mot · GP02Ub17 · 2001-11-07 00:00:00 — Fördelningen av bidrag skall ske enligt den fastställda resursfördelningsmodellen till alla skolor i kommunen samma regler för fristående som för kommunala skolor. Detta bidragssystem återspeglar en av de bärande idéerna bakom friskolereformen och är av fundamental betydelse för synen på likvärdighet mellan skolor i hela skolväsendet. I grunden handlar det om att en elev skall ha samma stöd av samhället för sin skolgång oavsett om han eller hon går i en fristående eller en skola. Detta får naturligtvis inte brytas med hänvisning till att kommunen har ett övergripande ansvar, administrativa kostnader eller kommunala verksamheter av olika slag. Av förarbetena till den aktuella propositionen (SOU 2001:12 och promemoria om fristående skolor) framgår tydligt att man tänkt sig att kommunen på grund av kommunens ansvar skall ge olika bidrag till fristående skolor och kommunala skolor. Det har till och med förts på tal att införa en viss procentuell skillnad, så att kommunala skolor skulle få t ex mer i bidrag. Detta skulle alltså ske schablonmässigt och falla ut lika för de kommunala skolorna oavsett om de har ett enda åtagande som har med kommunens ansvar att göra eller ej. Att en fristående skola skulle kunna ha ett åtagande som är av betydelse för kommunens möjligheter att hålla en viss beredskap har fått en minst sagt undanskymd plats. Självfallet kommer regeringens förslag till en ny lag som baseras på dylika förarbeten och har en så tvetydig formulering att innebära en mycket stor risk för ett stort steg bakåt när det gäller utvecklingen av svenskt skolväsende. Förslaget skulle (i synnerhet i ljuset av dess förarbeten) om det genomfördes öppna upp för orättvisor och godtycke till skada för skolväsendet i dess helhet. yrkar avslag på regeringens förslag i denna del. Fristående gymnasieskolor Förslaget i punkt 8.2.1 består av två delar vilka behandlas separat i det följande (A och B). I punkt 8.2.1 föreslår regeringen att nuvarande regler för bidrag till fristående gymnasieskolor ersätts av nya regler. Det innebär bl a att den nuvarande riksprislistan, som anger ett genomsnitt över landets kommuner av programkostnaden för ett visst program, upphör att gälla som bidragsgrund. Den nya principen bygger på att bidrag ges med ledning av kostnaden för vad motsvarande program kostar i elevens hemkommun eller i den kommun där friskolan är belägen. Riksprislistan har lett till en systematisk orättvisa så att en del av de fristående skolorna fått för små bidrag medan andra fått för stora bidrag i relation till vad motsvarande program på de kommunala gymnasierna fått i bidrag. Regeringens förslag innebär att denna orättvisa försvinner. Det nya förslaget hanterar skillnader i kostnadsläge i olika delar av landet på ett betydligt bättre sätt. Även det nya systemet kan innebära en orättvis fördelning, t ex i de fall där en fristående skola är belägen i en kommun med avvikande kostnadsläge och har elever från ett mycket stort upptagningsområde. Förslaget är dock tillräckligt bra för att kunna ses som en stor förbättring. För att fristående skolor som har elever från ett stort antal kommuner skall få sina berättigade bidrag från elevernas hemkommuner på ett smidigt sätt krävs att kommunerna tydligt redovisar vad kostnaden för olika program i kommunens gymnasieskolor är. Det är också viktigt att dessa kostnadsredovisningar inkluderar samma utgiftsposter så att faktureringsunderlaget blir begripligt och jämförbart. , som ändå har att sammanställa kostnader för gymnasieskolans program i landets kommuner, bör få i uppdrag att dels medverka till att ett enhetligt redovisningssystem för programkostnaderna arbetas fram, dels samla och sammanställa kostnads: redovisningarna och hålla dem lätt tillgängliga som underlag för de fristående gymnasieskolornas fakturering. stöder regeringens förslag om nytt bidragssystem för gymnasieskolor och föreslår dessutom att får i uppdrag att hantera kostnadsredovisningarna enligt vad som anförts ovan. Regeringen föreslår också under punkten 8.2.1 ett tillägg i lagstiftningen rörande hänsyn till kommunens ansvar, vid beräkning av bidragets storlek. Det är samma tillägg som behandlats tidigare i motionen i anslutning till punkten 8.1, där de principiella invändningar som anfört finns redovisade. avslår regeringens förslag i denna del. Att bestämma en utbildnings hemvist i bidragshänseende Under punkten 8.2.2 lämnar regeringen en bedömning som berör