaklyvningen av landet. Det är nu när ekonomiskt utrymmefinns som åtgärder måste göras för att öka människorsmöjlighet att försörja sig själva. Nuvarandearbetsmarknadspolitik har också misslyckats vad gäller denya svenskarna, vilket ökar den sociala klyvningen ochförstärker behovet av en reformerad arbetsmarknadspolitik.Det är nu tid att börja fokusera på det viktigare målet - hur många som hararbete - än på regeringens mål om öppen arbetslöshet. Det är paradoxalt attantalet personer i konjunkturberoende åtgärder har ökat under andra halvåret2000, som befann sig i en högkonjunktur. Regeringenssiffertrixande för att klara sitt fyraprocentsmål hjälper varken de arbetslösaeller svensk ekonomi.Ett av syftena med arbetsmarknadspolitiken, nära förknippat med hälsaoch rehabilitering, är arbetskraftens storlek och hur många somöverhuvudtaget kan befinna sig i sysselsättning. Det måste vara ett mål förpolitiken att så många som möjligt ska befinna sig i arbetskraften, både därföratt det är bra för människor att kunna försörja sig själva och därför att det ärbra för samhällsekonomin.Centerpartiet föreslår en förnyad och decentraliseradarbetsmarknadspolitik som har tre spår:- En utbildningsgaranti som syftar till att ge alla, både arbetslösa ochförvärvsarbetande, möjlighet att komplettera en tidigare kort utbildningupp till motsvarande gymnasienivå.- Utfasning av volyminriktade åtgärder som syftar till att pressa ner denöppna arbetslösheten och lägga större vikt vid meningsfulla, yrkesinriktadeutbildningar.- Inrättande av övergångsarbetsmarknader för människor som har svårt attkomma in på den reguljära arbetsmarknaden. På dessa arbetsmarknaderska arbetskraften vara billigare genom en återföring av arbetsgivaravgifter.Centerpartiet avvisar regeringens politik som gör människorberoende av stöd och bidrag, i stället för att ges möjligheteratt själva bidra till sin egen försörjning. Istället för att höjataket i arbetslöshetsförsäkringen kan dessa resurser iställetanvändas för att öka möjligheterna för den arbetslöse att taett jobb. Höjningen av den lägsta ersättningsnivån i a-kassanär däremot ett förslag som länge efterfrågats avCenterpartiet.Arbetslöshetsförsäkringens karaktär av omställningsförsäkring bör görastydligare genom en successiv avtrappning av ersättningsnivån. Centerpartietmenar att ersättningen bör vara av inkomsten , föratt sedan minska. Maximal ersättningsperiod bör vara varefter enlägre permanent ersättning utgår. Denna ersättning bör dock inte, till skillnadfrån socialbidrag, sänkas på grund av den arbetslöses besparingar ellerfastighetsinnehav.Barnvänligt arbetslivAtt ha möjlighet att kombinera ett föräldraskap medförvärvsarbete och karriärmöjligheter för både kvinnor ochmän kräver att attityder, föräldraförsäkring och skattesystemförändras för att bättre passa såväl arbetstagares somarbetsgivares behov och förutsättningar. Möjligheten attkombinera föräldraskap med förvärvsarbete på rättvisa ochlika villkor ger en ökad livskvalitet och ett ökatsjälvbestämmande för arbetstagaren. I grunden handlar detom att föräldrar vet bäst vad deras barn behöver, och därförskall ha möjlighet att ge dem detta i alla skeden av livet.Centerpartiets förslag om ett nytt familjestöd i form av ettbarnomsorgskonto lika för alla, avdrag för styrkta barnomsorgskostnadersamt en skattereform som sänker skatterna för människor med låga ochnormala inkomster ger barnfamiljer större förutsättningar att förena familjmed förvärvsarbete. Genom att öka familjernas ekonomiska utrymme i ställetför att styra konsumtionen med maxtaxa ökar familjernas självbestämmandeoch möjlighet att t.ex. gå ner i arbetstid eller välja alternativaomsorgsformer.Hälsofrämjande insatserSjukskrivningar och ohälsa i arbetet som var kopplattill enformiga arbeten, ofta med dålig arbetsmiljö och låglön, har blivit till en reell verklighet för alla yrkesgrupper.Ur såväl mänskligt, privat, statligt som samhällsekonomisktperspektiv bör