mot · GP02U210 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U210av m.fl. (v)Demokratibistånd till norra /irakiska 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att verka för uppbyggnaden av demokratiska institutioner, som ett led i att öka den politiska och religiösa toleransen, att öka respekten för mänskliga rättigheter samt stärka kvinnornas ställning i samhället. tillkännager för regeringen som sin mening att bör verka för att väl genomförda demokratiska val kommer till stånd i norra /irakiska , i syfte att stärka det regionala kurdiska parlamentets och den regionala regeringens legitimitet, nationellt och internationellt. 2 Bakgrund Folkrätten förbjuder angreppskrig. bröt mot detta förbud när han angrepp 1990. Eftersom det i detta fall handlade om ett folkrättsbrott begånget av kunde få FN:s sanktion för ett ingripande till försvar. Svaret på angrepp mot kom att bli , vars huvuddel bestod av amerikansk och brittisk militär under FN-flagg. Militära anläggningar och andra viktiga mål i bombades under föregivande att man endast attackerade militära mål. förklarade att man bara gjorde kirurgiska ingrepp mot dessa, utan att civilbefolkningen drabbades. Detta var inget annat än ett propagandistiskt påfund. med bombardemanget av gick FN-trupper, främst bestående av amerikanska soldater, till angrepp mot de irakiska ockupationsstyrkorna i och drev ut dessa ur landet, vilket var riktigt att göra. Under den irakiska arméns återtåg utsattes emellertid denna för skoningslösa bombningar utförda av amerikanskt FN-flyg. Sannolikt gick mer än 100 000 människoliv vissa källor anger det dubbla till spillo under denna meningslösa slakt på flyende soldater. I FN hade röstat mot en resolution som fördömde gasanfall på Halabja och andra kurdiska byar i norra , då mer än 5 000 människor mördades. När sedan fått och till fiende inskred man till kurdernas beskydd. beslöt att upprätta en flygförbudszon vid 36:e breddgraden för att skydda norra /irakiska . Härmed lades grunden till inrättandet av en administration som omfattar ca 3,5 miljoner människor av blandad etnisk sammansättning kurder, assyrier/syrianer, kaldéer och turkmener. Den kurdiska befolkningen i norra har länge kämpat för sina nationella och kulturella rättigheter och för att deras land skall få status som en del i en federation med . Denna kurdiska kamp för nationellt självstyre har varit lång och svår, och inte heller dagens situation är lätt att hantera för människor och politiska ledningar i norra /irakiska . präglas inte bara situationen i norra /irakiska av strider med regim i utan också av interna strider mellan de två rivaliserande kurdiska rörelserna () och () en splittring som i och grannländernas regeringar utnyttjat för egna syften. I norra /irakiska finns även minoriteter, som assyrier/syrianer och kaldéer samt turkmener, som har sina egna politiska och religiösa organisationer. bär det kurdiska samhället på drag från det gamla klansamhället. 3 Från krig och ofred till modernisering, demokrati och mänskliga rättigheter Skyddet av norra /irakiska har gjort en modernisering av landet möjlig. Man har inte utan framgång inlett en svår vandring på den knaggliga vägen från splitting till enighet, fred och demokrati. De hinder och svårigheter som skall övervinnas på vägen är dock många. Det är inte lätt att vara kurd har genom decennierna blivit ett talesätt. Det kommer inte att vara lätt heller, men förhoppningsvis av andra orsaker . har det handlat om att försvara liv och lem, men ju längre den relativa fred som råder består, desto starkare blir kraven på uppbyggnaden av demokratiska institutioner, och desto mer rigorösa blir krav på respekten för mänskliga rättigheter. Det förflutna innehåller flera exempel på brott mot mänskliga rättigheter. 1993 mördades , assyrier, KDP-medlem och ledamot av det kurdiska parlamentet utanför sitt hem. mördades mycket brutalt två assyrier, och dennes son , i staden utanför . De lokala myndigheterna som bevittnade händelserna avstod från att ingripa. hade familjen 16-åriga dotter kidnappats och tvingats ingå giftermål. Hon hittades sedermera mördad. Assyriska Demokratiska Rörelsen (ADR) är representerade med fem mandat i det kurdiska parlamentet. Man har eftersträvat samarbete med KDP. KDP:s ledare har varit öppen för samarbete. Han var själv närvarande när och begravdes och fastslog i ett tal vikten av samverkan mellan de kurdiska och assyriska folken och lovade att de ansvariga för dessa förföljelser och mord skulle gripas och bestraffas, något som senare