mot · GP02So303 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So303av m.fl. (c)En mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård 1 Sammanfattning Vården och omsorgen ska utgå från den enskilda människans behov och utövas i enlighet med patientens önskemål och aktiva val. Människors förmåga att skaffa sig kunskap om och påverka sitt hälsotillstånd ska vara vägledande för organisationen av hälso- och sjukvården. Alla ska ha möjlighet att, utifrån sina behov, välja personlig kontakt, vårdinrättning och omsorgsform. Enskilda människors ekonomiska förutsättningar får aldrig avgöra vårdinsatsen. Hälso- och sjukvården ska finansieras med gemensamma medel. Den medicinska och tekniska utvecklingen ger förutsättningar för att mer vård och eftervård kan ske i hemmet. Avancerad sjukvård i hemmet bör utvecklas i samarbete med primärvården. Vården ska grundas på medicinsk kompetens och utövas i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Ojämlika levnadsvillkor ökar hälsoskillnaderna och därför måste folkhälsoarbetet vara en central del i allt samhällsarbete. Alla beslutsnivåer måste vara beredda att klarlägga riskfaktorer och ta ansvar för att förbättra miljön inom sitt ansvarsområde. Det lokala arbetet är betydelsefullt för att förebygga ohälsa. Satsningar på att få bort ohälsosamma miljöer minskar hälsoklyftorna. Därmed blir folkhälsoarbetet lönsamt både . Människor söker livskvalitet, som inte grundar sig på ekonomisk lycka utan snarare på välbefinnande. När människor har makt över sina liv och ser möjligheter till förändringar är risken för ohälsa mindre. Därför ska allt politiskt arbete genomsyras av hälsoaspekter. Ett decentraliserat samhälle, som grundas på människors aktiva deltagande, ger de bästa förutsättningarna att minska ohälsa. Patienter har rätt att bemötas med respekt och värdighet. Många människor känner att de inte har mod eller tillräcklig kunskap för att kunna ifrågasätta eller signalera att de är missnöjda eller inte har bemötts med respekt. Rätten att bemötas med värdighet måste alltid gälla. Hälso- och sjukvården måste alltid vara lyhörd för medborgarnas önskemål och signaler. har gått i spetsen för att öka anslagen till landsting och kommuner. Pengarna från försvarsöverenskommelsen är det senaste initiativet som visar att det går att prioritera vård och omsorg. Genom centermiljarderna, sammanlagt 8 miljarder åren 20022004, görs nu viktiga satsningar på primärvården, till vård och omsorg om äldre, till hjälp för psykiskt sjuka och till att korta köerna och öka mångfalden. Vi går vidare mot en mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård och presenterar förslag. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 16 2 Innehållsförteckning 18 3 Förslag till riksdagsbeslut 19 4 Inledning 21 5 Folkhälsa 21 6 Regional och social klyvning 22 7 Vård- och omsorgspolitik 22 7.1 Hälso- och sjukvård 22 7.2 Områden aktuella för utveckling 23 7.3 En mer hälsoinriktad sjukvårdspolitik 23 8 förslag 24 8.1 Strategi för folkhälsoarbetet 24 8.1.1 Tydligare folkhälsosyn i lagstiftning 25 8.1.2 Forskning kring social gemenskap 25 8.1.3 Alkohol, tobak och narkotika 26 8.1.4 Ätstörningar 27 8.2 Patientperspektivet 27 8.2.1 Etik 27 8.2.2 Patientmakt 28 8.2.3 Öppna kvalitetsregistren för medborgarna 28 8.2.4 Patientanpassa vårdens journaler 29 8.2.5 Second opinion 29 8.3 Förbättrad tillgänglighet 29 8.3.1 Vårdgaranti 29 8.3.2 Tillgänglighetsgarantin 30 8.3.3 Platsgaranti på BB 30 8.3.4 Permanent finansiell samordning 30 8.4 Ökad mångfald 31 8.4.1 Stoppa stopplagen 31 8.4.2 Lättare att få F-skattsedel 31 8.4.3 Längre avtalstider 32 8.4.4 Samverkansavtal 32 8.4.5 Bättre uppföljningssystem 33 8.5 Läkemedel 33 8.5.1 Alternativ medicin 33 8.6 Rehabilitering 34 8.7 Nationellt hälsonät 37 8.8 Biomedicin 38 8.9 Personal 39 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mål för hälso- och sjukvården. begär hos regeringen förslag till ett hälsojusterat BNP-mått. begär hos regeringen förslag om att utveckla metoder för hälsokonsekvensanalyser. begär hos regeringen förslag till ett vidgat kvinnoperspektiv i folkhälsoforskningen. begär hos regeringen översyn av lagstiftningen som reglerar insatser av folkhälsokaraktär. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om initierandet av ett forskningsprogram om den sociala gemenskapens betydelse för folkhälsan. begär hos regeringen förslag om att undantaget i tobakslagen, 4 §, som tillåter rökning i restauranger och kaféer tas bort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om öppna kvalitetsregister. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om patientanpassade journaler i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag till utvidgad second opinion. begär hos regeringen förslag om införandet av en nationell vårdgaranti i enlighet med vad i motionen anförs. begär att regeringen lägger fram förslag om införandet av en tillgänglighetsgaranti i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om platsgaranti på BB, som innebär att föräldrarna senast före beräknad nedkomst vet vilket BB de skall åka till. beslutar att upphäva stopplagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglerna för F-skattsedel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om längre avtalstider i upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkansavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre uppföljningssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett uppdrag till av medicinsk metodik (SBU) att utforma förslag till alternativa behandlingsmetoder. begär hos regeringen att riktade resurser avsätts för att bygga upp ett och för att möjliggöra egna forskningsprojekt inom alternativmedicin. begär hos regeringen en utredning gällande alternativmedicinska metoder. begär att regeringen lägger fram förslag om förbättring av patientens rättigheter att välja behandlingsmetod. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra lagstiftningen för alternativmedicinska behandlingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att myndigheterna samordnas så att den enskilde får en handläggare att hålla kontakt med, oberoende av vilken sektor som är huvudfinansiär.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att växla passivt stöd mot rehabiliteringsersättning senast efter tre månaders sjukskrivning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förlänga gränsen för rehabiliteringsersättning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en individuell behandlingsplan för rehabilitering genom lagfästa rättigheter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gemensamma nordiska insatser för att utveckla telemedicinen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett hälsonät. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om personalförsörjningen inom vård och omsorg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade möjligheter till kompletterande utbildning för invandrare verksamma inom hälso- och sjukvårdsområdet. 1 Yrkande 15 hänvisat till SkU. 2 Yrkandena hänvisade till SfU. 4 Inledning Trygghet är inte enbart en fråga om ekonomisk trygghet, utan omfattar i hög grad även miljön i både fysisk och psykisk mening, välbefinnande och trivsel i vardagen, i boendet, i barn- och ungdomsåren, i skolan och utbildningen, i arbetslivet och när man blir äldre. För den enskilda människan handlar trygghet om hälsa och livskvalitet. För att kunna förverkliga sina drömmar behöver människan ha hälsan och må bra. Hälsa är mycket mer än ett medicinskt begrepp. Det omfattar hela människans upplevelse av sin egen situation. Ett hälsoperspektiv på livskvalitet innebär andra faktorer än de rent medicinska, exempelvis den fysiska miljöns utformning samt strävan att minska stress och lindra konflikter. Förbättrad folkhälsa är ett angeläget rättviseprojekt för att motverka de ojämlika villkoren