ohälsoproblemet tas på stort allvar. Förutomdet lidande och den ekonomiska påfrestning som ohälsainnebär för de drabbade är den ökande ohälsan ett stortproblem för staten i form av stigande utgifter och ett stortsamhällsekonomiskt problem genom storaproduktionsbortfall. En utveckling som i förlängningen hotarden svenska välfärden.På en alltmer individualiserad arbetsmarknad är det viktigt att även detförebyggande arbetet mot ohälsa blir mer inriktat mot den enskildearbetstagaren. Ohälsa kan förebyggas genom kompetens ochkunskapsutveckling och nyttjande av tekniska hjälpmedel. Företagen bör gesincitament att i större utsträckning arbeta för att förbättra arbetsmiljön på dearbetsplatser och i de yrkesgrupper där ohälsa är vanligt förekommande.Hälsa för allaEn god folkhälsa innebär friska människor och småskillnader i hälsa mellan olika grupper i befolkningen. Föratt effektivt kunna nå detta är det angeläget att kunna följahälsoläget, utveckla kunskap om såväl hälsans som ohälsansbestämningsfaktorer och sedan också genomföra åtgärdersom behövs för att förbättra folkhälsan. har deregionala hälsoskillnaderna inte uppmärksammats itillräcklig utsträckning. Det är därför angeläget att ökakunskapen om vad de stora geografiska skillnaderna i hälsaberor på och vilka samhällsinsatser som kan motverka ochminska de geografiska hälsoskillnaderna. Det tidigaresynsättet, där folkhälsofrågorna uppfattats som enbart ettansvar för landstingens hälso- och sjukvård, är på väg attersättas av insikten om folkhälsa som ett gemensamt ansvar.Det handlar om att stärka den sociala gemenskapen ochtryggheten, att den enskilde ska ha makt över sitt liv. Dethandlar om social och ekonomisk rättvisa, om en god miljösom också har utrymme för återhämtning. Det handlar omarbete och om framtidstro. Därför innebärfolkhälsoperspektivet att mål formuleras församhällsverksamheten, bortom de materiella.Den ökade ohälsan i arbetslivet visar på bestående ojämlikhet och det är deanställda inom den offentliga sektorn som drabbas hårdast. Skillnadernamellan könen vad gäller sjukskrivningar fortsätter att öka och stårkvinnorna för av sjukskrivningarna. Antalet utbetalningar avsjukpenning har fortsatt att öka även . Försäkringskostnaderna försjukpenning uppgick till drygt 33,4 miljarder, vilket är en ökning med32 % på bara . Det är främst de långvariga sjukskrivningarna som ökar.För att förändra denna negativa utveckling krävs både långsiktiga ochkortsiktiga insatser.RehabiliteringAlla människor skall ha rätt till rehabilitering, även desjukdomsgrupper som har liten möjlighet att återgå tillarbete. Rehabiliteringsinsatserna skall inte vara beroende avålder, kön, funktionshinder eller av var personen bor.Centerpartiet vill ge människan möjlighet att ta makten översitt liv och aktivt delta i rehabiliteringsprocessen.Rehabiliteringsreformen har inte åstadkommit det som varavsikten, dvs. att minska sjukfrånvaron och få till ståndaktiva och tidiga rehabiliteringsinsatser. Reformen gavarbetsgivarna ett stort men otydligt ansvar, och i praktikenhar ansvaret flyttats från arbetsgivaren till fyra olika sektorersom har olika finansiärer; hälso- och sjukvården,, arbetsförmedlingen och socialtjänsten.Detta gör att individens bästa klämts in mellan fyra olikasektorers regler och finansieringskällor. Individensinflytande över rehabiliteringsprocessen är litet.Efter motion från har beslutat att regeringen skallåterkomma med förslag för att ge bättre förutsättningar och möjligheter till enutbyggd finansiell samordning. Bättre samordning mellan främst hälso- ochsjukvård, socialförsäkring och socialtjänst bidrar till bättre hälsa, kortarevårdköer och utökade rehabiliteringsinsatser så att människor ges möjligheteratt komma tillbaka i arbete och till arbetsgemenskap. Enligt uppgörelsenmellan regeringen, , och , som föregickbeslutet, skall regeringen lämna en proposition för attpropositionen ska kunna riksdagsbehandlas före juluppehållet. Regeringensförslag