mot · GP02T463 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T463av m.fl. (fp)Trafikpolitiken 1 Sammanfattning Grundbulten i en liberal trafikpolitik är bättre konkurrens. Trafikpolitiken har allt för länge kännetecknats av monopol såväl vad gäller järnväg, flyg eller . vill sälja statens andel i SAS och starta en delprivatisering av vissa flygplatser. Säkerhet i trafiken måste förbättras genom en rad åtgärder, inte minst genom ökade insatser mot alkohol och droger. Regeringen har under en rad år eftersatt investeringarna i infrastruktur mycket p.g.a. den kraftigt försenade infrastrukturpropositionen. Speciellt gäller det på vägsidan, och därför föreslår att två miljarder extra satsas på väginvesteringarna för . För att ytterligare öka investeringstakten anser att privatfinansiering av infrastrukturprojekt måste prövas. 2 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 1 2 Sammanfattning 1 3 Förslag till riksdagsbeslut 3 4 Inledning 5 5 Öka konkurrensen för en bättre trafikpolitik 5 5.1 Monopolens sorgebarn samt förarprövning 6 6 Förbättra säkerheten i trafiken 7 6.1 Säg kraftfullt nej till droger i all trafik 7 7 Trafikens miljöpåverkan 8 8 Godstransporter för att trygga de välståndsbildande krafterna 9 9 Persontransporter för ökad makt till individen 9 10 Järnvägarna 10 11 Luftfarten 11 11.1 De regionala flygplatserna 11 11.2 Sälj och delprivatisera vissa flygplatser 11 12 Sjöfarten 12 12.1 Sjöfarten, miljön och säkerheten 12 13 Bra vägar för tillväxt och välstånd 13 13.1 Låt de enskilda vägarna leva 14 14 Säg ja till privatfinansierad infrastruktur 14 15 IT och telekom 14 16 Låt postkontoren få leva 15 17 Anslagsfrågor 15 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av bättre konkurrens inom samtliga trafikslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utförsäljning av svenska statens andel i SAS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utförsäljning av . begär att regeringen lägger fram förslag om en avmonopolisering av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett system med licensierade trafikskolelärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trafiksäkerheten och nollvisionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kraftinsatser mot alla droger i all trafik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av alkolås. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trafikens miljöpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en total avreglering av godstrafiken på järnväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en bilsocial utredning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en total avreglering av persontrafiken på järnväg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens på flygmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om delprivatisering av vissa större flygplatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjöfarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att avveckla stuverimonopolet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett system med miljölotsar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tjälsäkring av vägnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det enskilda vägnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om privatfinansierad infrastruktur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om IT och telekom. