mot · GP02Ub222 · 2001-10-05 00:00:00 — I tidigare årskurser ska föräldrarna regelbundet få skriftlig information om sina barns frånvaro. Jämställdhet i undervisningen Traditionella och stereotypa könsroller lever till stor del kvar i vårt land och utgör därmed ett hinder för mäns och kvinnors möjligheter att forma sina liv efter sina egna mål och önskningar. Vi måste skapa ett samhälle där kvinnor och män ges samma livschanser. Skolan spelar en viktig roll för att betona flickors och pojkars lika rätt till att bli jämställt behandlade. För att skolan ska lyckas med detta viktiga arbete måste skolan i sig bli mer jämställd. Ett jämställdhetsperspektiv måste genomsyra allt arbete i skolan, i relationen mellan elever och lärare, i skolans ledning, i styrdokument samt i lärarutbildningen. De exempel som används, de övningar och tillämpningar som görs ska hämtas från olika sektorer av samhället. Pedagogiken måste anpassas så att såväl flickor som pojkar kan intressera sig och aktivt ta del av undervisningen. Det kan innebära att skolan tillfälligt kan arbeta med enkönade undervisningsgrupper. Detta förutsätter att lärarna har en djup kunskap om pojkars och flickors olika förutsättningar och villkor. Det är också viktigt att barn i omsorg och förskola och elever i skolan möter såväl manlig som kvinnlig personal i olika positioner. driver av flera skäl att lärarna måste få ökad status och högre löner och det skulle också leda till att fler män sökte sig till skola och barnomsorg. Skolan som en murbräcka mot segregation De flesta bostadsområden i är ganska segregerade, dvs. människorna som bor där har ungefär samma inkomstnivå och tillhör samma samhällsgrupp. Vissa områden har blivit utsatta. Arbetslöshet, beroende och kriminalitet har tilltagit. En sådan spiral måste brytas och en bra skola kan bidra till det. Skolan kan bli en murbräcka för ökad social rörlighet och mot segregation och utslagning. Men då krävs en skolpolitik som tydligt har kunskap och lärande som mål. Lågt ställda förväntningar och brist på ordning drabbar de elever hårdast som är i störst behov av tydliga mål och arbetsro de studieovana eleverna. Det underminerar många elevers möjligheter att skapa sin egen framtid. föreslår att skolor startas som får en särskild profil och särskilda resurser och som lockar till sig elever även från andra bostadsområden. Vi har kallat det magnetskolor. En viktig förutsättning är att ändra lagen så att elever får välja en skola även i en annan kommun. Vidare ska det vara kommunernas skyldighet att ge skolor i utsatta områden extra resurser för att hindra utslagning av elever. En magnetskola sätter sin prägel på hela stadsdelen en bra och populär skola är positiv för hela omgivningen. I har dessa planer redan satts i verket på initiativ av . Skolor i förorter som , och har fått profilklasser i matematik och naturorienterande ämnen. Klasserna har blivit mycket populära bland matematikintresserade elever och är nu överfulla. Även elever från innerstaden har valt att studera där. Förbättring av skolans arbetsmiljö och elevernas hälsa Skolan är största arbetsplats. Trots att svenska skolelever omfattas av arbetsmiljölagen, så har brister i skolans arbetsmiljö avslöjats, både när det gäller den psykosociala och den fysiska arbetsmiljön. Allergiframkallande skollokaler, bullriga miljöer och olycksdrabbade skolgårdar är exempel på problem i den fysiska arbetsmiljön. Än mer skrämmande är att så många elever är utsatta för våld och mobbning i skolan. Det är ett problem som måste tas på djupaste allvar. För är det självklart att även elever och lärare ska ha en arbetsplats som uppfyller kraven på en acceptabel arbetsmiljö. Under skolåldern grundläggs många av de vanor som får bestående effekter för hälsan, som mat- och motionsvanor. Undervisningen måste ta sin utgångspunkt i ett positivt och hälsofrämjande perspektiv även om man inte ska blunda för de risker som finns i elevernas omvärld. Övervikt är ett problem som ökar bland unga människor. Utredningen dubbla spår till elevhälsa visar att andelen överviktiga har ökat från till . Övervikt inverkar negativt på rörelseförmågan och kan leda till en rad allvarliga sjukdomar som högt blodtryck och diabetes. Det är viktigt att eleverna dels får