mot · GP02MJ337 · 2001-10-05 00:00:00 — Olika konkurrensvillkor på grund av olika miljöregler och miljöskatter kan fungera som en drivkraft men också som ett hinder. Gemensamma miljöskatter är ett av verktygen för att komma över detta hinder. Att använda skatteinstrumentet kan stimulera teknikutvecklingen som länderna inom EU inte utsätter varandra för skattekonkurrens på ett så viktigt område som miljön. har den varit kallsinnig till att införa gemensamma miniminivåer. Vi hoppas att det ändrar sig. måste våga ta stegen och säga att vi behöver miniminivåer för miljöskatterna i EU. Detta vore bra för miljön, och det är ett bra sätt att skapa likvärdiga konkurrensvillkor inom EU. som bejakar EU-samarbetet vill se dessa miniminivåer för miljöskatter i EU förverkligade. bör driva frågan om miniminivåer för miljöskatter i EU. Yrkande i detta hänseende återfinns i motion om EU:s framtidsfrågor (U302). I grund och botten är detta inte en skattefråga utan en miljöfråga. Att införa gemensamma miniminivåer för miljöskatter betyder inte att EU ska ha harmoniserade skatter på alla områden. Miljön utgör ett tydligt område där ökad överstatlighet är nödvändig. Detta gäller naturligtvis även på miljöskatteområdet. måste våga erkänna detta. Den ökade överstatligheten på miljöområdet är speciellt viktig om EU ska kunna agera som en stark kraft på den internationella miljöscenen. som det behövs en ökad överstatlighet på miljöområdet är det viktigt att slå fast att enskilda länder måste kunna gå längre om det finns klara motiv för detta. Vad som anförs om ökad överstatlighet på miljöområdet inom EU bör ges regeringen till känna. 13.2 Miljöpröva EU:s ekonomi Det är viktigt att EU:s politik inte stöder aktiviteter inom olika politikområden som man i miljöpolitiska sammanhang vill bekämpa. Miljökonsekvensbeskrivningar måste genomsyra EU:s verksamhet. Det är helt enkelt dags att miljöpröva EU:s ekonomi. Att redan från början väga in de miljömässiga effekterna gör att beslut som är negativa för miljön kan undvikas eller att miljöeffekterna minimeras. bör vara pådrivande för att EU:s ekonomi skall miljöprövas. I slutändan är detta en fråga om trovärdighet. Ska EU kunna ställa krav på andra så måste man själva agera som ett föredöme. Yrkande i detta hänseende är ännu ej behandlat av varför vi avstår från att lägga ett nytt yrkande. 13.3 Utvidgningen viktig för miljön Utvidgningen av EU till Öst- och är viktig för miljön. Genom att ställa miljökrav på ansökarländerna kommer deras negativa miljöpåverkan att minska. Detta är mycket positivt. EU ska ställa hårda miljökrav på ansökarländerna. Kraven får dock inte bli så hårda att ansökarländerna upplever dem som omöjliga att uppnå. Sådana krav motverkar sitt syfte. Det är bättre att få in länderna i EU och där arbeta gemensamt för att minska deras miljöpåverkan än att isolera dem utanför EU genom alltför hårda krav. bör vara pådrivande för en inriktning inom EU likt den som beskrivits ovan. Yrkande i detta hänseende har ännu inte behandlats av varför vi avstår från att lägga ett nytt yrkande. 14 Klyvningen av landet ett miljöproblem Den pågående klyvningen av landet ger upphov till en rad miljöproblem. I de områden dit befolkningen koncentreras, främst storstäderna, uppkommer problem i form av bland annat trafikkaos med ökade utsläpp, buller, trängsel och exploatering av grönområden. Detta som andra områden blir av med grundläggande service vilket leder till längre ressträckor med de utsläpp det medför. Detta tillsammans ökar trycket på naturen. Att hindra klyvningen har således en klar koppling till människors livsmiljö och människans påverkan på naturen. I grunden handlar det om vilket samhälle vi vill ha. Ett samhälle där miljöproblem inte uppstår eller har mindre omfattning eller ett samhälle där vi får städa upp efter en utveckling som skapar miljöproblem. En balanserad tillväxt i hela landet är en förutsättning för att kunna skapa ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart samhälle. Med en koncentrationspolitik av det slag som regeringen nu för, försvåras möjligheterna att förebygga och minska miljöproblemen. Vad som anförs om att en balanserad tillväxt i hela landet är en förutsättning för att kunna skapa ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart samhälle bör ges regeringen till känna. 