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om postservicen. begär att regeringen lägger fram förslag om ändring avseende utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar 36:1 : Administration 1 029 923 -75 000 36:2 Väghållning och statsbidrag 13 370 143 36:3 : Administration 740 490 -75 000 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 7 046 840 -1 550 000 Summa för utgiftsområdet 24 468 615 +300 000 1Yrkande 16 hänvisat till AU. 4 Inledning Transport och kommunikation är nödvändiga ingredienser i all ekonomisk aktivitet var man än befinner sig på jordklotet. Att allt haft en positiv välfärdsutveckling kan till stor del kopplas till ökad handel och därmed ökade transporter och kommunikation. Handel över gränserna samt människors fria rätt att röra sig förutsätter att det finns bra tillgång på transporter oavsett om det är ångbåten , lastbilen eller IT-kommunikationer i det nya århundrade som vi nu befinner oss i. För enskilda människors välfärd är goda kommunikationer avgörande. Tillgång till bra kommunikationer underlättar arbetspendling och ökar därmed möjligheterna att bo där man vill och jobba på någon annan plats. En väl utformad trafikpolitik är därmed av allra högsta betydelse även i regionalpolitiskt hänseende. Tyvärr finns det stora brister i dagens infrastruktursystem: undermåliga och trasiga vägar som effektivt hindrar t ex råvarutransporter till industrin, tågtrafik som allt för länge kännetecknats av bristande konkurrens och höga priser detsamma gäller flygtrafiken. Exemplen kan mångfaldigas. Till detta ska läggas en riksdagsmajoritet som inte kan enas om att lägga fram en ordentlig infrastrukturproposition, en proposition som har varit aviserad . I denna motion presenterar vi i våra förslag på infrastrukturområdet utifrån det vi nu vet om politiken innan särpropositionen kommer. 5 Öka konkurrensen för en bättre trafikpolitik För liberaler är det den fria konkurrensen som ligger till grund för trafikpolitiken. Endast med fri konkurrens tillgodoses den enskildes val av transportslag bäst vare sig det gäller transport av gods eller personbefodran. Med fri konkurrens inom alla transportslag kan vi bäst uppnå en hållbar utveckling och ökad tillväxt. Allt för länge har trafiksektorn kännetecknats av monopolbildningar och då främst statliga sådana. Monopolen har gjort att den enskilde individen kommit i kläm i form av höga priser och sämre service. Dessbättre så har många sektorer inom kommunikationsområdet öppnats för konkurrens under det senaste årtiondet. Det mest lyckade exemplet där god konkurrens har skapats är inom teleområdet där det finns en hel uppsjö av aktörer, vilket i sin tur har inneburit sänkta priser för den enskilde. Tyvärr kan man inte överföra resultaten från den lyckade teleavregleringen till andra kommunikationsområden. På järnvägssidan råder det fortfarande inte fri konkurrens på alla sträckor. Det gör det däremot formellt på flygsidan, men dessvärre finns det här en aktör i SAS som är allt för dominant på den svenska inrikesmarknaden. Detta har vi tydligt sett exempel på med alla turer i samband mellan samgåendeplanerna mellan SAS och . Konsekvensen av bristande konkurrens är helt uppenbar. Priserna är för höga och rabattsystemen är utformade på ett så krångligt sätt att det är svårt för en vanlig människa att sätta sig in i dem. Följden blir att många drar sig för att ta t ex tåget och väljer istället bilen. Det är därför angeläget att verklig fungerande konkurrens kan skapas inom alla trafiksektorer. För att detta skall fungera så krävs det att de statliga myndigheterna ställer upp och bejakar konkurrensen. Det går inte att göra som regeringen avser att göra, utreda avregleringens effekter. Det är en utredning vars syfte verkar vara en återreglering av vissa trafikmarknader. Vad som istället behöver göras är att se till att konkurrens fungerar ännu bättre. Statliga monopolverk som och måste agera på ett sådant sätt så att den gamla dominanten, t ex SJ eller SAS, inte favoriseras genom att erhålla de bästa spårlägena eller de bästa starttiderna. Det är viktigt att påpeka att konkurrensutsättningar måste genomföras på ett sätt som gör att konkurrensen verkligen främjas. Ett uppbrutet statligt monopol får under inga omständigheter innebära att ett privat monopol uppstår istället. I så fall försvinner hela tanken med den valfrihetsrevolution som förespråkar. För att gå vidare förordar en utförsäljning av statens andel av SAS samt . Dessutom anser vi att och SJ måste möta mer konkurrens. 