och förutsättningarna vad gäller hälsa. Många känner stor uppgivenhet och upplever att de har starkt begränsade möjligheter att påverka sin livskvalitet. Livskvaliteten är dock avgörande för allas hälsa och välbefinnande. I takt med ökande stress ökar också riskerna att individen drabbas av utbrändhet, av ohälsa och av utslagning. Folkhälsoarbetet måste förbättras så att alla stimuleras till en sund livsföring. Samhället måste stärka individen så att den enskilde kan bestämma över sin vardag och styra över sin tid. Det handlar också om att förändra attityder och synsätt så att förebyggande hälsoarbete blir en lika viktig del i vardagen som arbete och produktion. Rehabiliteringsinsatser skall inte vara beroende av ålder, kön, funktionshinder eller var personen bor. Alla sjukdomsgrupper skall ges tillgång till rehabilitering, även de som har lång rehabiliteringstid och liten möjlighet att återgå till arbete. Den enskilde skall ges ökat inflytande över rehabiliteringsprocessen. 5 Folkhälsa Kunskapen om samband mellan livsvillkor och hälsa ökar. Medvetenheten om livsstilens betydelse för olika sjukdomstillstånd blir större och större. Det finns en allt större medvetenhet om att en god folkhälsa är en gemensam utmaning för alla samhällssektorer. Folkhälsa är ett gemensamt ansvar. Det handlar om att stärka den sociala gemenskapen och tryggheten, att den enskilde ska ha makt över sitt liv. Det handlar om social och ekonomisk rättvisa, om en god miljö som också har utrymme för återhämtning. Det handlar om arbete och om framtidstro. Vi måste formulera mål för folkhälsoperspektivet bortom de materiella. Folkhälsoinsatser handlar både om att förebygga sjukdom och att främja hälsa. De insatser som medborgarna gör själva som enskilda individer, som föräldrar, bland släkt och vänner, inom frivilliga organisationer och som deltagare i det demokratiska vardagsarbetet är av stor betydelse för folkhälsoutvecklingen. Det är angeläget att samhället bedriver aktiva folkhälsoinsatser för att motverka kommersiella hälsohot. Samhället kan genom framsynta åtgärder underlätta för den enskilde att leva ett hälsosamt liv. 6 Regional och social klyvning För innebär en god folkhälsa friska människor och små skillnader i hälsa mellan olika grupper i befolkningen. För att effektivt kunna nå detta är det angeläget att kunna följa hälsoläget, utveckla kunskap om såväl hälsans som ohälsans bestämningsfaktorer och sedan också genomföra åtgärder som behövs för att förbättra folkhälsan. har de regionala hälsoskillnaderna inte uppmärksammats i tillräcklig utsträckning. Det är därför angeläget att öka kunskapen om vad de stora geografiska skillnaderna i hälsa beror på och vilka samhällsinsatser som kan motverka och minska de geografiska hälsoskillnaderna. Ojämlika levnadsvillkor ökar hälsoskillnaderna bland medborgare och därför måste folkhälsoarbetet vara en central del i allt samhällsarbete. Alla beslutsnivåer måste vara beredda att kartlägga eventuella riskfaktorer och ta ansvar för att förbättra miljön inom sitt område. På detta sätt kan folkhälsoarbetet bli lönsamt både . 7 Vård- och omsorgspolitik Den solidariska skattefinansieringen av den svenska hälso- och sjukvården skall ligga fast anser . Vården och omsorgen ska kännetecknas av omtanke, värdighet och respekt. Primärvården, basen i svensk hälso- och sjukvård, måste fungera. Patientens eget inflytande skall öka och man ska kunna välja sjukhus i hela landet, om inte vården kan ges vid närmaste sjukhus inom angiven tid. Självbestämmande och valfrihet kräver en mångfald av vårdgivare, och alternativa driftsformer såsom t ex privata, kooperativa, ideella och offentliga bör därför stimuleras. 