15 Deponiförbudet införs ett förbud mot att deponera organiskt avfall. Ett förbud mot att deponera brännbart avfall träder i kraft . För att stimulera kommunerna att börja arbeta med lösningar på dessa problem infördes en deponiskatt om /ton. I en nordeuropeisk jämförelse har en låg skatt på deponering. Effekten av detta kan bli att kommer att få ta emot organiskt avfall från andra länder då det är billigare att deponera här. Situationen liknar till del den som råder för sopförbränning där importerar sopor för förbränning. Skatten och deponiförbudet är ett sätt att använda marknadsekonomin för att hitta nya lösningar som det ska uppmuntra kommuner att försöka reducera mängden avfall. Mycket talar dock för att skatten är för låg för att ha den stimulerande effekt som är meningen. Likaså räknar många kommuner med att få dispenser från deponiförbudet av organiskt avfall. Kombinationen av låg skatt och tro på att kommunen ska få dispens gör att nya tekniska lösningar har svårt att konkurrera med de kalkyler kommunerna genomför. Det behövs ett par åtgärder för att sätta fart på teknikutvecklingen och för att minska mängden avfall till deponi. För det första måste det klart och tydligt slås fast att dispenser från förbudet att deponera organiskt avfall inte kommer att beviljas såtillvida kommunerna inte uppfyllt vissa krav. Dessa krav kan vara att en lösning håller på att genomföras. Regeringen bör skyndsamt arbeta fram dessa krav och slå fast att dispenser från deponiförbudet inte kommer att beviljas om kommunerna inte påbörjat arbetet med lösningar. Vad som anförs om att slå fast att dispenser från deponiförbudet inte kommer att beviljas om kommunerna inte påbörjat arbetet med lösningar bör ges regeringen till känna. Deponiskatten har inte den styrande effekt som den var ämnad att ha när den infördes. Mycket talar för att en höjning av skatten är viktig för att stimulera kommunerna och minska riskerna för att andra länder exporterar sitt avfall för deponi i . I budgetpropositionen (2001/02:1) föreslår regeringen en höjning av skatten från /ton till /ton. Denna höjning är med största sannolikhet inte tillräcklig för att förbättra miljöstyrningen. Deponiskatten bör därför höjas ytterligare, gärna stegvis för att få största möjliga miljönytta. Vad som anförs om en höjning av deponiskatten bör ges regeringen till känna. Ett ytterligare sätt att stimulera arbetet är att kombinera deponiskatten med en avgift som utformas enligt den modell som används för NOX-avgiften. Viktigt att påpeka är att NOX-avgiften är statsfinansiellt neutral. Utformningen på NOX-avgiften är sådan att de som är miljövänligast tjänar på systemet medan de som är miljöovänligast får betala. Detta är ett starkt incitament att förbättra sig. Det bör utredas om ett system liknande NOX-avgiften kan införas ovanpå deponiskatten. Detta bör ges regeringen till känna. 16 Våra hav Att skydda våra hav från negativ miljöpåverkan är av yttersta vikt för både nu levande och kommande generationer. Haven ger upphov till arbetstillfällen för många yrkesgrupper som de är en omistlig resurs för rekreationsändamål. Att skydda haven är till gagn inte bara för oss människor utan för alla djur, växter och organismer. Ett tungt ansvar vilar på nu levande generationer att ge haven ett fullgott skydd mot negativ miljöpåverkan. Miljöproblemen i våra hav är som så många andra miljöproblem gränsöverskridande. 16.1 Oljeutsläpp och annan dumpning till havs Trots lagstiftning som förbjuder oljeutsläpp och dumpning av annat slag drabbas svenska vatten av många skadliga utsläpp. Miljöbrott till havs begås inte för att man vill skada miljön, utan för att man vill minska sina kostnader. Brotten föregås därför ofta av kalkyler där kostnaderna för eventuellt straff vägs mot vinsten av att bryta mot reglerna. Det är därför mycket viktigt att de straffrättsliga sanktionerna fungerar. Likaså ska det vara kännbart att överträda reglerna. Samhällets budskap måste otvetydigt vara att brott mot miljöreglerna aldrig ska löna sig. Dagens straffrättsliga sanktioner mot miljöbrott till havs fyller inte funktionen att det inte ska löna sig att bryta mot miljöreglerna; utsläppen fortsätter. Det är därför nödvändigt att de straffrättsliga sanktionerna skärps, för att i större utsträckning förhindra att miljöbrott till havs begås. Vad som ovan anförs om att skärpa de straffrättsliga sanktionerna för miljöbrott till havs bör ges regeringen till känna. 