5.1 Monopolens sorgebarn samt förarprövning Köerna till ringlar långa . Privatbilister får inte sina bilar besiktigade innan semesterresor. Yrkesförare blir tvingade att ställa sina fordon för att de inte kan få en besiktningstid med svåra ekonomiska avbräck som följd. Så här kan det inte fortsätta. har krävt att bilprovningsmonopolet bryts upp, och vi anser att regeringen måste ta i frågan och lämna ett snabbt förslag till för att få ett slut på kaoset. har varit ute och konkurrerat på marknaden i andra länder, men i består monopolet. Det är hög tid att detta monopol nu placeras i den papperskorg där redan andra gamla trafikmonopol finns! Ett annat sorgligt kapitel är förarprövningen som utför. Köerna är på många håll så långa att de som skall köra upp för körkort får vänta i månader på en uppkörningstid. anser att det är hög tid att börja diskutera om inte det är dags att införa ett system där vissa trafikskolelärare skulle kunna bli licensierade för att kunna genomföra förarprov. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 6 Förbättra säkerheten i trafiken Trafik ger ökad välfärd, men den har också sina avigsidor. Trafikolyckor och därpå följande krav på ökad trafiksäkerhet är ett väsentligt inslag i trafikpolitiken. stod bakom den s.k. nollvisionen, som innebär att ingen skall dödas eller svårt skadas i trafiken. Denna vision har urholkats allt mer, framförallt genom nedskurna väganslag, och krävs det krafttag för att den skall kunna hävdas. Man skall dessutom vara medveten om att nollvisionen inte ensam kan leda till minskad trafikdöd. Informationsinsatser är ett viktigt komplement. efterlyser dessutom att det tydligare bör framgå att kampen mot allt fylleri inom alla trafikslag prioriteras som ett led i nollvisionen. Att dödsolyckorna har kunnat minska under en rad av år beror bl.a. på den ökade säkerheten i bilarna och vägarnas konstruktion och underhåll. Krockkuddar, sidobalkar och låsningsfria bromsar efterfrågas i större utsträckning och införs på allt fler bilmodeller. Det är angeläget att denna utveckling mot säkrare bilar fortsätter. Tyvärr finns det en konflikt mellan säkerhet och bränslesnålhet på fordonsmarknaden. Stora bilar drar ofta mycket bränsle men är i gengäld av hög kvalitet när det gäller säkerhet. För små bilar är förhållandet det omvända. Den samhällsekonomiskt effektivaste åtgärden mot trafikolyckorna torde vara ökad trafikövervakning och inte minst säkrare vägar med hög standard. Farliga vägsträckor måste åtgärdas. Skärpt hastighetskontroll, inte minst genom fler synliga poliser, och höjda böter för fortkörning kan också medverka till lägre skadenivå i trafiken. Därför måste väganslaget höjas för att skapa säkrare vägar. I stadens trafiksystem måste såväl den fysiska utformningen som regelsystemet göra den oskyddade trafikanten till huvudperson. Bilförare måste inse de risker de utsätter sin omgivning för om de inte tar tillräcklig hänsyn. Det är bra att bilförare nu måste lämna företräde åt gående vid övergångsställe. Gaturummet skall utformas så att det innehåller trivsamma attraktiva gångstråk och sammanhängande cykelstråk, där korsningarna planeras väl. Särskilda informationsinsatser måste göras för att cyklisterna skall inse vikten av att följa trafikreglerna och använda hjälm. 