undervisning om kost och motion, dels i stor utsträckning får tillfälle att röra på sig under skoltid. Ämnet idrott och hälsa har det största ansvaret för en undervisning i form av fysiska aktiviteter och får därför inte teoretiseras. Läroplanen måste formuleras så att det klart framgår att ämnet idrott ska ge eleverna möjlighet till regelbunden motion. ser med allvar på att tillgängligheten när det gäller alkohol och narkotika tycks ha ökat. Informationen om alkohol, narkotika och tobak måste göras mer effektiv. Undersökningar visar att både rök- och alkoholdebuten sker allt längre ned i åldrarna. Dessutom tycks den negativa attityden till narkotika ha luckrats upp hos en del ungdomar. Det är nödvändigt att kampen mot alkohol, narkotika och tobak intensifieras. efterlyser därför en nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak ska intensifieras. Missbruk, ätstörningar och självmordsförsök är de mest drastiska yttringarna av ungdomars ångest och dåliga självförtroende. 150 ungdomar tar livet av sig . Den komplexa problematik som finns i ungdomsvärlden och i samhället i stort är inte något som skolan på egen hand kan lösa. Men i en skola med god arbetsmiljö och respekt för varandra, där varje elev är sedd, finns möjligheten att stödja eleverna i sin personliga utveckling, både i och utanför undervisningen. En god skola kan i bästa fall förebygga och förhindra tragedier. Behovet att få reflektera över identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet är stort bland ungdomar. är utbudet av information om dessa frågor stort genom medier som tidningar, teve och Internet. Det är viktigt att skolan utgör en arena för fördjupade samtal kring sex och samlevnad och ger eleverna möjlighet att ta ställning i dessa frågor. En öppen och saklig diskussion kring dessa frågor ska också syfta till att skapa ett klimat på skolan där sexuella trakasserier och kränkningar är främmande. kvalitetsgranskning 1999 av sex- och samlevnadsundervisningen visar att skolorna får dålig vägledning i de nationella styrdokumenten när det gäller undervisning om sex och samlevnad. Målskrivningar i läroplanen är betydelsefulla för möjligheten att avsätta resurser, formulera mål för det lokala arbetet och bedöma kvalitet och resultat. föreslår därför att det införs mål i läroplanen som närmare definierar området sex och samlevnad. Kvalitetsgranskningen tyder också på att det behövs ett skifte från fokus på risker till ett mer främjande perspektiv där både flickor och pojkar får möjlighet att integrera sexualiteten som en god kraft. Granskningen visar också att området jämställdhet behöver få en tydligare plats i undervisningen. Inrätta en nationell skolinspektion behöver en nationell skolinspektion för att kraftigt stärka statens utvärdering och uppföljning av skolans resultat. Detta har visat sig nödvändigt efter den olyckligt genomförda kommunaliseringen av skolan. Kommunaliseringen har misslyckats. Staten har inte varit tydlig i sina mål och statens utvärderingsinstrument är otillräckliga. Utvärdering och mål har överlämnats till lokala nivåer där lokala politiker satt upp politiska mål för skolan och fattat beslut som de professionella borde ha fattat. Kommunala skolor bör göras fristående från kommunpolitikerna. Med en skarpare nationell utvärdering behövs inte kommunala beslutsfattare som ett led mellan den nationella läroplanen och den enskilda skolan. anser att det är fel att både ska utveckla skolan och vara rådgivande organ till kommunerna som verket är den instans som följer upp kvaliteten i skolan. Det är en mycket svår uppgift att vara stödjande och rådgivande mot den man kritiskt ska granska och kontrollera. () senaste granskning av tillsynsfunktion visar att inte klarar av uppgiften. RRV anser att inte har prioriterat tillsynsuppgiften tillräckligt och har utövat tillsyn inom områden som inte är särskilt viktiga. har inte tagit tillräckligt många egna initiativ och har inte varit normerande och aktivt lagtolkande. föreslår en uppdelning av de uppgifter som ligger hos . behåller sin stödjande och rådgivande roll och sina utvecklingsuppgifter. skapas en ny myndighet för att stärka statens roll i utvärderingen av skolans resultat en nationell skolinspektion. Nationella skolinspektionen ska