mot · GP02Ub314 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub314av ()Teckenspråkstolkningen vid till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskilda medel till för kostnader för tolkar till döva, dövblinda och hörselskadade studenter. Motivering som region är den enda ort i där döva och hörselskadade barn och ungdomar kan gå i förskola, grundskola och gymnasieskola i teckenspråkig miljö. Detta förhållande är unikt inte bara i utan också i världen. I finns den största förskolan och den största av landets fem specialskolor för döva och hörselskadade barn och ungdomar i landet. Ungdomar kan efter fortsätta på Riksgymnasiet för Döva (RGD) och Riksgymnasiet för Hörselskadade (RGH) i . Expertisen och resurserna på svenskt teckenspråk har koncentrerats till . Det faktum att utgör huvudstad för döva och hörselskadade personer gör att många familjer flyttar dit för att barnen skall få tillgång till goda utbildningsmöjligheter i teckenspråkiga miljöer. Konsekvensen av att många döva och hörselskadade samlas i blir att de också har tillgång till aktiviteter utanför skolan. Någon möjlighet att fortsätta sin utbildning vid universitet eller högskola i teckenspråkig miljö, dvs en miljö där informationen mellan student och lärare sker direkt via teckenspråk, har dock döva och hörselskadade ungdomar inte. Deras möjlighet till universitetsstudier är begränsad till individualintegrering i hörande miljö om de kan erbjudas tolk. förekommer dock att teckenspråkiga studenter som blivit antagna till olika utbildningar vid inte kan erbjudas tolkning. Detta innebär i praktiken att de inte kan gå den utbildning de antagits till. Situationen blir alltmer ohållbar som går, i takt med att fler och fler tolkanvändare söker sig till akademiska studier. Aldrig har så många tolkanvändare sökt sig till som . Tolksituationen har förbättrats mycket . Det som skapar problem är inte i första hand brist på tolkar utan brist på tillgängliga medel. Av budgetpropositionen framgår att erhåller för att bygga upp den teckenspråkiga miljön. Dessa medel förslår dock inte långt när det gäller kostnaderna för att göra utbildningen tillgänglig för dem som är i behov av tolkning. avsätter i likhet med andra universitet och högskolor av grundutbildningsanslaget, ca , för särskilda stödåtgärder för studenter med funktionshinder. Universitet och högskolor söker i efterhand ersättning för de kostnader man haft hos , som har uppdraget att fördela det nationella anslaget för stödinsatser till studenter med funktionshinder mellan universiteten och högskolorna. uppgår det nationella anslaget till . Detta anslag höjdes för med och höjs med ytterligare . I fortsättningen skall även enskilda utbildningsanordnare med examensrätt få del av dessa pengar, något som länge varit önskvärt. beräknar att förbruka (mer än ) på kostnader för tolkar. kostnader har alltså ökat med i stort sett samma belopp som det nationella anslaget till ökat. Utgiften är förskotterad, men ingen garanti finns för att erhåller sökta medel från . Med tanke på den utveckling mot en teckenspråkig miljö som strävar efter är det nödvändigt att anslå särskilda medel direkt till för de beräknade tolkkostnaderna, inte minst med tanke på de studenter som inte själva skall behöva oroa sig för om studierna är tillgängliga för dem eller ej. Gotab, 2001 ()