6.1 Säg kraftfullt nej till droger i all trafik Alkohol och andra droger kombinerat med bilkörning eller båttrafik hör inte ihop. Detta måste ständigt upprepas. Förutom att man kan skada sig själv riskerar oskyldiga att dödas eller skadas av en ratt- eller sjöonykters framfart. Kampen mot rattfylleriet måste alltid föras och får inte ges upp. Strävan borde vara, som angetts ovan, en nollvision även när det gäller rattfylleri, dvs att alla kör bil eller andra motorfordon med noll promille i kroppen. Genom täta poliskontroller och informationskampanjer bör vi kunna få fler människor att välja att låta bilen stå efter alkoholintag. Narkotika och bilkörning är minst lika oförenligt som alkohol och bilkörning. Praktiska svårigheter och lagtekniska oklarheter förhindrar emellertid en effektiv bekämpning. förordar rutinmässig kontroll, nollgräns samt enhetligt straffvärde. Det är också viktigt att uppmärksamma förekomsten av farliga mediciner i trafiken på olika sätt. Ett nyare hjälpmedel i kampen mot rattfylleri är s.k. alkolås på fordon som hindrar en onykter att starta fordonet. Vi anser att alkolås bör införas generellt. Till att börja med är det viktigast att prioritera låset när det gäller yrkestrafik. 7 Trafikens miljöpåverkan All trafik påverkar miljön. Under en rad av decennier har det i olika ordalag talats om att trafiken skall bära sina samhällsekonomiska kostnader, d.v.s. betala sina miljökostnader, olyckskostnader och trängselkostnader. Denna grundprincip har formulerats på olika sätt i 1963, 1978 och trafikpolitiska beslut men har sedan i praktiken inte genomförts. Detta var något som varnade för i reservationer till det trafikpolitiska beslutet (1987/88:TU13). Speciellt vägtrafiken har stora negativa konsekvenser för naturen. Utsläpp av bl a kväveoxider bidrar starkt till försurning och övergödning. Koldioxidutsläpp bidrar till växthuseffekten. Mot detta skall ställas de positiva effekter vägtrafiken har på välfärdsutvecklingen i landet samt att bilen i många delar av landet är en förutsättning för att hela skall kunna leva och utvecklas. Många åtgärder har vidtagits för att minska utsläppens skadliga effekter på miljön. Alltfler fordon drivs med miljövänligare drivmedel, och katalysatorer finns på alla bilar som tillverkats under det senaste årtiondet. Men detta är inte tillräckligt. Nya steg bör tas , och ny teknik måste utvecklas. Det är viktigt att denna utveckling kan ske i positivt samspel mellan myndigheter och bilindustrin. Det får aldrig bli så att pålagor o.dyl. allvarligt hindrar den stora majoriteten att skaffa eller köra bil. anser att skrotningspremien bör höjas för att dels få bort äldre miljöskadliga bilar från vägarna, dels för att hindra att äldre bilar lämnas som skrot i naturen. Tomgångskörning är en källa till onödigt stora utsläpp. Trots att kommunerna har hårda regler för tomgångskörning respekteras förbuden ofta inte, ibland beroende på att det tar att få en bil fri från is och imma. Om fler använde motorvärmare kunde denna typ av onödiga utsläpp förhindras. Andra transportslags negativa miljöpåverkan bör uppmärksammas mer. Flyget är en källa till stora utsläpp samt buller. Ansträngningar måste göras för att få fram renare och tystare flygmotorer. Även tåget, som av många anses som miljövänligt, kan ha negativ miljöpåverkan bland annat i form av buller och vibrationer med markpåverkan som följd. Om elektriciteten till tågen produceras i fossileldade kraftverk utgör detta också en negativ påverkan på miljön. Enbart självt kan inte ställa hårda miljökrav på trafiken då utsläpp och miljöpåverkan är gränsöverskridande. Därför måste det internationella trafik- och miljösamarbetet fördjupas och utvecklas. Regeringen bör aktivt inom EU driva på och medverka till en minskning av miljökonsekvenserna. 8 Godstransporter för att trygga de välståndsbildande krafterna För oss genomsnittsmedborgare är det nog persontransporter som man tänker på när trafikpolitiken diskuteras. Faktum är dock att den allra största andelen av våra transporter i utgörs av godstrafik. Dygnet om transporteras stora mängder gods på våra vägar, på järnvägen, i luften och till sjöss. Utan godstransporter skulle stora delar av samhället inte kunna fungera med hotad sysselsättning som följd. Ett väl fungerande godstransportnät är också en garant för en väl fungerande konkurrens. Därför är det viktigt att godstransporterna får vara ett marknadsstyrt system som ger den