frågan om möjligheterna till en mer nyanserad bedömning av gymnasieprograms hemvist i bidragshänseende. Regeringen påpekar att en beredning skall ske först när lämnat sitt betänkande. delar i stort regeringens bedömning men avvaktar betänkande för ett slutligt ställningstagande. Statlig tillsyn I punkten 9.1 föreslår regeringen att även fortsättningsvis skall svara för tillsyn av fristående skolor. Förslaget innebär alltså ingen ändring av nuvarande lagstiftning. Det hade dock varit på sin plats att i sammanhanget också betona att tillsynsuppdrag är högprioriterat och att det bör utvidgas till att omfatta även läroplanens mjukare delar, som jämställdhet, elevinflytande och demokrati. stöder förslaget och noterar med tillfredsställelse att regeringen i redovisningen av skälen för förslaget anför att det eliminerar risken för att någon oklarhet skall råda beträffande ansvarsfördelningen mellan och kommunerna. uppföljning och utvärdering I punkten 9.2 föreslår regeringen att kommunen skall följa upp och utvärdera verksamheten vid fristående skolor inom kommunen. Det är intressant att detta förslag i propositionstexten följer direkt efter den mening där regeringen betonar betydelsen av att eliminera risken för att någon oklarhet skall råda beträffande ansvarsfördelningen mellan och kommunerna. Förslaget innebär ju om det förverkligas just att skiljelinjen mellan kommunens uppföljning och utvärdering och tillsyn blir otydlig. Ett av problemen med förslaget framstår när man läser tillägget i lagen i sitt sammanhang, 2 kap. 8 §. Där stipuleras att varje kommun skall ha en skolplan som visar hur kommunens skolväsende skall gestaltas samt att kommunen kontinuerligt skall följa upp samt utvärdera skolplanen. Få kommuner lever upp till detta, ännu färre ägnar sig på eget initiativ åt att följa upp och utvärdera skolornas verksamhet. skulle de enligt tilläggsförslaget få uppdraget att följa upp och utvärdera verksamheten vid fristående skolor i kommunen. Detta nya uppdrag är otydligt och nuvarande lag, som relaterar uppföljning och utvärdering till skolplanen, är inte formulerad så att den med en tydlig innebörd kan utvidgas till att gälla även uppföljning och utvärdering av fristående skolor (så behandlas t ex fristående skolors verksamhet normalt inte i den kommunala skolplanen). gällande lagstiftning innebär en skyldighet för fristående skolor att deltaga i de uppföljningar och utvärderingar som kommunen gör i det egna skolväsendet samt att kommunen skall ha insyn i en fristående skolas verksamhet inom kommunen. Den är fullt tillräcklig för sitt syfte och regeringens nuvarande förslag skulle inte innebära några förbättringar men väl minska lagens tydlighet och skärpa och leda till oklarheter vad gäller gränserna mellan och kommunens ansvarsområden. avslår regeringens förslag under punkt 9.2. Ekonomisk redovisning Regeringen föreslår under punkten 10 att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall få meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmannen för en fristående skola att lämna en ekonomisk redovisning avseende verksamheten. Att en fristående skola som får bidrag för sin verksamhet också skall lämna en årlig ekonomisk redovisning för hur medlen använts är rimligt. Enligt förslagstexten skall redovisningen inlämnas till . Man kan förutsätta att de kommunala skolorna också gör en sådan årlig redovisning till kommunen. En samordning av redovisningsprinciperna skulle göra att man fick ett mycket värdefullt material för jämförelser mellan olika skolors hantering av kostnader, prioriteringar, etc. tillstyrker regeringens förslag under denna punkt, men föreslår att regeringen får i uppdrag att tillse att redovisningsprinciperna för de ekonomiska redovisningarna samordnas så att jämförbarhet ernås för kommunala och fristående skolor. bör få uppdraget att sammanställa dessa kostnadsredovisningar för hela landet. Övriga frågor Under övriga frågor redovisar regeringen tre bedömningar: punkt 11.1 avser införande av individuella program i fristående gymnasieskolor, punkt 11.2 gäller frågan om riksrekryterande, fristående gymnasier och punkt 11.3 gäller frågan om inackorderingstillägg för elever vid fristående gymnasieskolor. Regeringen gör sina bedömningar men aviserar att frågorna skall beredas först när den nu arbetande lämnat sitt betänkande i ärendet. Vi i avvaktar betänkande innan vi tar ställning till regeringens bedömningar. () () () () () () Per () () () () () () () () () ()