mot · GP02N1 · 2001-09-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N1av Per m.fl. (m, kd, c, fp)med anledning av skr. 2000/01:143 Regeringens redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 1 2 Förslag till riksdagsbeslut 2 3 Inledning 2 3.1 behöver en större och mer dynamisk småföretagsamhet 2 3.2 Misslyckad regeringspolitik 3 4 Skrivelsen 3 5 Företagen behöver färre och enklare regler 4 5.1 Framgångsrikt regelförenklingsarbete under förra mandatperioden 4 5.2 Regelförenklingar för ekonomisk tillväxt 5 6 Förslag 6 6.1 Genomför Småföretagsdelegationens förslag 6 6.1.1 Hög politisk prioritet 6 6.1.2 Tydliga mätbara mål för avregleringen 7 6.1.3 Obligatorisk konsekvensanalys 7 6.1.4 Tidsbegränsade regler 7 6.2 Anmäl till OECD-granskning 7 6.3 Ändrade 3:12-regler 8 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förbättrat svenskt näringsklimat. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändrade attityder till småföretagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra samtliga Småföretagsdelegationens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge regelförenklingsarbetet högsta politiska prioritet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydliga mätbara mål för regelförenklingsarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatoriska konsekvensanalyser vad avser reglernas ekonomiska effekter på företagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med tidsbegränsade regler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anmäler sitt intresse för att genomför en oberoende granskning av regelförenklingsarbete. 3 Inledning 3.1 behöver en större och mer dynamisk småföretagsamhet Det är en vitt spridd kunskap att ett framgångsrikt företagande är den absolut viktigaste förutsättningen för välstånd. Utan ett livskraftigt näringsliv och ett bra företagsklimat är det omöjligt att skapa tillräckliga resurser till en fungerande sjukvård, en bra skola och en värdig äldreomsorg. Det måste bli enklare att starta och driva företag. Globalisering, liberalisering och informationsteknikens snabba utveckling öppnar enorma möjligheter för dem som förstår att göra sig attraktiva genom att skapa ett internationellt konkurrenskraftigt klimat för arbete och företagande. Inte bara de svenska företagen utan i högsta grad som land befinner sig därmed i en knivskarp konkurrenssituation. Det nationella näringsklimatet måste formas så att klarar av att tävla med de mest konkurrenskraftiga delarna av världen i fråga om goda villkor för företagande och investeringar. Omvärldsförståelse och förändringsbenägenhet i politiken är helt avgörande för framtida position. Det är i detta perspektiv förödande att klamra sig fast vid stela modeller, rigida arbetsmarknadsregler och världens högsta skattetryck. Tillkomsten av jobb bygger på en tillväxt bland de små och medelstora företagen. Negativa attityder till småföretagande har i vårt land påverkat företagsstrukturen. Villkoren för företagande har helt anpassats till storföretagen vilket i förlängningen lett till en bristande mångfald av medelstora växande företag som finns i många andra länder. Av cirka en halv miljon företag är den överväldigande majoriteten enmansföretag och har fler än 20 anställda. Framväxt av nya företag inom tjänste- och servicesektorn har effektivt hindrats genom den offentliga sektorns kraftiga utbyggnad och monopol. Världens största offentliga sektor har krävt världens högsta skatter, vilket ytterligare har bromsat tillkomst av företag och tillväxt. Den arbetsintensiva privata tjänstesektorn som fungerat som sysselsättningsmotor i exempelvis har utvecklats betydligt långsammare i . behöver en god företagarpolitik, vilket omfattar en mängd förändringar inom områdena skatter, arbetsmarknad, konkurrens, regelförenkling och Europaengagemang. Grundläggande är att i hela samhället förändra attityderna till företagande och entreprenörskap. Det måste i skapas ett gott företagarklimat så att fler kvinnor och män vill och vågar ta det ansvar som det innebär att starta och driva företag och anställa medarbetare. För att skall få en växande företagsamhet måste entreprenörskap och företagande löna sig bättre än det gör . 