skall ge möjligheter för att det runt om i landet, där intresse finns,skall kunna påbörjas finansiell samordning. Den finansiella samordningenskall ske med utgångspunkt i lokala förutsättningar.Arbetsgivarna måste ta ett större ansvar för arbetsmiljön och för att stoppade höga sjuktalen. En bra arbetsplats förhindrar att stressrelaterade sjukdomaruppkommer. Det krävs incitament för att utvecklingen skall vändas.Försäkringskassorna skall ges tydliga direktiv att arbeta med rehabilitering.Många sjukskrivna får vänta innan de får sina behov bedömda. Långakötider inom sjukvården hindrar aktiva rehabiliteringsinsatser. Kötidernaleder till försämrad livskvalitet och sjukskrivningen förlängs. Valfrihet förpatienten skall omfatta samtliga godkända vårdgivare både i öppenvården ochhos privata vårdgivare. Hjälpmedel är en nödvändighet för att många skallkunna återgå till arbete. Köerna är orimligt långa, och bristen på hjälpmedelgör att människor inte kan delta i samhällslivet på likavillkor som andra.Centerpartiet föreslår:- Att den finansiella samordningen påskyndas och utökas. Samordningenskall ske med utgångspunkt i de lokala förutsättningarna så att de olikaorganisationernas specifika erfarenheter tas tillvara.- Ett förlängt arbetsgivarinträde för offentliga arbetsgivare.Detta växlas mot sänkt arbetsgivaravgift för offentliga arbetsgivare. Detskall inte löna sig att skjuta över kostnaderna på annan part.- En växling av sjukpenning till rehabiliteringsersättning ochrehabiliteringsstöd senast efter fyra månaders sjukskrivning samt attRehabiliteringsutredningens förslag genomförs. Detta innebär att passivtstöd ersätts av ett aktivt som den enskilde i hög grad kan påverka. Här ärdet viktigt att en individuell plan utarbetas och att den enskilde ges stordelaktighet vid upprättandet av denna. Enligt rehabiliteringsutredningenleder dessa satsningar på aktiva åtgärder istället för passivt stöd tillminskade sjukpenningskostnader med för 2002,4 500 miljoner kronor för och för år 2004.- En fungerande vårdgaranti med rätt till behandling inom tre månader.Patienten skall kunna välja sjukhus i hela landet om inte vården kan gesvid närmaste sjukhus inom angiven tid. vill kompletteravårdgarantin med en hjälpmedelsgaranti. Hjälpmedel är en nödvändighetför att många skall kunna återgå till arbete.Hälso- och sjukvårdCenterpartiet vill öppna för nytänkande om hur vården ochomsorgen skall organiseras och effektiviseras på bästa sätt.Den nära vården skall nå alla individuellt och patienten skallha inflytande över vården. En strategi bör utformas för hurman skall klara de kommande årens personalförsörjninginom vård och omsorg. Behovet kommer att öka ochefterfrågan kommer med tiden att se annorlunda ut.Vårdutbildningarna bör utökas och fler människor måstestimuleras till att söka till vårdutbildningarna. Vårdyrkenskall uppvärderas genom bland annat förbättrad arbetsmiljöoch ökat inflytande.Den psykiatriska vården skall utvecklas och förbättras. Landstingen ochkommunerna skall i samverkan utveckla stödet till barn, ungdomar och vuxnamed psykisk problematik. Landstingens omhändertagande av personer medneuropsykiatriska tillstånd skall förbättras. Tillgången till läkarmedverkan förpsykiskt funktionshindrade i verksamhet måste säkras.Det måste finnas väl fungerande vårdkedjor inom äldrevården. Denmedicinska kompetensen i särskilda boendeformer och i hemsjukvården skallförbättras. Läkarmedverkan i fråga om allmänmedicin och geriatrik skallgaranteras. Kommunernas stöd till anhöriga bör förstärkas. De anhöriga är enviktig resurs för hälso- och sjukvården. Vårdens kvalitet i livets slutskedeskall särskilt uppmärksammas. Äldrepolitiken bör inta ett mer individbaseratförhållningssätt.Självbestämmande kräver en mångfald av vårdgivare, både privata,kooperativa, ideella och offentliga vårdgivare. En helhetssyn och samladbedömning måste alltid göras med individen i centrum. Fler vårdgivare kaninnebära