mot · GP02Ub222 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub222av m.fl. (fp)Kvalitet i och förskolan måste ges förutsättningar att klara sin uppgift. Det måste slås fast att , vid sidan av det som kan ske i förskolan, har det fulla ansvaret för att lära barn och ungdomar att läsa, skriva och räkna. Det innebär att det ansvar och de resurser som ligger på gymnasieskolans individuella program kan föras över till . ska ha ansvaret för att elever som ännu inte nått målen i basämnena ges den undervisning och det stöd som behövs. Ansvaret ska också gälla de ungdomar som är skolpliktiga men behöver och vill ha fortsatt undervisning. De eleverna har alltså rätt till undervisning tills de har nått behörighet till gymnasieskolan eller kan börja i vuxenutbildning. De resurser som förs över till ska användas till att ge elever som behöver det extraundervisning, läxläsningshjälp och mer tid till baskunskaperna. Individualiseringen måste drivas längre. Allmän och särskild kurs införs i basämnena i senare år. Allmän kurs ska ge alla förutsättningar att nå minst godkänt i särskild kurs går man snabbare fram och siktar mot de högre betygsstegen. Förkunskapskraven för gymnasiestudier måste hävdas. förslag att avskaffa kravet på godkänt i basämnena för att komma in på gymnasiet bör avvisas . Det är att lura eleverna att få dem att tro att de klarar gymnasiestudier utan att kunna läsa, skriva och räkna. Speciallärarutbildning ska införas. Betyg ska ges tidigare och i fler steg. Nationella prov ska genomföras senast i tredje år. Elever som gör sig skyldiga till grova förseelser ska kunna stängas av från skolan . De försämringar som regeringen nu föreslår för friskolor måste stoppas. Den nationella timplanen måste avskaffas. I stället ska skolan utifrån den enskilde elevens behov och förutsättningar avgöra hur många timmars undervisning han eller hon behöver i de olika ämnena. Öka läraryrkets status genom lärarlegitimation, karriärtjänster och högre lön. Den resursökning till skolan som regeringen föreslagit måste utformas så att den även kan användas till högre lärarlöner. Eleverna ska normalt börja skolan och gå vidare till gymnasiet . Om målen är uppnådda , dvs. efter det som kallas årskurs åtta, ska övergång till gymnasiet vara möjlig redan då. Ogiltig frånvaro bör anges på terminsbetyget. Inrätta en nationell, från fristående, skolinspektion. Rektorer och förskolechefer ska vara pedagogiska ledare. Behöriga förskolelärare ska ha ansvar för den pedagogiska verksamheten inom förskolan. Förskolan ska ha tydliga mål för den pedagogiska verksamheten. Innehållsförteckning Sammanfattning 28 Innehållsförteckning 30 Förslag till riksdagsbeslut 31 En grundskola som lägger grunden 32 Speciallärare och särskilt stöd 33 Lärarna är skolans viktigaste resurs 34 Skolstart 34 Ge elever olika tid i ämnena 34 Undervisning i rätt takt allmän och särskild kurs 35 Ge ansvaret avskaffa det individuella programmet 35 Betyg och nationella prov tidigare 36 Rektor ska vara pedagogisk ledare 37 Informationsteknik 37 Respekt och värderingar i skolan 38 Kraftfulla åtgärder mot mobbning 38 Handlingsprogram mot skolk 38 Jämställdhet i undervisningen 39 Skolan som en murbräcka mot segregation 39 Förbättring av skolans arbetsmiljö och elevernas hälsa 40 Inrätta en nationell skolinspektion 41 Fristående skolor 42 Förskolan en del av det livslånga lärandet 43 Förskollärare 43 Tydliga mål för förskolan 43 Barnen i centrum 43 Pedagogiskt inriktad allmän förskola 44 Samarbete mellan förskola och föräldrar 44 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det individuella programmet i gymnasieskolan skall avskaffas och att elever inte skall börja gymnasiet utan betyget Godkänd i svenska, engelska eller matematik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det i särskilda fall skall vara möjligt att skapa en anpassad gymnasieutbildning även för elever som inte har godkända betyg i något av ämnena svenska (svenska som andraspråk), engelska eller matematik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skollagen skall ändras så att alla elever har rätt till undervisning och stöd även efter skolpliktens upphörande tills de blir behöriga till gymnasieskolans nationella program eller kan börja i vuxenutbildning. tillkännager för regeringen som sin mening att elever skall lämna när målen nåtts i stället för efter en viss tidpunkt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjlighet att dela in basämnena i särskild och allmän kurs skall införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla elever som behöver det skall få särskilt stöd och att en utbildning till speciallärare skall införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla elever skall få betyg från årskurs sex och att betygsskalan skall bli sexgradig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elevernas vårdnadshavare skall erbjudas skriftliga omdömen fr.o.m. första årskursen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella prov vid fler tillfällen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever skall få utvecklingssamtal med skriftlig dokumentation i förskolan och under hela . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever skall kunna flyttas från en grundskola för undervisning på annan plats under en längre eller om de gör sig skyldiga till allvarliga förseelser som kränkning och våld. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att brott i skolan alltid skall polisanmälas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot skolk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmiljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om spjutspetsskolor mot segregation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att timplanen skall avskaffas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att eleverna normalt skall börja och avsluta den när målen har uppnåtts. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av villkoren för rektorer och förskolechefer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en nationell skolinspektion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunala skolor skall göras mer fristående från kommunala politiker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att villkoren för fristående skolor inte får försämras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra all undervisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydliga mål i förskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att högskoleutbildade förskollärare skall ha ansvaret för den pedagogiska verksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samarbete mellan föräldrar och förskola. En grundskola som lägger grunden För liberaler är skolan ett av samhällets starkaste verktyg för att ge alla jämlika chanser. Ingen får glömmas bort i skolan. Skolan är särskilt viktig för elever som inte har tillräckligt stöd i studierna hemifrån och för elever med olika typer av svårigheter. Den svenska skolan står inför en mängd utmaningar när det gäller att ge elever de kunskaper de behöver för att möta framtidens krav. klarar inte av att utföra sitt främsta uppdrag att lära alla elever läsa, skriva och räkna. av elever når inte målen i svenska, engelska eller matematik och är därmed inte behöriga till ett nationellt gymnasieprogram. Det går inte att blunda för problemen genom att sänka kraven och slopa utvärderingar och betyg. De elever som drabbas hårdast av en kravlös eller otydlig skola är de elever som inte har studietraditioner med sig hemifrån. I stället måste man hitta lösningar på de problem som finns. Skolan måste inriktas på att sätta den enskilda elevens kunskapsinhämtande i centrum. Varje elev måste mötas på sin egen nivå och ha möjlighet att utvecklas i sin egen takt. Lärarna är skolans viktigaste resurs, och svenska elever har rätt att bli undervisade av skickliga lärare. Grunden för framgångsrikt arbete i skolan är utvärdering, tydliga mål och extra stödinsatser. vill se möjligheterna. En skola med hög kvalitet kan bli verklighet i . behöver en ny kurs för skolan. Speciallärare och särskilt stöd Barn och ungdomar som är i behov av särskilt stöd får inte alltid det stöd de behöver i dagens skola. En undersökning som högskolan i har gjort visar att en majoritet av de elever som har stora svårigheter med läsning inte fick någon specialundervisning. I många fall berodde det på att det inte fanns några speciallärare. Att speciallärarutbildning har lagts ned och ersatts av en specialpedagogutbildning är en stor brist, eftersom de nya specialpedagogerna inte ska arbeta direkt med eleverna. I stället ska de via handledning hjälpa andra lärare i deras arbete med elever i behov av stöd. Att lärare stödjer lärare är naturligtvis bra, men det behövs också ett direkt och kvalificerat stöd till de elever som har inlärningssvårigheter. Många speciallärartjänster försvann som många skolor uppger att fler elever än tidigare är i behov av extra stöd. Elever med grava läs- och skrivsvårigheter (dyslexi) samt elever med motsvarande svårigheter med räkning (diskalkyli) måste uppmärksammas mer i skolan. Trots mångårig vetskap om problematiken har skolan inte blivit särskilt framgångsrik i arbetet med dessa problem. Om dessa elever inte får rätt stöd blir ofta konsekvensen att de får problem med allt fler inslag i skolarbetet. Det kan vara avgörande för många elever om de kan