också skett. En assyrisk-kaldéisk flicka, , och dotter till en medlem av KDP som stupat i kampen, beviljades tillsammans med andra efterlevande en pension från KDP. Sedermera krävdes av henne att hon skulle arbeta hos en ledande KDP-medlem. Hon berättade för sin familj att hon blev sexuellt utnyttjad av denne. En tid senare återfanns hon mördad. Likartade brott har begåtts i de områden av norra som administreras av PUK. angrep man och upplöste ett hus som blivit en för misshandlade och våldtagna kurdiska kvinnor. (Se motion 2000/01:U622 av m.fl.) Detta är exempel på övergrepp som begåtts i norra /irakiska . De är uttryck för stora brister i det kurdiska samhället när det gäller demokratisk tolerans för andras politiska uppfattningar, för mänskliga rättigheter och alldeles särskilt för kvinnornas rättigheter. Levnadsförhållandena i norra /irakiska är svåra för många. Många flyr därifrån på grund av att de inte kan se någon säker framtid. Den dag då det inte längre ligger i intresse att skydda området kan man knappast förvänta sig annat än att , eller en likasinnad efterträdare på den irakiska presidentposten, sänder sina trupper mot norra /irakiska . Vissa uppgifter uppvisar att den assyrisk/syrianska och kaldéiska minoriteten minskat så kraftig att man kan misstänka att det inte enbart föreligger ekonomiska svårigheter bakom flykten. rapporterades att assyriern Youkhana från Chilke Nisar hade arresterats och torterats. ADR förklarade att Youkhana arresterats och torterats. KDP-adminstrationen har förklarat att Youkhana är medlem av den i norra /irakiska förbjudna organisationen . Oavsett vad som var orsak till arresteringen är denna tortyr ett brott mot mänskliga rättigheter. Youkana har sedermera frigivits utan att rättegång inletts. 4 Bistånd för demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. En bidragande orsak till bristande respekten för demokratiska och mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter, är den verksamhet som bedrivs av islamistiska grupper i norra /irakiska . Dessa grupper får stöd av grannländer som , som gärna vill öka sitt religiösa och politiska inflytande i regionen. Detta inflytande utövas bland annat genom radioutsändningar där man driver kampanj mot demokratiska principer och värderingar. De som främst drabbas av detta är de kristna grupperna såsom landets assyrier. Förutom att människor lämnar norra /irakiska på grund av de svåra materiella levnadsförhållandena finns alltså hotet av ett ökat islamistiskt inflytande som ytterligare en bidragande orsak till flykten ur landet. Det ligger inte i den kurdiska regeringens intresse att människor lämnar norra /irakiska , utan området behöver sin befolkning oavsett religion eller etnisk tillhörighet. När det gäller demokrati och mänskliga rättigheter ställer västvärlden och höga krav på länder som genomlever svåra kriser och brottas med allvarliga sociala och politiska problem. Det är riktigt att göra så, men man kan inte göra det utan att underlätta genomförandet av dessa krav genom ekonomiskt och politiskt stöd. /irakiska har erhållit ekonomiskt bistånd i olika former från FN och bilateralt bistånd från flera länder, bland annat visst bistånd från . När det gäller ett land som är så starkt traditionsbundet och har en så komplex historia och dessutom blivit så förhärjat som norra /irakiska torde det vara uppenbart att landet inte bara behöver ekonomiskt bistånd utan även stöd av annat slag. Man behöver stöd och hjälp med att skapa demokratiska institutioner som ett led i att öka den politiska och religiösa toleransen och respekten för mänskliga rättigheter samt stärka kvinnornas ställning i samhället. Detta vill vi att ger regeringen till känna. Det är av stor betydelse att respekten för demokrati och mänskliga rättigheter stärks i norra /irakiska . Det kurdiska parlamentet måste, för att uppnå den kurdiska regionalregeringens och det kurdiska folkets mål om ett självstyrande autonomt i federation med , stärka sin demokratiska legitimitet. Det krävs ett väl genomfört demokratiskt val där styrkeförhållandena mellan politiska partier och riktningar tydligt avspeglar sig i parlamentets sammansättning. Detta torde också vara ett bra sätt att förbereda förverkligandet av målet en framtida federation med och ytterst även ett framtida demokratiskt . Av dessa orsaker bör medverka till att det regionala parlamentet och regeringen i norra /irakiska kan stärka sin legitimitet nationellt och internationellt. Detta vill vi att skall ge regeringen till känna. () () () () () () ()