granska kvaliteten i såväl kommunala som fristående skolor, säkerställa likvärdighet i bedömningen av nationella prov och det nationella betygssystemet. Nationella skolinspektionen ska också vara den myndighet som utfärdar respektive drar in den lärarlegitimation som föreslår ska inrättas. Fristående skolor Inget är viktigare för att ge människor jämlika livschanser än en skola där alla har goda möjligheter att utvecklas. En liberal skolpolitik utgår från den enskilda elevens behov, och valfrihet är ett honnörsbegrepp. Vissa elever föredrar fristående skolor framför kommunala, och friskolor utgör därför ett viktigt komplement. Föräldrar och elever ska kunna välja mellan offentliga och enskilda förskolor. ESO-gruppen, en kommitté under , har i sin rapport bildar skola visat att fristående skolor höjer kvaliteten på de kommunala skolor som ligger i närheten. Konkurrenssituationen gör att de skolorna erbjuder en bättre utbildning. Vem som är huvudman för skolan säger inte automatiskt något om kvaliteten. En skola behöver inte vara sämre, men mångfald och konkurrens är bra för alla. Mer mångfald inom utbildningsväsendet behövs även för att stimulera kvalitet och pedagogisk utveckling. De enskilda alternativen behöver bli betydligt fler och de ska kunna konkurrera med de offentliga skolorna på ekonomiskt lika villkor. Regeringen har skickat en blivande proposition på remiss till Lagrådet om förändrade villkor för fristående skolor. Förslaget kommer att begränsa det fria valet av skola. Regeringen vill låta kommunerna bestämma i alla viktiga beslut som rör friskolor. De vill tillsätta en nämnd med kommunrepresentanter som ska fatta beslut om etablering av friskolor. Därmed ökar politikernas möjligheter att stoppa friskolor. anser att det är felaktigt att kommunen ska få bestämma om den ska utsättas för konkurrens och anser att besluten i stället måste fattas av en neutral part som . Ett annat allvarligt slag mot friskolorna är att aktiebolagsformen i princip förbjuds enligt regeringens förslag. Regeringen vill därmed stoppa de friskolor som just nu växer snabbast. Det blir, om det förverkligas, ytterligare ett hinder mot förnyelse av svenskt skolväsende. Experterna i konstaterade att det finns fördelar med friskolor som är aktiebolag, eftersom de har en öppen redovisning. har eventuella vinster inte varit högre än en normal bankränta och har gått tillbaka in i verksamheten. Kommittén konstaterade att problemet för friskolorna inte är för stora vinster utan snarare att få fram pengar till investeringar. säger också nej till att kommunerna ska få skära ner bidragen till friskolorna . Principen ska vara att villkoren för kommunala skolor och friskolor ska vara så lika och rättvisa som möjligt. säger däremot ja till vissa andra delar av lagrådsremissen, som kravet på att även friskolor ska ha behöriga lärare och det utbyggda förbudet mot elevavgifter. anser att satsningar måste genomföras så att valfriheten och mångfalden i utbildningen ökar. Intresset för utbildningar i fristående skolor är mycket stort. Särskilt intressant är att flera skolor lyckats locka många sökande till utbildningar som i den kommunala skolan är mindre eftertraktade. Dessa skolor har ofta nya idéer som de förmår förverkliga och lyckas inte sällan med pedagogisk förnyelse. Det finns flera fristående skolor som har en speciell inriktning mot elever i behov av särskilt stöd. Ett exempel är är friskolan i för elever med ADHD. Den erbjuder en utbildning som kringliggande kommunala skolor inte kan erbjuda och är därför mycket uppskattad. Det finns också en fristående grundskola i med speciell inriktning på elever med dyslexi. En lag för fristående skolor måste utformas så att kommunalt godtycke inte tillåts vara avgörande för om en fristående skola ska godkännas, och reglerna för ekonomisk ersättning måste bli så tydliga att skilda tolkningar i kommunerna inte är möjliga. Förskolan en del av det livslånga lärandet Att vårda lusten att lära ska vara ledstjärna inom utbildningspolitiken. Kunskapen om människors inlärningsförmåga är stor och vi vet att inlärningskapaciteten är som störst innan barnen har uppnått skolåldern. För barn är lek lärande och lärande lek. Det är nyfikenheten som för oss människor vidare. Förskollärare