enskilde bästa möjligheten att välja hur han eller hon vill transportera sitt gods. Det som bör kompletteras när det gäller marknadstänkande på godssidan är en total avreglering av godstrafiken på järnväg. Som det ser ut är godstrafiken på järnväg bara delvis avreglerad, och SJ är allt för dominerande som aktör. Det finns många godstransporter som sker bäst till sjöss och inte bör föras över till järnvägen. Det gäller speciellt sjöfarten på de stora insjöarna, och , men också kustsjöfarten. Olja och andra farliga produkter är exempel på gods som vi anser skall fraktas till sjöss. Det finns all anledning att uppmärksamma åkeriernas situation i . Deras kostnadsläge är mycket högre än i de flesta andra konkurrentländer. Det är angeläget att åtgärder vidtas för att sänka åkerinäringens kostnader så att den blir konkurrensmässig mot omvärlden. har föreslagit sänkt skatt på arbete som på ett radikalt sätt skulle förbättra åkarnas situation i landet. 9 Persontransporter för ökad makt till individen Persontransporter är ett liberalt grundfundament. Kan vi som individer inte resa för att kunna träffas och umgås med andra vare sig det gäller affärsresor eller resor till släktingar, vänner och bekanta så skulle samhället vara bra mycket stelare och tråkigare. Individens rätt att få resa är därför en grundläggande princip i ett samhälle som präglas av ökad egenmakt för individen. En övervägande majoritet av persontransporterna företas i privatbilar åtta av tio. Detta är ett viktigt konstaterande. är ett glest befolkat land med stora avstånd som gör att många är beroende av bilen för att kunna ta sig fram i områden där kollektivtrafiken inte är utbyggd. Dessa förhållanden är viktiga att ha i åtanke när frågor kring bilen och pålagor på bilismen diskuteras. Det är å ena sidan viktigt att bilarna utvecklas så att miljöpåverkan minskar. Men får inte det ske så att folks möjligheter att äga och köra en egen bil försämras. Bilen är en nödvändighet för många i både i staden och på landsbygden. Bilen ingår i många människors vardagsliv och måste anses vara en nödvändighet. För att belysa bilens roll ur ett antal perspektiv föreslår att en bilsocial utredning tillsätts. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 10 Järnvägarna Då den framtida järnvägspolitiken kommer att dras upp i regeringens proposition lämnar vi i denna motion endast övergripande kommentarer till hur ser på järnvägarna. dömdes järnvägen ut, och åtskilliga järnvägssträckor lades ned och ersattes av andra transportalternativ. upplever vi en renässans för järnvägen, och vi ser på järnvägen som ett energieffektivt och trafiksäkert transportsystem. Energiförbrukningen är låg per personkilometer och per tonkilometer. Miljöpåverkan är låg vad gäller utsläpp till luften, förutsatt att använd elenergi inte framställts i fossileldade kraftverk. Dieseldrivna lok och motorvagnar är dock en källa till vissa miljöproblem. Dessa kan avsevärt reduceras med modern teknik. Miljöpåverkan i form av buller, vibrationer och markskador från järnvägarna är däremot kraftig. Problem av denna art får inte viftas undan, och här behövs mer forskning och utvecklingsarbete. liberalerna anser att en fortsatt avreglering av järnvägstrafiken medför stora fördelar. Konkurrens gynnar kunder och sektorns modernisering och attraktionskraft. Erfarenheterna av konkurrensen vid länstrafikhuvudmännens upphandling är att trafikkostnaderna kunnat sänkas avsevärt till nytta för såväl skattebetalarna som resenärerna. Nya operatörer har också kunnat etablera sig, och ett stelt monopolsystem har kunnat ersättas med flexibilitet och modernare företagsformer. Vi anser att samtliga järnvägssträckor måste konkurrensutsättas. bör därför besluta om en omedelbar avreglering av all gods- och persontrafik på järnväg. bör i sin policy sträva efter att främja konkurrens på järnvägarna genom att se till så att fördelning av tåglägen genomförs på ett neutralt sätt. Det får inte bli så att SJ:s trafik har företräde framför andra operatörer på spåren. SJ:s dominerande ställning på persontrafikområdet har synts tydligt. Biljettpriserna och rabattreglerna är så krångliga att mindre miljövänliga transportmedel ofta framstår som bättre för kunderna. Konsekvenserna av detta blir att ännu färre väljer att åka tåg och istället väljer transportslag som är mer skadliga för miljön. Även på järnvägssidan har regeringens starkt försenade infrastrukturproposition påverkat utvecklingen i negativ riktning. 