3.2 Misslyckad regeringspolitik Socialdemokratiska regeringar har av tradition inte varit speciellt intresserade av de mindre företagens frågor. Då chefen för avgick kunde han som en i raden av vittnen berätta vad som är det största hotet mot minskat regelkrångel i regeringen själv. Medan regeringens företrädare talade vitt och brett om de regelförenklingar som skulle underlätta för företagen, förlamades Simplex arbete genom intern byråkrati och motstånd inom . 4 Skrivelsen I regeringens skrivelse 2000/01:143 lämnar regeringen en redogörelse för tillämpningen av förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor . Tyvärr är det inte mycket av positiv art som hänt inom området , vilket givetvis leder till att skrivelsen är påfallande tunn. Det är bra att kommittéförordningen finns, men den måste också följas. Myndigheterna är enligt Simplexförordningen skyldiga att göra konsekvensanalyser. Detta har dock ej skett regelmässigt vilket är att beklaga. Simplex bör ges ett tydligt mandat avseende departementens organisation och rutiner och måste komma in i ett tidigt skede av processerna. Många myndigheter anser sig enligt skrivelsen ha mycket begränsat utrymme för regelförenklingar då de måste implementera EG-direktiv och förordningar samt andra internationella avtal. Vi delar regeringens uppfattning att det vid implementeringen av EG-direktiv och förordningar skall göras konsekvensanalys enligt Simplexförordningen. Den interna utbildningen i och vid myndigheter har tagit alltför . Det är här som attitydförändringar måste till, förändringar som sedan kommer att återspeglas i ett intensivare och mer engagerat förenklingsarbete. Näringsministern har i en interpellationsdebatt talat om att arbetet på lång sikt leder till attitydförändringar inom såväl som hos myndigheterna. Utifrån ministerns hållning kan tyvärr konstateras att det är till skada för företagen och tillväxten att regeringens arbete dragit ut och enbart tycks hålla styrfart också framgent. Än mer anmärkningsvärt är att de enkäter som genomfördes i vissa regioner i samband med att de regionala tillväxtavtalen utarbetades enligt uppgift inte kommit Simplex tillhanda. Detta riskerar att undergräva förtroendet för regeringens och strävan att tillmötesgå önskemålen från företagarna och dess organisationer. Att mäta omfånget och inflationen av regelmängden är inte tillräckliga mål. Det är alltför luddigt att som regeringen föreslår tydligt minska regelverkens administrativa börda. Poängteras bör också att det inte bara är små företag som behöver, utan även mellanstora och stora. Lika viktigt är att även dessa större företag ges möjligheter som är internationellt konkurrenskraftiga. 5 Företagen behöver färre och enklare regler 5.1 Framgångsrikt regelförenklingsarbete under förra mandatperioden tog regeringen initiativ till och genomförde regelförenklingar som berörde i stort sett alla områden i samhället. Telekommunikationer, postbefordran, radio och television öppnades för konkurrens, vilket bland annat har betydelse för utvecklingen i det kunskapsintensiva näringslivet. Inrikesflyget, taxi, landsvägstransporter, och järnvägen avreglerades. På de två sista punkterna återställde dock den socialdemokratiska regeringen besluten innan de trädde i kraft. Genom ett referensprissystem för läkemedel där patienten själv fick betala mellanskillnaden för dyrare preparat än referenspreparaten pressades prisnivån inom systemet . Ett förslag (som stoppades av den socialdemokratiska regeringen) lades fram om att avveckla Apoteksbolagets monopol. Såväl byggnormerna som planreglerna förenklades väsentligt i syfte att öka konkurrensen, begränsa kostnaderna, stimulera nytänkande och öka