få undervisning enskilt eller i mindre grupp under vissa perioder. En studie som högskolan i har gjort, visar att en majoritet av de elever som hade stora svårigheter med läsning och läsförståelse inte fick någon specialundervisning. I många fall berodde det på att det inte fanns några speciallärare. Speciallärartjänster måste återinrättas på skolorna och en speciallärarutbildning införas på lärarhögskolorna. har antalet speciallärare minskat från 9 000 till 5 000. Det är också nödvändigt att samtliga pedagoger inom och förskolan har kunskaper och utbildning för att hjälpa elever med läs- och skrivsvårigheter. Kontinuerlig kompetensutveckling måste komma till stånd. Inte minst gäller detta kunskaper om datorprogram som är till hjälp för elever med läs- och skrivsvårigheter. Stamning är ett långt vanligare problem än vad många tror. Uppskattningsvis talar mellan av befolkningen stammande i livet. Problem med stamning börjar ofta i tre- till fyraårsåldern för att sedan försvinna hos en del barn. Hos andra fordrar stamningen kvalificerade behandlings- och rehabiliteringsinsatser. har behovet av tidig diagnos, behandling och rehabilitering av barn med hyperaktivitet (ADHD och/eller DAMP) blivit uppmärksammat både på grund av de problem beteendestörningar skapar för barnet och de problem barnen möter som vuxna om de inte får tidig hjälp. ADHD drabbar åtminstone ett barn i varje skolklass. Det är därför viktigt att lärarna och skolhälsovården får en adekvat utbildning om dessa elever. Det finns många exempel på skolor som har funnit lösningar för att ge elever särskilt stöd. Extra undervisning , eftermiddagar och har tillkommit på vissa håll för att hjälpa elever som inte klarat kraven. Det är bra. Men insatserna måste sättas in . Det måste finnas resurser så att skolan kan sätta in speciallärare och ge stödundervisning och läxläsningshjälp. Lärarna är skolans viktigaste resurs Att arbeta med barns personliga och kunskapsmässiga utveckling är bland de viktigaste uppgifter en människa kan ha och det borde locka många duktiga ungdomar. är det dock mycket svårt att locka studenter att bli lärare och många hoppar av läraryrket. presenterar sina förslag för att höja läraryrkets status i en separat motion. Skolstart Svenska elever har den kortaste undervisningstiden i västvärlden. Den totala undervisningstiden i skolan måste öka för att man ska befästa de baskunskaper som skolan inte lyckas ge tillräckligt många elever. anser därför att eleverna normalt ska börja skolan när de är . Elever ska också kunna börja senare, om det är lämpligare med tanke på deras mognadsnivå. Eleverna ska få en mjuk start på skolan med utrymme för lärorik lek. Ett samarbete mellan förskollärare och grundskollärare ska garantera att barnet får utvecklas från sin egen nivå. förslår att skolgången i ska vara flexibel. Antalet terminer i ska inte vara fixerat. Eleverna kan gå vidare till gymnasieskolan beroende på när de uppnår målen för . Redan efter utvärderingen i årskurs tre ska elever som behöver extra tid kunna erbjudas ett extra år i . Detta ger möjlighet att anpassa undervisningen efter de enskilda elevernas behov och ta hänsyn till det faktum att barn utvecklas i olika takt. Ge elever olika tid i ämnena Elever har olika behov och förutsättningar och behöver därför olika för att nå målen i ett ämne. Det är resultatet en elev uppnår och inte antalet timmar som läggs på varje ämne i skolan som är det viktiga. Det faktum att en elev har ägnat åt ett ämne säger lite, om ens något, om vilka kunskaper eleven har uppnått. anger timplanen hur många timmar alla elever måste undervisas i varje ämne. Det anser är ett hinder för individens utveckling. Varje elev måste få den tid han eller hon behöver för att nå målen. Detta är inte minst viktigt i basämnena svenska, engelska och matematik. En försöksverksamhet pågår just nu i 80 kommuner där man får lov att bortse från timplanens uppdelning av tid i ämnen när undervisningen organiseras. Timplanedelegationen lämnar sitt slutbetänkande först men anser att man ska fatta ett principbeslut om avskaffande av timplanen. Med en utvecklad målstyrning och fler återkommande och utförliga utvärderingar av elevernas kunskapsresultat behövs inte timplanen. Undervisning i rätt takt allmän och särskild kurs Flera undersökningar visar att alldeles för många elever lämnar utan tillräckliga kunskaper för att klara gymnasieskolan. Dessa elever lämnar skolan med en känsla av misslyckande och oro . har det konstaterats att högpresterande elever i når sämre resultat än motsvarande grupper i andra länder (114). De får jobba på så gott de kan på egen hand utan stöd i sin utveckling. Ingen elev ska få känna sig