När förskolan nu har ett större pedagogiskt ansvar än tidigare är det oerhört viktigt att det är utbildad personal som har huvudansvaret för verksamheten. Våra förslag om hur förskollärarnas kompetens ska tas tillvara ingår i den separata motionen om läraryrket. Tydliga mål för förskolan För både elever och lärare är det viktigt att det finns klara mål med verksamheten. Det bör vara två typer av mål. Den ena uppsättningen mål ska ange inriktningen på förskolans pedagogiska verksamhet och uttrycka en önskad kvalitetsutveckling mål att sträva mot. Den andra uppsättningen mål ska uttrycka vad varje barn ska ha uppnått när det lämnar förskolan. Sådana mål att uppnå saknas i förskolan men finns för och alla andra skolformer. anser att det ska utarbetas mål att uppnå också för förskolan. Att inte ha klart uppställda mål försvårar resultatuppföljningen av verksamheten. Det är självklart att en förskola med höga ambitioner också har ett ansvar för att vissa resultat uppnås . Barnen i centrum liberalerna stöder att alla barn erbjuds plats i den allmänna förskolan med verksamhet c:a . Med ökad pedagogisk inriktning inom förskolan är det extra viktigt att alla barn får denna möjlighet att utvecklas. Att delta i en pedagogisk verksamhet redan från tidig ålder ger alla barn stora möjligheter till individuell utveckling. Det ger också en extra möjlighet för skolan att på ett tidigt stadium uppmärksamma barn med särskilt behov av stöd. Barn med läs- och skrivsvårigheter får större möjligheter att lära sig läsa och skriva om deras problem uppmärksammas tidigt i livet. Barn med svenska som andraspråk ges också en större möjlighet att lära sig svenska före skolstarten om de deltar i den pedagogiska förskolan. För att en läroplan ska ha effekt måste det finnas individuellt uppsatta mål för vad ett barn ska uppnå i skolan. Sådana mål saknas ofta i dagens förskola. För både elever och lärare är det viktigt att det finns klara mål med verksamheten. Det bör vara två typer av mål. Ett mål som anger inriktningen på förskolans pedagogiska verksamhet och uttrycker en önskad kvalitetsutveckling (mål att sträva mot). Det andra målet ska utgå från det enskilda barnets förutsättningar och med hänsyn till dessa uttrycka vad barnet ska ha uppnått när det lämnar förskolan (mål att uppnå). Pedagogiskt inriktad allmän förskola Den nya allmänna förskolan ska skilja sig från heldagsbarnomsorg, genom att vara mer strukturerad och målinriktad. ska den allmänna förskolan vara rolig för barnen och stimulera deras nyfikenhet och lust att lära genom lek. I regeringens förslag beskrivs inte den nya allmänna förskolans mål på ett tydligt sätt. ser det som viktigt att den allmänna förskolan bedriver en medveten och planerad pedagogisk verksamhet och inte bara består av gratis barnomsorg. De föräldrar som bara utnyttjar den allmänna förskolan och i övrigt har annan barnomsorg, måste också garanteras god kvalitet. föreslår därför att det i läroplanen utformas en särskild beskrivning av vilka mål den allmänna förskolan ska uppnå. Samarbete mellan förskola och föräldrar Föräldrarna har det yttersta ansvaret för sina barns fostran och utveckling. Förskolans betydelse som kompletterande funktion till föräldraansvaret har dock blivit viktigare. Förskolans arbete med barnen ska därför ske i nära samarbete med föräldrarna. För föräldrarna är förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen viktiga mötesplatser där de träffar andra föräldrar och har tillfälle till kontakt med personal som möter deras barn . Alla föräldrar har rätt att förvänta sig att barnet ska få en god omsorg och kunna tillägna sig kunskaper och färdigheter i förskolan. Alla familjer är olika och har olika traditioner. Det är därför viktigt att personalen inom förskolan har utbildning och kunskap för att kunna tolka och förmedla viktig information, som både familjen och personalen behöver för ett gott samarbete. Det är också centralt i detta sammanhang att samarbetet mellan föräldrar och personal ständigt utvärderas. För att barn och föräldrar ska kunna ha ett reellt inflytande i förskolans verksamhet ska varje förskola vara tydlig i fråga om mål, innehåll, arbetsformer samt ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. () () () () () () () ()