ökad närhet för patienten och en decentraliserad vårdstruktur. Detutvecklar metoder och förbättrar effektiviteten inom hälso- och sjukvården,som förnyelse i arbetsformerna inom hälso- och sjukvården kanunderlättas. Erfarenhetsutbyte mellan olika vårdgivare genererar nya idéeroch utvecklar verksamheten.Regeringen har lagt ett förslag om ett resurstillskott till hälso- och sjukvårdpå 1,25 miljarder för . avvisar detta idess föreslagna form. Vi tror inte på statlig detaljstyrning eller öronmärktapengar. Vi har förtroende för de folkvalda i landsting och regioner.Centerpartiets alternativ till en regeringspolitik som ökar den statligastyrningen och medför ökad konjunkturkänslighet är en vårdgaranti som densom infördes . Istället för att påtvinga landstingen statligkontroll vill vi ge patienterna möjlighet att själva välja vårdgivare om köernablir för långa. Det blir inledningsvis en kostnad om en halv miljard som vianvisar i vårt budgetförslag. När köerna är borta kommer det långsiktigt attbidra till en ökad effektivitet, vilken kommer landstingen tillgodo. MedCenterpartiets politik kommer dessutom resurserna till kommuner ochlandsting att öka när ekonomin växer. Dessutom innebär Centerpartietsförslag till reformerad inkomstbeskattning att kommunsektorns skattebasstärks och beroendet av statsbidrag minskar. Kommuner och landstingkommer därmed att få ett större resurstillskott när ekonomin växer än vadsom är fallet idag.Kommunal ekonomiTillväxt och ökad sysselsättning är avgörande för att denkommunala ekonomin ska utvecklas positivt. Det är bara dendel av tillväxten som beror på att sysselsättningen, i arbetadetimmar, ökar som skapar ett växande utrymme förkommunal verksamhet. Då ökar kommunernasskatteinkomster utan att kostnaderna ökar i motsvarandegrad. Detta förhållande mellan tillväxt, arbetade timmar ochutrymme för kommunala verksamheter är viktigt att ha medsig i en diskussion om generell arbetstidsförkortning.De senaste årens tillväxt har i alltför liten grad byggt på densysselsättningsökning som behövs för att förbättra den kommunala ekonomin.Detta förhållande är en viktig förklaring till att förbättringarna i dekommunala verksamheterna varit små trots att den svenska ekonomin i stortuppvisat en mycket positiv utveckling de senaste 3-4 åren.Preliminära siffror visar att sex av tio kommuner klarar minst ettnollresultat 2000, medan endast ett av tre landsting gör det. Den viktigasteåtgärd som kan göras för att förbättra den kommunala ekonomin är därför attöka sysselsättningen. Under avsnitt 4.2.5 - Ett livskraftigt arbetsliv -redovisar vi närmare de åtgärder vi anser nödvändiga att vidta för att ökasysselsättningen.En annan viktig faktor till kommunsektorns ekonomiska problem ärkommunernas beroende av statsbidrag. Ungefär 2/3 av verksamhetenfinansieras med egna skattemedel och finansieras medavgiftsintäkter. Statsbidragen finansierar den återstående fjärdedelen avverksamheten. När ekonomin växer är det dock bara de kommunalaskatteintäkterna som växer. För att förändra statsbidragen krävs det politiskabeslut. När huvuddelen av kommunernas kostnader växer i takt medlöneökningarna i samhället räcker därmed statsbidragen till allt mindreverksamhet.Lösningen är inte att öka statsbidragen och därmed göra kommunerna änmer beroende av rikspolitiska beslut. anser det viktigare att görakommunerna mindre beroende av statsbidrag genom att stärka kommunernasegen skattebas. förslag att slopa grundavdraget och ersätta detmed en statlig skatterabatt bidrar på ett tydligt sätt till att ökakommunsektorns egenfinansiering. Detta är positivt i och med att kommuneroch landsting blir mer självständiga. De får behålla en större del av sittskatteunderlag istället för att förlita sig på att bli kompenserade avstatsbidrag.En annan intressant effekt av att grundavdraget avskaffas är att detta ger enstörre procentuell höjning av skatteunderlaget i låginkomstkommuner än ihöginkomstkommuner, vilket skulle