ostimulerad i skolan och ingen elev ska behöva lämna utan baskunskaperna. Lärarna måste ges tid och möjligheter att organisera sin undervisning så att det är lite till alla utan mesta möjliga till var och en. Den enskilde eleven har rätt att läsa i en takt som passar hans eller hennes individuella förutsättningar. föreslår därför att läraren i senare år ges möjlighet att organisera undervisningen i olika kurser för olika elever. Detta ska i första hand gälla ämnena engelska och matematik men även i andra ämnen ska skolan kunna dela in eleverna i olika undervisningsgrupper vissa timmar beroende på elevers intresse för ämnet och behov av stöd. Elever som behöver mycket träning ska ges möjlighet att få stöd och få läsa i en takt som passar dem. Deras undervisning ska, precis som alla elevers, syfta till att nå minst betyget Godkänd men den ska även ge möjlighet att nå högre betyg. För elever som har särskild fallenhet och intresse för ett ämne bör möjligheten till särskild kurs införas. Där kan tempot vara högre och det ska finnas möjlighet att, med stöd av läraren, fördjupa sig i något kunskapsområde. Samma krav på de olika betygsnivåerna ska gälla i allmän respektive särskild kurs, och betyget Godkänd ska alltid ge behörighet för vidare studier på gymnasieskolans samtliga program. Självfallet måste det också alltid finnas möjligheter att byta mellan allmän och särskild kurs. Ge ansvaret avskaffa det individuella programmet Det är grymt mot elever att låta dem gå i och vänta till gymnasiet innan de får det extra stöd de behöver. viktigaste uppgift är att lära alla elever läsa, skriva och räkna. För att bli behörig till ett nationellt program i gymnasiet ska en elev minst ha betyget Godkänd i engelska, svenska och matematik. anser att detta är ett rimligt krav. går dock elever som inte har nått mål i dessa ämnen in i det s.k. individuella programmet på gymnasiet. Tanken är att de ska komplettera sina kunskaper för att bli behöriga till ett riktigt, nationellt gymnasieprogram. Det individuella programmet misslyckas dock i verkligheten med att hjälpa eleverna att gå över till ett nationellt program. av eleverna som inlett sin gymnasiekarriär på det individuella programmet har fullföljt sin utbildning och fått slutbetyg. Gymnasieskolan får ta över problem som borde ha lösts i . Ingen elev ska behöva börja gymnasiet utan att ha uppnått betyget Godkänd i svenska, engelska och matematik. anser därför att man ska avskaffa det individuella programmet och i stället ska ges det fulla ansvaret för att eleverna får baskunskaperna. måste bli mer flexibel och ge varje elev den tid hon eller han behöver för att nå målen. föreslår att skrivningarna i skollagen (4 kap 10 §) skärps i detta avseende så att alla elever som inte har nått målen uttryckligen har rätt till undervisning i regi även efter skolpliktens upphörande. Denna rätt gäller tills eleverna har nått behörighet till gymnasieskolans nationella program eller kan påbörja vuxenutbildning. Syftet är i första hand att uppmuntra kommunerna att sätta in stöd . menar att ett avskaffande av det individuella programmet är nödvändigt för att tvinga fram att resurser ska förs över till och användas till mer stöd till elever med särskilda problem och behov av stöd. Detta stöd kan t.ex. bestå av extraundervisning, läxläsningshjälp eller prioritering av baskunskaper. Att avskaffa det individuella programmet skulle innebära att kravet skärps på att ingen elev ska börja gymnasieskolan utan att ha fått godkända betyg i svenska, engelska och matematik. har i stället lämnat ett förslag till regeringen som går i motsatt riktning verket föreslår att kravet på godkända betyg i basämnena helt slopas. Regeringen har inte tagit avstånd från förslaget, vilket anser är absolut nödvändigt. Det är att lura eleverna att tro att de kan klara gymnasiestudier utan att kunna läsa, skriva och räkna. I speciella fall, t.ex. för nyanlända invandrare som inte har undervisats i engelska, ska det dock vara möjligt att anordna en anpassad undervisning i engelska parallellt med utbildning på ett nationellt program. Det kan också gälla exempelvis elever med dyslexi. Betyg och nationella prov delas de första betygen ut på höstterminen i årskurs åtta. Det tycker är alldeles . anser att elever, föräldrar, skola och skolpolitiker tidigare än i åttan bör få det tydliga besked om elevens kunskapsutveckling som betyget innebär. Alla elever ska få betyg från årskurs sex. Dessutom bör betygsskalan bli sexgradig. Det är för få steg för att betygen ska visa vilka kunskaper eleven har uppnått. Nationella prov ger, liksom betyg, möjlighet att upptäcka elever som är i behov av stöd. De ger också en samlad bild av