16.2 Övervakning För att lagarna som reglerar utsläpp till havs ska kunna efterlevas krävs en god övervakning. En god övervakning från spelar på ett avgörande sätt in för att förhindra miljöbrott till havs. Risken för att ertappas måste vara så hög att man avstår från att begå brott. Arbetet måste självklart i första hand vara inriktat på att förhindra miljöbrott och i andra hand att spåra och finna dem som begått miljöbrott. Det finns anledning att se över möjligheterna att förbättra övervakningen. Ett sätt att göra detta är att utöka Tullens befogenheter för att på så sätt kunna beivra miljöbrott. Det förebyggande miljöarbetet skulle förmodligen tjäna på att Tullen som gör kontroller även fick möjlighet att genomföra miljökontroller och lastsäkringskontroller. Detta bör utredas noggrant och med skyndsamhet. Vad som ovan anförs om att utreda möjligheterna till att utöka Tullens befogenheter för att på så sätt kunna förebygga miljöbrott till havs bör ges regeringen till känna. 16.3 Tillståndet i är en stor resurs ur miljö- och rekreationssynpunkt samt som område för många människors utkomst i bland annat turist- och fiskenäringarna. Dessa faktum råder det ingen som helst tvekan om. De rapporter om tillstånd vi mottar med jämna mellanrum visar att havet är hotat och har så varit . Är havet hotat är också människors utkomst hotad. har ett utsatt läge. Havet är i stort sett avgränsat från världshavet vilket gör att gifter ansamlas utan att spridas och späs ut som genomströmningen av vatten är låg. är mottagare för en stor mängd vatten från floder och åar vilka under sin färd mot havet samlar på sig en stor mängd näringsämnen och gifter. har på grund av sitt läge en hög naturlig syrebrist. Den naturliga syrebristen gör havet känsligt för mänsklig påverkan. Därtill är ett brackvattenhav, och i brackvatten är organismer naturligt stressade vilket gör att vi måste vara extra vaksamma. Och i detta läge hanterar vi människor på ett mycket oförsiktigt sätt. Mänskligheten håller på att ta död på . Den utvecklingen måste stoppas. är cirka en tredjedel av bottenyta död. Det är inte längre bara de djupare delarna av som har döda bottnar. Bottendöden sträcker sig långt in i bland annat . EU sätter gränsvärden för dioxiner i fisk. Dessa signaler borde vara en väckarklocka för de allra flesta. Samarbete mellan länderna kring är en absolut förutsättning för att bibehålla ett levande innanhav. De olika samarbeten som finns har dock ännu inte löst situationen för . Problemen kommer att kvarstå då olika dioxiner, polyaromater och tungmetaller finns lagrade i sedimentet. drabbas av en mängd oljeutsläpp och annan dumpning. miljösituation är en tydlig signal om att samarbetet kring måste intensifieras. De baltiska staterna, och måste få hjälp från både och EU. Miljöstödet måste öka. Det offentliga måste knyta allianser med företag och organisationer för att på allvar ta tag i problemen. Regeringen måste lyfta denna fråga högre upp på den politiska dagordningen, både i samarbetet med länderna kring samt inom EU. Vad som anförs om att intensifiera samarbetet kring för att förbättra miljön i bör ges regeringen till känna. vill att en nordisk miljöunion skapas för att de nordiska länderna ska kunna gå före resten av EU på miljöområdet. Ett utökat samarbete mellan de baltiska staterna, , , och länderna i den nordiska miljöunionen kan vara mycket fruktbart. 17 De lokala investeringsprogrammen (LIP) De lokala investeringsprogrammen (LIP) har ådragit sig stark kritik, inte bara från oppositionen utan också från forskare och (). I årets budget föreslår regeringen till en del det föreslog . förslog då att de lokala investeringsprogrammen borde avslutas och istället ersättas med så kallade klimatpolitiska program (KLIMP). Regeringen går på den linjen med skillnaden att de lokala investeringsprogrammen inte helt avslutas utan finns kvar med starkt reducerade anslag . Centerkravet om att använda en del av medlen för LIP till exportfrämjande åtgärder av svensk miljöteknik har dock inte regeringen tagit till sig av. Att regeringen tagit intryck av kritik mot de lokala investeringsprogrammen och deras inriktning är