7.1 Hälso- och sjukvård Sjukvården är viktig för många människors möjlighet att leva ett gott liv. Den svenska hälso- och sjukvården är med internationella mått mätt av mycket hög kvalitet. Vi har mycket att vara stolta över. finns det brister som måste åtgärdas. Det kan vara försämringar av barns psykiska hälsa, om funktionshindrades svårigheter att få en tillfredsställande vård, om bristfälliga insatser för att motverka psykisk ohälsa, om att primärvården inte är bemannad för att klara av de stora anspråk som medborgarna har på den första vårdnivån o s v. När gick in i försvarsuppgörelsen 1998, var vår bestämda uppfattning att försvarsmiljarderna skulle omfördelas till vården, eftersom dess resursbehov är mest eftersatt. Därför tillförs nu vård och omsorg ytterligare . har aktivt påverkat vilka områden som är adekvata för insatser, allt utifrån lokala förutsättningar. 7.2 Områden aktuella för utveckling De nya resurserna skall hjälpa primärvården att utveckla sin förebyggande kompetens och nyckelroll. Den nära vården skall nå alla individuellt och patienten skall ha inflytande över vården. Distriktsköterskornas roll och framtidens sjukvård måste stärkas. Den psykiatriska vården skall utvecklas och förbättras. Landstingen och kommunerna skall i samverkan utveckla stödet till barn, ungdomar och vuxna med psykisk problematik. Landstingens omhändertagande av personer med neuropsykiatriska tillstånd skall förbättras. Tillgången till läkarmedverkan för psykiskt funktionshindrade i verksamhet skall säkras. Efter psykiatrireformen har antalet utslagna i ökat. Tankar om integration blev en verklighet av ohälsa, självmord och utanförskap. Säkra väl fungerande vårdkedjor inom äldrevården. Den medicinska kompetensen i särskilda boendeformer och i hemsjukvården skall förbättras. Läkarmedverkan i fråga om allmänmedicin och geriatrik skall garanteras. Kommunernas stöd till anhöriga bör förstärkas. Vårdens kvalitet i livets slutskede skall särskilt uppmärksammas. Självbestämmande kräver mångfald av vårdgivare, både privata, kooperativa, ideella och offentliga vårdgivare. Olika driftsformer skall stimuleras. 7.3 En mer hälsoinriktad sjukvårdspolitik De mest utsatta områdena inom hälso- och sjukvården har lyfts fram via centermiljarderna och ger förutsättningar för utveckling. går vi från mer traditionella vård- och omsorgssatsningar till en mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård. Människor söker livskvalitet som inte grundar sig på ekonomisk lycka utan snarare på välbefinnande. När människor har makt över sina liv och ser möjligheter till förändringar är risken för ohälsa mindre. Därför ska allt politiskt arbete genomsyras av hälsoaspekter. Ett decentraliserat samhälle, som grundas på människors aktiva deltagande, ger de bästa förutsättningarna att minska ohälsa. Ojämlika levnadsvillkor ökar hälsoskillnaderna och därför måste folkhälsoarbetet vara en central del i allt samhällsarbete. Alla beslutsnivåer måste vara beredda att klarlägga riskfaktorer och ta ansvar för att förbättra miljön inom sitt ansvarsområde. Det lokala arbetet är betydelsefullt för att förebygga ohälsa. Satsningar på att få bort ohälsosamma miljöer kan minska hälsoklyftorna. Därmed blir folkhälsoarbetet lönsamt både . har i denna motion valt att ta upp ytterligare områden inom hälso- och sjukvården, såsom bemötandefrågor, förbättrad tillgänglighet, ny teknik och forskning, ökad patientmakt, alternativa behandlingsmetoder, ökad mångfald, läkemedel samt den framtida personalförsörjningen inom vård och omsorg. 8 förslag Enligt innebär ett decentraliserat samhälle, som grundas på människors aktiva deltagande, de bästa förutsättningarna för att minska ohälsa. Maktlöshet försämrar hälsan. Ensamhet, osäkerhet och utanförskap skapar miljöer som har negativ inverkan på människors fysiska och psykiska välbefinnande. Trygghet, tillit, rättvisa, respekt, medbestämmande och belöning som motsvarar den ansträngning man gör, innebär att människor känner ökad trivsel och livskvalitet. I ett samhälle, som är starkt centraliserat och med en utbredd maktlöshet bland många människor, förstärks hälsoskillnaderna. Ett decentraliserat samhälle ökar däremot