valfriheten. beslutade om avregleringen av elmarknaden, vilken senare har lett till stora effektiviseringar. Reformen sköts tillfälligt upp av den socialdemokratiska regeringen innan den genomfördes. Ett stort antal reformer genomfördes som utsatte statliga myndigheters produktion av varor och tjänster för konkurrens, t.ex. bolagiseringarna av myndigheten för den statliga arbetsmarknadsutbildningen (AMU), statens godkännande- och certifieringsverksamhet inom byggsektorn, produktionsverksamhet samt privatiseringarna av , statens produktion av skogsfrön och skogsplantor, och Försvarsmedia. Flera statliga bolag privatiserades i syfta att bl.a. stärka konkurrensen och minska sammanblandningen mellan ägare och lagstiftare. Viktiga reformer var också den nya lagen om offentlig upphandling och lagen om ingripande mot otillbörligt beteende vid offentlig upphandling, som riktar sig mot konkurrenssnedvridande beteenden från beställare inom stat, kommun och landsting. En helt ny konkurrenslag infördes. Möjligheterna att starta alternativ till den kommunala barnomsorgen ökade, vilket ledde till en kraftig ökning av barnomsorg i privat regi. Föräldrar och elever fick möjlighet att välja skola genom friskolereformen. Genomförande av fri etableringsrätt för utlänningar och utländska företag i , enhetliga skatteregler för egenföretagare och aktiebolag, enklare registrering av aktiebolag och en mer flexibel arbetsrättslig lagstiftning. En särskild avregleringsdelegation tillkallades, med uppgift att driva på avregleringsarbetet och ta lämpliga initiativ till förändringar som stärker konkurrensen och ökar utrymmet för nyetableringar. Den socialdemokratiska regeringen lade ner Avregleringsdelegationen efter valet . 5.2 Regelförenklingar för ekonomisk tillväxt Det fortsatta arbetet med avregleringar bör ges en vid innebörd och omfatta olika åtgärder som leder till en bättre fungerande marknadsekonomi. En nyckelfråga för möjligheterna att driva företag är förhållandena på arbetsmarknaden. Återställarna på arbetsmarknaden har ställt till problem för i synnerhet de mindre företagen. De regler som styr den svenska arbetsmarknaden måste moderniseras och anpassas till de mindre företagens verklighet. Småföretag ställs ofta inför svårigheter i mötet med facklig byråkrati och facklig förhandlingsvana. En av de åtgärder som bidrar till en positiv utveckling är att omvandla offentligt ägda företag till privata och medvetet sträva efter att hitta privata alternativ till tjänster och varor som produceras i offentlig regi . Ökad konkurrens bidrar till produktivitetstillväxt och innovationsförmåga. , som stoppades av socialdemokrater i regeringen, kommunerna och landstingen, måste drivas vidare och politiken inriktas på ökad konkurrensutsättning av offentligt producerade varor och tjänster. Vägledande principer för fortsatta avregleringar ska vara dessa: underlätta för nya företag att etablera sig och för små och medelstora företag att växa minska arbetsbördan för små och medelstora företag med bl.a. uppgiftslämnande begränsa offentliga monopol minska offentligt ägande i näringsverksamhet vidga sektorn för privat näringsverksamhet öka den konkurrensutsatta sektorn vilket medför lägre priser och taxor främja konkurrens på lika villkor 6 Förslag 6.1 Genomför Småföretagsdelegationens förslag Den av regeringen tillsatta Småföretagsdelegationens rapport innehåller en lång rad förslag som är av sådan art att de dramatiskt skulle underlätta för småföretagen utan att ge upphov till statsfinansiella kostnader. I väntan på att regeringen genomför delegationens förslag är samhällets kostnader för tillväxthämmande regler betydande. Detta ökar betydelsen av omedelbar handling. Priset för väntan betalar medborgarna, främst i form av färre arbetstillfällen, sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. Vi föreslår att Småföretagsdelegationens samtliga 77 förslag omgående genomförs. Alla förslagen är viktiga och nödvändiga. 