mot · GO02Ub45 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub45av , ()med anledning av prop. 2000/01:107 Bidrag vid korttidsstudier och vissa andra studiestödsfrågorFörslag till riksdagsbeslut1. avslår regeringens förslag till förändringar i lagen(1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomUtbildningsdepartementets verksamhetsområde samt till ändringar isekretesslagen (1980:100) och inkomstskattelagen (1999:1229).2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en skyldighet bör införas för (), att betala straffavgift till studenter som inte får sina studiemedel itid.3. begär att regeringen återkommer med ett förslag om utvidgadedispensmöjligheter när det gäller den så kallade tolvterminersregeln.SammanfattningRegeringen lämnar flera förslag avseende studiemedelssystemet. Blandannat föreslås att reglerna för äldre studenters möjligheter att ta nyastudielån görs mer enhetliga och att vissa tekniska förändringar görs avstudiestödslagen med anledning av ny terminologi i inkomstskattelagen.Dessa mindre justeringar tillstyrks av Folkpartiet.Folkpartiet avvisar däremot med kraft propositionens huvudförslag om attLandsorganisationen, LO, och , ,skall anförtros uppdraget att fördela bidrag till studerande vidkorttidsstudier.Det är en förvaltningsuppgift som inte bör ankomma på fackligaorganisationer att handha. Tanken påminner om nykorporativism, och omriksdagen går på samma linje som regeringen kan det innebära betydanderisker från rättssäkerhetssynpunkt. Att förslaget i denna del inte harremitterats till Lagrådet är också uppseendeväckande.Riksdagen bör dessutom, enligt mening, tillkännage förregeringen betydelsen av generösare bestämmelser när det gäller möjlighetenatt bevilja dispens från den tolvterminersregel som gäller för beviljandeav studiemedel. Det är viktigt inte minst för studenter vid långahögskoleutbildningar samt forskarstuderande.Ett liberalt studiestödssystemFolkpartiet har vid ett flertal tillfällen, i bland annat riksdagsmotioner,pekat på behovet av reformer av det svenska studiemedelssystemet. Dethar handlat om att införa principen "peng per poäng" - det vill säga attfler avklarade poäng leder till en successiv upptrappning av studiestödet.Fribeloppsgränserna måste höjas och avskaffas så att det lönar sigockså för studenter att arbeta.Effektiviteten hos , , i syfte atttillförsäkra landets studenter god service och hög tillgänglighet vid blandannat utbetalning av studiemedel, måste skärpas. krävde i sinmotion (2000/01:Fi16) med anledning av revisorersårsredogörelse att detta organ borde utöka granskningen av CSN:sverksamhet. Ett sätt att främja effektivitet vore, enligt mening,attinföra en skyldighet för myndigheten att betala ut en straffavgift till destudenter som inte får sina studiemedel . Motsvarande regel gäller idagför dem som inte sköter sina återbetalningar av studiemedel på utsatt datum.I vårt senaste budgetförslag föreslog vi också en höjning av totalbeloppetmed för alla. Studenternas ökade kostnader undernittiotalet har inte motsvarats av en motsvarande höjning av studiemedlen.Folkpartiet har också föreslagit att det särskilda vuxenstudiestödet vid vissaandra utbildningar bör ersättas med vanligt studiestöd. Det är viktigt att vuxnastuderande behandlas lika. Det är orimligt att två vuxenstuderande på sammautbildning har olika regler; den ene måste låna medan den andre kan studeramed bidrag. Alla vuxenstuderande bör i stället omfattas av detallmänna studiestödssystemet, där möjlighet till högre bidragsdel redan finnsvid gymnasiestudier och grundläggande studier.Förändringar av vissa regler beträffandestudiestödetRegeringen föreslår fyra förändringar när det gäller, primärt, dettraditionella studiestödet. För det första skall vid bedömningen av om enstuderande som är eller äldre har rätt till studielån tidigare studielånför studier på lägre nivå endast räknas in i viss utsträckning. För det andraskall en teknisk justering, en följdändring av inkomstbegreppet, göras istudiestödslagen med anledning av de nya termer och uttryck somanvänds i inkomstskattelagen.För det tredje skall övergångsbestämmelserna till studiestödslagenkompletteras med regler som gör att det inte är möjligt för en studerande attunder uppbära olika former av studiestöd. För det fjärde villregeringen införa en ny övergångsbestämmelse i studiestödslagen för attunderlätta för vissa högskolestuderande som får studiemedel enligt såväl degamla som de nya bestämmelserna om studiestöd.De tre förstnämnda förslagen tillstyrks av . Regeringens fjärdeförslag, som innebär att en ny övergångsbestämmelse införs istudiestödslagen, behöver emellertid kompletteras. Bestämmelsen innebär attstudiemedel efter skall kunna lämnas enligt nuvarande reglerom längsta tid för studiemedel, om vissa förutsättningar är uppfyllda. För detförsta skall högskolestudier med studiemedel ha påbörjats före den 