mot · GP02T253 · 2001-10-05 00:00:00 — Inspektionsverksamheten har huvudsakligen koncentrerats till kontroll av bestämmelser och teknisk utrustning. Erfarenheterna från de flesta haverier tyder på att det inte är tekniska fel som vanligen förorsakar haverier utan i stället handhavandefel. För teknisk utrustning skall inga svenska särbestämmelser gälla utan samma regelverk tillämpas som inom övriga EU-stater. tillhör också statens åtagande inom sjösäkerheten. Olika statliga myndigheter har tidigare deltagit i sjöräddning utan speciella kostnader. Så är inte fallet . Telias kustradio och framför allt försvarets helikoptrar belastar budget med en ökande kostnad. har bindande åtagande att upprätthålla sjöräddningsberedskap med helikopter, men i en krympande försvarsbudget och med genomförda förbandsnedläggningar har detta blivit allt svårare. Helikopterberedskapen upprätthålls även för andra ändamål i samhället och för sjöfart som inte berör . Det är därför inte rimligt att kostnaden skall drabba sjöfarten på svenska hamnar. En översyn bör därför göras av den svenska organisation och kostnadsfördelning. 16 hamn Hamnen i har en särställning bland svenska hamnar eftersom all kvarvarande linjetrafik nu koncentrerats dit. Denna trafik är viktig för industri och bör därför ges bra utvecklingsmöjligheter. Den statliga farledstaxan skapar stora svårigheter för att utveckla transittrafik till andra hamnar i , något som är viktigt för hamnens möjlighet att utvecklas. Det nya, större linjetonnaget kräver dessutom en omfattande breddning av farleden. Det är därför glädjande att ett avtal om farledsutbyggnad nu kunnat träffas med Hamn. Överenskommelsen innebär dock att andel av kostnaden skall lånefinansieras, vilket innebär framtida högre farledsavgifter. har tidigare haft en fond för att täcka framtida investeringsbehov. Denna fond har till stor del betalats just av den tunga trafiken på som behöver farledsutbyggnaden. De investeringsmedel som sjöfartsnäringen därigenom tidigare inbetalat till , och som utan riksdagsbeslut indragits av regeringen, bör därför återföras till för att undvika kommande kraftiga ökningar av farledsavgifterna. 17 Fritidsbåtar I budget finns utgifter beräknade för fritidsbåtsändamål m.m.. Denna anslagsbeteckning är helt vilseledande. Anslaget är i själva verket en sorts restpost för kostnader som inte kunnat fördelas på annat sätt. I beloppet ingår t.ex. utmärkning av riksgräns, regionalpolitiskt motiverad fyrbemanning, helikopterberedskap etc. De redovisade kostnaderna är anmärkningsvärt höga och de tjänster som tillhandahålls t.ex. mindre farleder och sjöräddningstjänst är oftast inte anpassade till fritidsbåtarnas behov. Så finns t.ex. både enskilt finansierade sjökort, såväl som fyrdrift och utprickning på vissa platser till väsentligt lägre kostnader än de anger. En fortsatt rationalisering av arbete förefaller angelägen och de besparingsmöjligheter för detta anslag som redovisar i budgetmotionen förefaller helt rimliga att uppnå. Vi anser att behov av något allmänt båtregister inte föreligger. Regeringen har inte kunnat redovisa några problem som skulle lösas med hjälp av ett sådant register. Det nuvarande privata båtregistret fyller väl sin funktion och har inte de nackdelar bl.a. i form av olaga förvärvsmöjligheter och ytterligare statliga avgifter som det tidigare statliga registret hade. () Tom () () () () () () () Per () () ()