6.1.1 Hög politisk prioritet Erfarenheterna från länder som tar avregleringsarbetet på allvar, som och , visar att det krävs politiskt stöd från allra högsta nivå. I är det och den med arbete överlastade näringsministern som ansvarar för regelförenklingsarbetet, vilket får som följd att frågorna inte får den uppmärksamhet de förtjänar. Statsministern bör därför leda och politiskt ansvara för arbetet. Detta bör ske genom att en gemensam grupp istället bildas i Statsrådsberedningen, som initierar och följer avregleringsarbetet i departement och i myndigheter. Gruppen bör föreslå modeller för hur arbetet skall bedrivas, bistå med kompetens samt lyfta fram goda exempel på avregleringar. Gruppen bör också rapportera om hur arbetet fortlöper. Varje departement och varje myndighet är ansvariga för rapporteringen till statsministerns avregleringsgrupp. 6.1.2 Tydliga mätbara mål för avregleringen Regeringen anger i skrivelsen som mål att: regelverkens administrativa börda för småföretag tydligt skall minska . Regeringen gömmer sig sedan bakom påstådda problem med statistiska mätningar av regelförenklingen och skjuter den viktiga konkreta målformuleringen ytterligare . Företagens kostnader för att hantera regelverket är stora. En OECD-undersökning (på skatte-, arbetsmarknads- och miljöregelområdena) visar att för företag med 119 anställda kostar regelhanteringen per anställd och år. Ett mål för regeringens arbete bör vara att dessa kostnader ska minska de kommande fyra åren. Gruppen bör vidare se till att arbetet framför allt syftar till att avskaffa eller minska sådana regler och regelsystem som bedöms sänka konkurrenstrycket. Arbetet ska ske med beaktande av att samhället måste ha effektiva regelsystem för skydd av människors liv och hälsa, miljöskydd och säkerhet. 6.1.3 Obligatorisk konsekvensanalys Alla nya regler bör föregås av konsekvensbeskrivningar vad avser reglernas ekonomiska effekter på företagen. Sådana konsekvensbeskrivningar skall lämnas av såväl regeringens departement som av myndigheter och kommuner. I konsekvensbeskrivningen skall det även analyseras om problemet hade kunnat lösas på annat sätt än genom en ny reglering. Vidare bör alla utredningar få specialdestinerade medel för att genomföra denna typ av konsekvensanalyser. 6.1.4 Tidsbegränsade regler En försöksverksamhet som bör prövas är att medvetet arbeta med tidsbegränsade regler regler där det redan från början anges att de har en begränsad livstid, så att en regel för att fortleva efter sitt slutdatum måste ha stöd av ett nytt aktivt beslut. Det kan ju vara så att man överskattat behovet av en reglering eller att regeln inte lett till avsett resultat. 6.2 Anmäl till OECD-granskning Regeringen anger sig i förra årets skrivelse (skr. 1999/2000:148) vara intresserad av att genomför en oberoende granskning av regelförenklingsarbete, (Reviews of Regulatory Reform). I årets skrivelse har denna avsiktsförklaring försvunnit. Detta är beklagligt, och vi menar att bör anmäla sitt intresse för denna granskning för att värdefull kunskap om position internationellt ska bli tillgänglig. Medel för detta måste avsättas i budgeten medan anmälan måste göras genast för att skall få en önskad plats i kön. 6.3 Ändrade 3:12-regler De krångliga så kallade 3:12-reglerna tvingar företagare att ta ut en del av sin vinst som högbeskattad arbetsinkomst. Reglerna missgynnar därmed aktivt ägande i småföretag till fördel för passivt kapitalägande samt missgynnar högavkastande och riskfyllt företagande till förmån för lågavkastande och relativt riskfritt företagande. Det råder en bred samstämmighet om att dessa regler måste ändras. Regeringen har begravt frågan om 3:12-reglernas avskaffande i en utredning, som dessutom är försenad. På grund av regeringens senfärdighet finns det risk för att det kan dröja åtskilliga år innan reglerna ändras. Det är nu hög tid att dessa småföretagarfientliga regler avskaffas. Per () () () () () () () ()