11 Luftfarten har det gått bröderna med sin flygmaskin tog den första riktiga flygturen. är längden på många flygplan längre än vad brödernas första flygtur var. Detta förhållande säger mycket om flygets utveckling och betydelse för att krympa hela jordklotet. Passagerarutvecklingen på flyget följer i stora drag konjunkturutvecklingen. Vid högkonjunktur ökar flygtrafiken medan den minskar vid lågkonjunkturer. har flygtrafiken ökat. Men denna utveckling är på väg att vända . Lågkonjunkturen samt de tragiska händelserna med terrorattackerna i leder till att flygresandet kommer att gå ner. Den avreglering av flygtrafiken som liberalerna var pådrivande för ökade visserligen flygets attraktionskraft. Dessvärre har dock konkurrensen inte blivit bättre med avregleringen. SAS, med staten som delägare, har fortfarande en alltför dominerande ställning på många sträckor i inrikestrafiken och i utrikestrafiken till och från . Detta har lett till att biljettpriserna är orimligt höga på de sträckor där man inte har konkurrens jämfört med konkurrensutsatta sträckor. Det vore därför bra om fler lågprisflygbolag etablerar sig i och därigenom kan sätta press på biljettpriserna. Det är också viktigt att inte agerar konkurrenshämmande genom att ge bättre start- och landningstider till SAS, s.k. slots. Vi föreslår därför att en handel med slots införs på . bör för övrigt fortsätta sin granskning av flygtrafiken i . 11.1 De regionala flygplatserna På många håll har de regionala flygplatserna spelat en stor roll för många mindre orter i deras kontakt med övriga . anser att dessa mindre flygplatser också har stor betydelse och måste ges ett visst statligt stöd för att kunna överleva. Framförallt då i inland. 11.2 Sälj och delprivatisera vissa flygplatser har en restriktiv inställning till statlig affärsverksamhet. Vi har föreslagit att de flesta av de statliga bolagen och affärsverken kan säljas. är lämpligt för en utförsäljning, och som ett första steg borde vissa av de större flygplasterna delprivatiseras. 12 Sjöfarten Sjöfarten har ur historisk synvinkel varit av stor betydelse för vårt lands utveckling. Innan vägnät och järnvägsnät var utbyggt var sjöfarten det helt dominerande transportslaget. Landtransporter var i många fall förenade med stora umbäranden. har en rad andra kommunikationsmedel tillkommit, men sjöfarten finns kvar och kommer även att spela en stor roll för våra utrikesförbindelser bl a mot bakgrund av den europeiska integrationen. Sjöfarten är den transportgren som transporterar mest av den svenska produktionen. Svensk sjöfart möter konkurrens från två håll, dels från europeiska länder, t ex har och statliga stöd, dels från och andra Östländer som har låga bemanningskostnader. För att möta denna problematik måste svensk sjöfart konkurrera med andra metoder såsom säkerhet, effektivitet, kvalitet m.m. Att avhjälpa hoten mot den svenska sjöfarten med breda industristöd är ekonomiskt omöjligt och en stor otjänst både mot branschen själv och näringspolitiken i stort. Det är därför bra att rederistödet försvinner och ersätts med en s.k. nettolösning. Andra åtgärder måste också vidtas. Bl a måste stuverimonopolet avvecklas. bör säga upp den som reglerar detta och avveckla stuverimonopolet . Det är med glädje vi kan konstatera att EU också börjar intressera sig för konkurrensen i hamnarna.