skolans resultat. För att på bästa sätt kvalitetssäkra den svenska skolan anser att obligatoriska nationella prov regelbundet ska genomföras. De nationella ämnesproven i svenska, engelska och matematik ska vara obligatoriska redan i tredje år. Utvecklingssamtalen är oerhört viktiga för elever, föräldrar och lärare. Elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling utvärderas och uppmuntras genom dessa samtal. anser att utvecklingssamtal ska föras redan i förskolan och genom hela grundskoletiden. Eftersom samtalen ställer höga krav på läraren förutsätter de utbildade lärare. Många föräldrar efterfrågar även skriftlig, tydlig information om hur det går för deras barn i skolan. För en förälder som är med i utvecklingssamtal om många ämnen är det lätt att blanda ihop eller glömma bort vad som sagts i de olika ämnena. Vissa föräldrar kan ha svårt att ta till sig vad som sägs p.g.a. språkliga barriärer. För dem vore det värdefullt att få ett skriftligt omdöme med sig hem, där elevens utveckling finns tydligt nedskriven. vill därför att alla föräldrar ska erbjudas skriftliga omdömen om elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling. råder oklarhet om vad som är tillåtet på detta område. Skolor som försökt informera föräldrarna har fått kritik från . Grundskoleförordningen bör ändras så att skolorna har full möjlighet att lämna information om hur det går för eleverna . Rektor ska vara pedagogisk ledare anser att rektorer ska vara pedagogiska ledare. Många skolledare vittnar om en mycket pressad situation. Övertid, stress och en känsla av utsatthet präglar många skolledares vardag. Det är nödvändigt att ändra på den situationen. Ledarskapet i skolan måste uppvärderas. Som pedagogisk ledare har rektor det övergripande ansvaret för att målen uppfylls och för att verksamheten följs upp och utvärderas i förhållande till de mål skolan har. Lika viktigt som det är att inom ha pedagogiska ledare är det att ledarna inom förskolan har pedagogisk kompetens. Genom att tidsbegränsa tjänsten och ge väsentligt högre lön kan tjänsten som skolledare bättre svara mot skolans förändringar och nya krav. Därför bör en översyn göras av på vilket sätt villkoren för rektorstjänsterna kan förbättras. Rektor ska vara pedagogisk ledare inte kamrer. Informationsteknik Att skolan ger eleverna kunskaper i informationsteknik är en förutsättning för att de ska klara sin framtid i dagens datoriserade samhälle. Det viktigaste är inte att lära sig om datorn utan hur den kan användas för att skaffa information. Skolan ska överbrygga den ojämlikhet som uppstår mellan elever som har dator hemma och elever som inte har. Läraren är en nyckelperson i satsningen på informationsteknik i skolan. En lärare som saknar IT-kompetens kan inte vägleda eleverna i hur informationsteknik kan användas som verktyg i lärandet. Det är viktigt att det också finns teknikkunnig personal på skolan som ansvarar för underhållet. En materiell satsning på fler datorer i skolan kan omintetgöras om det inte finns någon som kan underhålla datorerna eller använda dem på rätt sätt. Lärarhögskolorna måste därför i högre utsträckning än satsa på att utbilda lärare i IT-användning. IT-kompetens måste bli ett grundläggande krav för att få sin examen från . Det är avgörande att skolan har en teknikkunnig och IT-engagerad personalkår. Respekt och värderingar i skolan Kraftfulla åtgärder mot mobbning Mobbning har blivit ett stort problem i svensk skola. Enligt mobbas ungefär 100 000 elever och lidandet är stort för den enskilde som drabbas av kränkningar. Det är därför angeläget att motverka mobbning i skolan än kraftfullare . Det som framför allt brister är att skolorna i sitt arbete mot mobbning hindras av en luddig eller otillräcklig lagstiftning. förslag på detta område presenteras i en separat motion. Handlingsprogram mot skolk Skolk är ett växande problem i många skolor, vilket leder till att det är svårt att bedriva en ordnad undervisning. Undervisning förutsätter närvaro av eleverna. Såväl lärare, skolledare som politiker måste ge tydliga besked om att skolan inte är ett öppet hus där man kan komma och gå som man vill. Ogiltig frånvaro från lektionstimmar får aldrig accepteras. Skolket ökar om en elev känner sig otillfredsställd med sina studieresultat. Därför måste man satsa mer på stödinsatser för elever som kommit efter. Det är också viktigt att skolan utfärdar ett handlingsprogram mot skolk som anger vilka regler som ska gälla och hur de ska upprätthållas. Exempel på en åtgärd som uppges ha givit positivt resultat är att skicka rapporter till hemmen om elevernas frånvaro. anser att det ska vara möjligt att ange ogiltig frånvaro på terminsbetygen.