förutsättningarna för människors inflytande och ger en överblickbar närmiljö som har stor betydelse för en positiv hälsoutveckling. Politiska beslut måste grundas på principen om en hållbar hälsoutveckling och att människor ges möjlighet att leva ett hälsosamt liv. Alla människor, både i stad och på landsbygd, skall har rätt till närhet till vård och omsorg, Människor skall oavsett kön, ålder och ekonomiska resurser erbjudas vård och omsorg av hög kvalitet på likvärdiga villkor. Mål för hälso- sjukvården är att den skall stärka människors trygghet genom att kunna erbjuda hög kvalitet och vara på lika villkor, samt gälla alla skeden i livet. Vård och omsorg skall erhållas var och en efter behov. Vad ovan anförts om mål för hälso- och sjukvården bör ges regeringen till känna. Ett målmedvetet folkhälsoarbete innebär att grundläggande strukturer i samhället måste förändras. Människors lika rätt och värde ska vara utgångspunkten. Maktlöshet försämrar hälsan. Samhället är starkt centraliserat och 1900-talets sociala ingenjörskonst har inte varit inriktad på att upptäcka funktioner som ger förutsättningar för social gemenskap, utan har till stor del ägnats åt det socioekonomiska synsättet. vill vända perspektivet och utgå från människan och den nära omgivningen. Ett decentraliserat samhälle ökar förutsättningarna för människors inflytande. En överblickbar närmiljö har stor betydelse för hälsans utveckling. Mekanismer och funktioner i det lokala samhället kan fungera som drivkrafter i folkhälsoarbetet. Enkla metoder för att skapa trivsel i närmiljön måste utvecklas. 8.1 Strategi för folkhälsoarbetet Folkhälsoarbetet bör genomsyra allt samhällsarbete och de politiska besluten grundas på principen om en hållbar hälsoutveckling och att människor ges möjlighet att leva ett hälsosamt liv. Ekonomisk tillväxt innebär inte med automatik förbättrad social utveckling, om stora grupper av befolkningen inte får del av de växande resurserna. Nationalräkenskaperna bör därför inkludera positiva respektive negativa effekter på folkhälsan, dvs. ett hälsojusterat BNP-mått. bör hos regeringen begära förslag om ett hälsojusterat BNP-mått. Folkhälsoarbetet måste utgå från den enskilde individen och dennes vilja. Det måste finnas en rimlig avvägning mellan det som anses folkhälsopolitiskt motiverat och människans önskan. Skillnaden i hälsoutveckling hos olika grupper kan förklaras med att människor har olika levnadsbetingelser. De sociala skillnaderna måste därför minska. De stora regionala skillnaderna i hälsa mellan människor i olika landsdelar och inom län och städer måste också minska. Även ojämlikheten i hälsa mellan kvinnor och män måste bli mindre. Det krävs ökade insatser för att uppmärksamma och förbättra kvinnors ogynnsamma hälsoutveckling. Folkhälsoarbetet ska också inriktas på att utveckla mekanismer för social gemenskap och integrering av funktioner i lokalsamhället. Ensamhet, osäkerhet och utanförskap skapar dåliga miljöer som har en negativ påverkan på människors fysiska och psykiska hälsa. Ofta är det enkla mekanismer eller träffpunkter som gör att människor känner ökad trivsel och därmed mår bättre. Ett lyckat folkhälsoarbete kräver fler aktörer och mer genomgripande sektorsöverskridande arbete. Alla beslutsnivåer måste vara beredda att göra insatser för att klarlägga riskfaktorer och för att förbättra miljön inom sitt ansvarsområde. vill betona vikten av arbetet på lokal nivå. Enskilda individer, föreningar, bostadsföretag, kommuner och landsting har alla möjlighet att påverka och förbättra den lokala miljön. Det behövs också mer systematiska åtgärder från statens sida för att folkhälsoarbetet ska få genomslag. Den nationella nivån har ett ansvar att utveckla strategier för preventiva åtgärder för enskilda sjukdomar och för att förändra grundläggande strukturer som påverkar folkhälsan. vill också betona vikten av att det före viktiga beslut görs en omfattande analys av vad beslutet kan få för betydelse för hälsoutvecklingen, motsvarande vad som görs på miljöområdet. Metoder för hälsokonsekvensanalyser bör utvecklas. bör hos regeringen begära förslag om att utveckla metoder för hälsokonsekvensanalyser. Kvinnoperspektivet i folkhälsoarbetet glöms ofta bort. Analyser av och forskning kring hälsoutvecklingen har ofta begränsats till specifika kvinnosjukdomar och psykiska problem. Folkhälsoarbetet måste vidgas för att belysa kvinnors situation ur andra perspektiv. bör hos regeringen begära förslag om ett vidgat kvinnoperspektiv i folkhälsoforskningen. 