glädjande. Kritiken mot de lokala investeringsprogrammen kvarstår dock, trots de minskade anslagen. Tre av de bärande skälen till kritiska hållning till LIP är att de medel som avsätts inte motsvarar den miljönytta som uppnås, att många av projekten skulle genomförts även utan statlig finansiering och att de, med kraven på att generera sysselsättning, blivit en form av arbetsmarknadspolitiska program; därtill väldigt dyra sådana. Programmen bör avslutas helt. Ingånga avtal ska givetvis fullföljas men i övrigt ska inga nya pengar betalas ut. Vad som anförs om att helt avsluta de lokala investeringsprogrammen bör ges regeringen till känna. 18 Biologisk mångfald Att bevara den biologiska mångfalden, naturtyper såväl som livsmiljöer och deras växter och djur, är vad både naturvården och miljövården eftersträvar. Biologisk mångfald används ofta synonymt med artrikedom. Begreppet har dock en vidare innebörd och omfattar även mångfalden av gener och ekosystem. Genetisk variation är mångfalden av arvsanlag eller ärftliga betingelser. Den genetiska variationen är därför grunden till all biologisk mångfald och en fortsatt evolution. Naturen innehåller oräkneliga arter som inte nyttjas av människan direkt utan istället tillhandahåller viktiga gratistjänster. Exempel på detta är arter som pollinerar grödor eller håller skadeorganismer i schack, underhåller jordar eller bryter ner dött material så att det kan användas för att skapa nytt liv. För att behålla och utveckla livet på jorden är genetisk rikedom en grundförutsättning. Man kan anföra minst tre skäl för att slå vakt om den biologiska mångfalden. För det första handlar biologisk mångfald om etik. Människan har inte rätt att utrota livsformer. För det andra handlar det om risk. Vi vet för lite om mångfaldens betydelse för ekologisk stabilitet. Och för det tredje handlar det om nytta. Arter kan ge mänskligheten stora vinster i form av medicin, bioteknik och gröda. En biologisk mångfald ger även positiva effekter för människans rekreation och upplevelser. De arter som finns i kulturlandskapet är en del av vår historia som också bör förmedlas och kunna upplevas av våra barn och framtida generationer. En hög biologisk mångfald är nödvändig för att ekosystemen bättre skall kunna klara den stress som orsakas av annan miljöpåverkan t.ex. klimatförändringar och försurning. Genom en hög grad av variation, av såväl arter, gener som ekosystem, är naturen bättre för att klara förändringar. Mot bakgrund av dessa skäl är det motiverat att på alla sätt restaurera och bygga upp de naturliga systemen så att de kan fullgöra funktionen och den fysiska grunden för vår uthålliga utveckling. Där är kalkning av sjöar och vattendrag liksom av skogsmark en konkret åtgärd. Genom kalkningsverksamheten neutraliseras det försurande nedfallets påverkan så att en normal miljö för flora och fauna kan återskapas. Kalkningsverksamheten bör vara långsiktig men är inget mål i sig. Målet är att minska de försurande utsläppen vid källan så att vi inte behöver kalka . Just nu är dock situationen så akut att kalkningen måste fortgå, och för att bedriva den verksamheten behövs insatser utöver de regeringen anslagit. Flera av yrkanden rörande biologisk mångfald har ännu inte behandlats av varför vi i detta hänseende avstår från att lägga nya yrkanden. 18.1 Samråd En viktig princip vill vi dock peka på även i denna motion. Och det handlar om samrådsförfarande när myndigheterna gör inventeringar av markområden. Inventeringarna inför Natura 2000 är ett typexempel på hur det inte får gå till. Många markägare kan vittna om att det offentliga inventerade marker utan att markägarna var medvetna om det. Än värre ur denna synpunkt är att Natura 2000-områden inrättats utan markägarnas vetskap. Utan en öppen och bred dialog blir det svårt att nå förståelse för eventuellt skydd av markområden. Mot bakgrund av detta är det befogat med obligatoriska samråd mellan myndigheter och markägare vid inventering av markområden. Vad som anförs om obligatoriska samråd mellan myndigheter och markägare vid inventering av markområden bör ges regeringen till känna. 