lindra de krav som ställs på denkommunala skatteutjämningen.Skatteutjämning och kommunalt självstyreVid sidan av att stärka kommunsektorns egenfinansiering ärett väl fungerande skatteutjämningssystem och enlångtgående självstyrelse två av de viktigasteförutsättningarna som behövs för att kunna skapa en godutveckling för kommunala verksamheter i hela landet.En viktig förutsättning för tillväxt och livskraft i hela landet är ettutjämningssystem som, med utgångspunkt i den enskilda människan, skaparlikvärdiga förutsättningar för alla kommuner att bedriva kommunalverksamhet.Utjämningen skall omfatta alla kommuner på likvärdiga grunder. Systemetskall inte kompensera för skillnader i servicenivå, kvalitet, avgiftssättningocheffektivitet, utan skall baseras på mätbara, och för kommunerna opåverkbara,faktorer som mäter strukturella kostnadsskillnader. anser att detär viktigt att försvara de grundläggande principerna iskatteutjämningssystemet. Oönskade effekter, exempelvis Pomperipossa, somföljer av systemets nuvarande tekniska konstruktion får inte tillåtas att rubbagrundvalarna för utjämningssystemet. De förändringar som behöver vidtasskall grundas på vunna erfarenheter och behandlas i en parlamentarisktsammansatt utvärdering/beredning.Ett starkt kommunalt självstyre är viktigt framförallt av demokratiska skäloch för att människor skall ha möjlighet att genom eget engagemang påverkalokalsamhällets utformning. Det finns emellertid också ekonomiska aspekterpå det lokala och regionala självstyret, inte minst genom att man anpassarambitionsnivåer och utformar lösningar efter lokala förhållanden. Genom atttillåta en mångfald av lösningar i kommuner kan nya sätt att hanteragemensamma angelägenheter växa fram och människors innovationskraft tastillvara.En viktig del av den kommunala självstyrelsen är att kommunerna självaskall kunna prioritera i verksamheten efter de behov och förutsättningar somfinns i kommunen. har regeringen mer och mer återgått tilldetaljreglerande specialdestineringar i statsbidragssystemet. Exempel på dettaär regeringens s k skolsatsning och ersättningen till kommuner som införmaxtaxa i barnomsorgen.Regeringen drar sig inte heller för att försöka genomförasocialdemokratisk politik i alla kommuner genom toppstyrning frånRegeringskansliet. Utifrån regeringens konflikt med i en nationell politik som syftar till att lokalt valda majoriteter runtomi landet skall avlövas befogenheter och reduceras till lydiga utförare av enpolitik bestämd i . I denna anda har regeringen t.ex. drivit igenomen stopplag för försäljning av allmännyttans bostäder och förbud motakutsjukhus på entreprenad.Socialdemokratiska ministrar har dessutom gjort oroväckande uttalandenom att man tänker fortsätta på den inslagna vägen med specialdestineradepengar och ingrepp i det lokala självstyret. En sådan politik kommer atturholka människors tro på den lokala demokratin och slå undan fötterna förmänniskors engagemang i den lokala politiken. Den kommer dessutom attmedföra att kommuner och landsting får allt svårare att besluta överprioriteringar och göra insatser där de behövs bäst. Centralstyrningen ärdärmed också ett hot mot den ekonomiska utvecklingen i landet.En familjepolitik för allaCenterpartiet förordar en förnyad familjepolitik som utgårfrån barnens och familjernas behov. Statens uppgift måstevara att ge ett generellt stöd som underlättar föräldraskapetoch når alla barn.Centerpartiets familjepolitik vilar på följande fyragrundpelare:Valfrihet. Familjepolitiken skall ge stöd för en trygg och brauppväxt för alla barn. Det förutsätter att föräldrarna harmöjlighet att ta ansvar för barnens uppväxt både när detgäller barnomsorg och skola.Mångfald. Verklig valfrihet förutsätter mångfald. Det ärviktigt att det finns olika former av barnomsorg. Denmoderna barnomsorgen skall ge utrymme för ny pedagogiskutveckling och olika former av tjänster anpassade efter denenskilda familjens behov.Omfatta alla barn.