8.1.1 Tydligare folkhälsosyn i lagstiftning Det regelverk som bildar underlag för tillsyn av patientvården och som innehåller föreskrifter kring patientsäkerhet, har ingen motsvarighet i fråga om folkhälsoområdet. Medan exempelvis smittskyddslagen också reglerar insatser av befolkningskaraktär, finns inga motsvarande uppdrag vad gäller prevention och befolkning. efterlyser en översyn av lagstiftningen som reglerar insatser av folkhälsokaraktär. bör hos regeringen begära förslag om en översyn av lagstiftningen som reglerar insatser av folkhälsokaraktär. 8.1.2 Forskning kring social gemenskap anger i sitt slutbetänkande insatser för en utvecklad social gemenskap som en av huvudkomponenterna i framtidens folkhälsopolitik. En viktig del i folkhälsoarbetet är därför att utveckla mekanismer för social gemenskap och integrering av funktioner i lokalsamhället. Huvudsyftet med en framsynt folkhälsopolitik ska vara att underlätta för människor att leva ett bra liv. Samhällen med väl utvecklade sociala nätverk underlättar, skapar trygghet och värme och innebär därmed också att människor mår bättre. Och omvänt: Ensamhet, osäkerhet och utanförskap försvårar för människor att leva ett bra liv. Bristfälliga miljöer påverkar människors hälsa negativt, både fysiskt och psykiskt. Det moderna välfärdsbygget har i en rad avseenden präglats av omtanke för det materiella och det rationella. Olika saker som underlättat materiellt för individer har utvecklats (bostäder, transporter osv). Däremot har dess effektivitetstänkande och dess förmenta rationalitet inneburit lösningar som direkt utarmat befintliga och motverkat nya sociala gemenskaper. Familj, anhöriga och vänner har stor betydelse för hälsan. Det sociala stödet påverkar såväl det emotionella välbefinnandet som levnadsvanor typ rökning, alkoholkonsumtion samt kost- och motionsvanor. Medan politiken ägnat stort intresse åt materiella aspekter på social trygghet, har uppmärksamheten kring faktorer som skapar bättre förutsättningar för eller stärker det sociala kittet i samhället varit blygsam. Det kan i sin tur bero på att det allmänna inordnat social gemenskap i en privat sfär och därför betraktat den som ett område som utanför vad som politiken ska uppmärksamma. Likväl betyder det att politiken underskattat sina möjligheter att bidra med positiva insatser. är det uppenbart att social gemenskap är ett både underskattat och underförsörjt kunskapsområde. anser därför att bör initiera ett omfattande forskningsprogram om den sociala gemenskapens betydelse för folkhälsan. Enligt vår uppfattning behövs ny kunskap om social integration och vilka mekanismer som påverkar människors livsvillkor och levnadssätt. Forskningsprogrammet bör har ett underifrånperspektiv. Utgångspunkten bör vara det sociala livets stödjepunkter, familjen, de sociala nätverken och närmiljön. Det bör bland annat ta fasta på de informella strukturerna, frivilligheten, föreningslivet och folkbildningen. Det bör väva in kulturverksamheters betydelse, bl.a. när individer är självverksamma och aktiva. Forskningsprogrammet bör omfatta idéhistoriker, beteendevetare, medicinare, antropologer m.m. för att ge den tvärsektoriella kunskap som efterfrågas. Vad som ovan anförs om initierandet av ett forskningsprogram om den sociala gemenskapens betydelse för folkhälsan bör ges regeringen till känna.