19 Fosfor en kritisk resurs Av olika växtnäringsämnen intar fosfor en nyckelposition såväl i odlingen som i kretsloppet stad-land vad gäller hushållning med ändliga naturresurser. Detta beror på att fosfor mer än andra växtnäringsämnen är en ändlig och icke förnybar resurs. Man räknar med att världens brytbara fosforreserver räcker med nuvarande teknik och ekonomi. I diskussionen om en långsiktigt hållbar samhällsutveckling intar därför hushållningen med fosfor en viktig roll. Kväveföreningar är inte en ändlig resurs. Det är därför inte ett absolut villkor för uthållighet att de kväveföreningar som finns i avlopp och avfall återförs till odlingsmarken. En fosforanvändning där fosfor förs med livsmedel till städerna och sedan går till spillo genom att den släpps ut med avloppsvattnen eller läggs på avfallsdeponi är självfallet inte uthållig. Fosforflödet måste slutas och fosforn återföras till odlingsmarken. Ett absolut villkor för uthållighet är dock att återföringen av fosfor kan ske på ett sådant sätt att man inte irreversibelt skadar åkermarken genom att förorena den med metaller, hormonförändrande ämnen eller långlivade naturfrämmande föreningar. har tidigare motionerat om en förbättrad politik rörande den kritiska resursen fosfor. I betänkande 2000/01:MJU16 och betänkande 2000/01:MJU21 har yrkanden avslagits bland annat med hänvisning till att fått i uppdrag att ta fram en långsiktig strategi för återföring av fosfor till . anser att det är synd att inte vill, kan, eller orkar flytta fram positionerna när det gäller fosfor. Speciellt som några av yrkandena kan genomföras utan att uppdrag föregrips eller störs på annat sätt. Detta gäller bland annat de förslag om upprättande av en grönbok om fosforhushållning på EU-nivå samt inrättandet av en internationell fosforkonvention. Två centeryrkanden angående fosfor ligger och väntar på avgörande i samband med behandling av regeringens proposition om de svenska miljömålen. Fosforproblematiken är inte ett nationellt problem utan i högsta grad ett internationellt sådant. Det behövs en internationell fosforkonvention för att uppmärksamma fosfor som en kritisk resurs. Mot bakgrund av att uppdrag inte föregrips på något sätt genom att tar initiativ till en internationell konvention bör ett sådant tas . Vad som anförs om att bör ta initiativ till en internationell fosforkonvention för att uppmärksamma fosfor som en kritisk resurs bör ges regeringen till känna. Inte heller förslaget om en grönbok om fosforhushållning inom EU står, som ovan beskrivet, i motsats till uppdrag. Det är nödvändigt med en sund och god hushållning av fosfor: EU har stora möjligheter att arbeta långsiktigt med denna fråga. Således bör regeringen initiera frågan om en grönbok om fosforhushållning. Vad som ovan anförs om att bör ta initiativ till att EU utarbetar en grönbok om fosforhushållning bör ges regeringen till känna. 20 Retursystemen Det svenska retursystemet för PET-flaskor och aluminiumburkar utsätts för stora påfrestningar genom den stora mängden import av flaskor och burkar som man inte har betalat förpackningsavgift för. I längden hotar detta hela tilltron till retursystemet då människor tar med sig burkar och flaskor till pant men inte får ut något av det. Den olagliga importen av PET-flaskor och aluminiumburkar kostar också som sköter insamlingen stora summor då många förpackningar, främst flaskor, slinker med i systemet utan att man har betalat den avgift som ska betalas. Krafttag måste tas för att komma åt dem som olagligt importerar PET-flaskor och aluminiumburkar och därmed inte betalar någon förpackningsavgift. Vad som anförs om krafttag mot dem som olagligt importerar PET-flaskor och aluminiumburkar bör ges regeringen till känna. 21 Motioner under föregående riksdagsåret Förutom de motioner (miljömotion och motionen med anledning av propositionen om de svenska miljömålen) som nämnts tidigare i denna motion lade under föregående år flera miljömotioner. Motion med anledning av prop. 2000/01:111 Skyddet för vissa djur- och växtarter och deras livsmiljöer Motion med anledning av prop. 2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljö Motion med anledning av prop. 2000/01:47 Ändringar i bilskrotningslagen Motion med anledning av skr. 2000/1:38 Hållbara uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling Då dessa behandlats avstår från att återupprepa de avslagna yrkandena. Vi står dock givetvis kvar vid de förslag som presenteras i dessa motioner. () () () () () () ()