1 juli2001. För det andra skall den studerande ha bedrivit annanhögskoleutbildning med studiemedel innan dess.Folkpartiet anser att det är utmärkt att de regler som tidigare gjorde detsvårt för studenter att slutföra sin utbildning, om de först hade studerat etteller flera andra ämnen och därefter påbörjat en längre högskoleutbildning,förändras. Dessa negativa följder förutsågs inte när tidigare togställning till förslaget om nytt studiestödssystem.Ja till generösare dispensreglerSamtidigt är det viktigt att denna typ av problem inte kan uppstå också iframtiden med det nya studiemedelssystemet. Någon indikation på attregeringen har insett detta problem i det nya studiestödssystemet gerpropositionen inte. Enligt mening skall det också när det nyasystemet har trätt i full kraft vara möjligt för CSN att vara relativtgeneröst när det gäller att bevilja dispenser till studenter som har någoneller några terminer kvar av sin utbildning men som har kommit upp i detstipulerade maximala antalet studiemedelsberättigade terminer - tolvstycken. Resultatet kan annars bli misslyckade studier och personligatragedier. En förutsättning för dispens bör dock vara att studentenaccepterar att återbetalningarna sker med belopp som garanterar att lånenblir betalda.En annan grupp som drabbas hårt av att dispensmöjligheterna förstudiemedel har skärpts är landets forskarstuderande. Möjligheterna attstudera vid forskarutbildningen med hjälp av studiemedel har till följd av den"reform" av forskarutbildningen som genomfördes under förreutbildningsministern kraftigt reducerats. Det är ett av skälen tillattantagningen av doktorander främst inom humaniora och samhällsvetenskaphar fallit drastiskt. Åtskilliga forskarbegåvningar, med stort intresse ochfallenhet för forskning, har inte kunnat antas på grund av de nya rigidabestämmelserna. Det är ett slöseri med mänskliga intellektuella resurser ochen avsaknad av respekt för enskilda människors kunskapssökande. Folkpartietanser att "doktorandreform" i sin helhet bör rivas upp. Som en följdav det bör det även framöver vara möjligt att, åtminstone till viss del,finansiera forskarstudier med studiemedel. I praktiken innebär det attdispensmöjligheterna för landets doktorander också bör vara mera generösaän enligt dagens system.Folkpartiet föreslår att regeringen återkommer med ett förslag omutvidgade dispensmöjligheter när det gäller tolvterminersregeln. Utvidgaddispensmöjlighet skall kombineras med avtal om ökade återbetalningsbelopp.Nej till nykorporativismI budgetpropositionen (prop. 2000/01:1, utgiftsområde 15) aviseraderegeringen att den skulle återkomma med förslag till lagändringar somflyttar ansvaret för att fördela bidrag vid korttidsstudier från , , till , , ochTjänstemännens , . Med korttidsstudier avsesviss, mycket begränsad utbildning i exempelvis studiecirkel eller kurs vidfolkhögskola för vilken studiemedel inte kan utgå. Det kräver, enligtregeringen, en ändring i lagen om överlämnande av förvaltningsuppgifterinom verksamhetsområde samt primärtföljdändringar i sekretesslagen och inkomstskattelagen.Folkpartiet avvisar bestämt dessa förslag. Regeringens förslag betyder atten förvaltningsuppgift, som innebär myndighetsutövning mot enskild, skallöverlämnas till två fackliga intresseorganisationer. Tanken påminner omnykorporativism och kan medföra betydande risker frånrättssäkerhetssynpunkt för enskilda människor. Propositionen väcker farhågorinför framtiden. Myndigheter och fackföreningar har skilda roller som justskall hållas åtskilda.Uppseendeväckande är också att regeringen har valt att inte remitterapropositionen till Lagrådet för att inhämta dess uppfattning. Vissa av delagförslag som lämnas är sådana att Lagrådets yttrande normalt bör inhämtas,konstaterar regeringen själv. Skälet till att regeringen ändå väljer att intelåtaLagrådet yttra sig är att förslagen inte är "lagtekniskt komplicerade" och attde har "ett begränsat tillämpningsområde" (propositionen, s. 14). Folkpartietunderkänner regeringens argumentering och uppfattning på denna punkt.Huruvida uppgifter som gäller myndighetsutövning mot enskild skallflyttas från en statlig myndighet till två intresseorganisationer är en fråga avstort principiellt värde, som Lagrådet borde ha getts tillfälle att närmareanalysera och inkomma med synpunkter på. Inte minst hade det varitintressant att få reda på om Lagrådet anser förslagen inte vara "lagteknisktkomplicerade" och ha "ett begränsat tillämpningsområde". Att så inte harskett ger intryck av arrogans och bristande respekt för konstitutionella regler.Folkpartiet kräver att förslaget, innan det behandlas i utskottet, remitterastillLagrådet för dess hörande.Ansvaret för att fördela studiestöd till korttidsstudier bör, i likhet med vadsom var fallet tidigare, handhas av CSN och omfattas av samma regler somgäller studiestöd i övrigt.Stockholm den 5 april 2001Ulf ()()()