mot · GP02MJ239 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ239av ()Nationell ersättning till jordbruk i norra till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationell ersättning till jordbruket i norra . Motivering Merkostnadsersättningen till norra har en lång tradition, infördes ett fraktbidrag till fodersändningar, därefter har ersättningen byggts ut till att omfatta de allra flesta produktionsgrenarna. bestod ersättningen av ett antal ören/kg mjölk och kött, även ersättning per djur och areal fanns. Ersättningen byggde på väl definierade merkostnader som noggrant beräknades av dåvarande jordbruksnämnd och lantbruksstyrelse. I samband med EU-medlemskap kunde inte den gamla konstruktionen av merkostnadsersättningen behållas. Det fanns dock en bred politisk uppslutning kring att merkostnadsersättningen till norra skulle behållas. En strävan var då att hitta ett system som inte stred mot men också bidrog till så hög medfinansiering som möjligt från EU. Resultatet av detta blev att den nya merkostnadsersättningen efter EU-inträdet kom att bestå av tre klossar: kompensationsersättningen, ersättningen till öppet odlingslandskap samt den helt nationellt finansierade ersättningen i stödområde 13 till vissa produktionsgrenar. I enlighet med artikel 142 i anslutningsfördraget gavs rätt att lämna en långsiktig nationell ersättning för att säkerställa en traditionell jordbruksverksamhet i särskilda regioner som fastställts av kommissionen. Denna ersättning är helt finansierad av den svenska staten. Grundläggande inhemska bestämmelser om nationell ersättning till jordbruket i norra finns i förordningen (1996:93) om ersättning till jordbruket i norra . Ersättning lämnas enligt förordningen för att skapa bättre förutsättningar för jordbruk inom områden i norra där det med hänsyn till klimat och andra produktionsförutsättningar är särskilt svårt att bedriva sådan verksamhet. På grund av de svåra permanenta naturförhållanden som råder i områdena är de berättigade till ersättningsbelopp som är större än det maximibelopp som föreskrevs i den rådsförordning som reglerade kompensationsersättningen . Jordbruksproduktionen får som villkor för ersättningen inte öka i förhållande till tiden före anslutningen. Den samlade ersättningen skall bibehållas på högst oförändrad nivå. Enligt artikel 4 i kommissionens beslut 96/228/EG skall om referenskvantiteterna för produktionen överskrids påföljande år proportionellt minska den ersättning som beviljats de berörda produkterna. skall till kommissionen lämna upplysningar om effekterna av de ersättningar som beviljats och den ekonomiska utvecklingen i regionerna i fråga, samt effekterna på miljöskyddet och bevarandet av landsbygden. Underlaget till till kommissionen tas fram av som rapporterar till regeringen. Med utgångspunkt från kan följande konstateras: Total nationell ersättning Den totala nationella ersättningen har klart understigit referensersättningsnivån (316,), som fastställdes i kommissionsbeslut 97/557/EG. understeg den sammanlagda nationella ersättningen denna nivå med nästan . Motsvarande siffra föregående år var . Mjölkproduktion Såväl antalet mjölkproducenter som antalet mjölkkor har minskat i områdena 13. Det sammanlagda utbetalade ersättningsbeloppet har legat på en ganska jämn nivå och underskridit referensbeloppet med . Slaktsvinsproduktion Den slaktsvinsproduktion som bedrivs i områdena 1--3 har utgjort av den sammantagna svenska slaktsvinsproduktionen. Såväl i som helhet som i områdena 1--3 har antalet företag som bedriver slaktsvinsproduktion avtagit. Detta har med all säkerhet haft till följd att utbetalade ersättningsbelopp kunnat understiga referensnivån. Äggproduktion Den ersättningsberättigade äggproduktionen, såväl i mängd som i utbetalt ersättningsbelopp, har minskat kraftigt. Utbetalt belopp uppgår endast till av referensnivån. Getproduktion Getproduktionen, såväl i antalet djur med ersättning som utbetalt belopp, uppvisar obetydliga ändringar. Bär- och grönsaksproduktion Antalet företag som i områdena 13 bedriver bär- och grönsaksproduktion har tydligt avtagit. Däremot har deras andel av det sammanlagda antalet företag som bedriver bär- och grönsaksproduktion i inte ändrats i det att andelen befinner sig på . Det minskade antalet företag avspeglar sig varken i storlek på den areal som erhåller ersättning eller i ersättningsbelopp som utbetalas . Hela perioden 19952000 kännetecknas av att referensnivåerna har underskridits. För att kunna bibehålla ett öppet odlingslandskap krävs livskraftiga lantbruksföretag. På grund av sämre klimatförhållanden i norra blir vegetationsperioden avsevärt kortare än i resten av landet samt produktionskostnaderna betydligt högre. Den nationella ersättningen gör, genom att höja jordbrukarnas inkomster, det möjligt att på lång sikt bibehålla produktion i området. Området kännetecknas av att jordbrukets produktionsmetoder förlitar sig på små insatser av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Den nationella ersättningen, tillsammans med kompensationsersättningen och ersättningen till öppet odlingslandskap, bidrar därför till att säkerställa en uthållig jordbruksproduktion. En minskad befolkningstäthet i ett redan glest befolkat område, där många är beroende av jordbruket, kan leda till att områdets livskraft äventyras. Det är därför nödvändigt att fortsätta att bedriva jordbruk för att på så sätt bevara den mindre intensiva odlingen i dessa områden och för att bevara det öppna och varierade odlingslandskapet med den biologiska mångfald som är knuten till detta landskap. Hotet mot landskapsbilden i norra är att igenväxning med barrskog sker. Det öppna landskapet är en förutsättning för att skapa möjligheter för turism och annan fritidsverksamhet. Jordbruksverksamhet är den kärna som man kan bygga vidare på genom kombinerade och kompletterande verksamheter. Ersättningen bidrar också med förutsättningar för att behålla produktionen nära konsumenterna och på så sätt begränsa transporterna. Primärproduktionen skapar även möjligheter för en bearbetnings- och livsmedelsindustri och därmed ökad sysselsättning. Den vikande produktionen i norra tyder på att någon överkompensation inte finns i systemet. kan vi konstatera att det finns nästan i outnyttjade nationella medel som skulle betyda väldigt mycket för jordbruket i området om de användes. Enligt anslutningsfördraget med EU skall ersättningarna reduceras om referensnivåerna i anslutningsfördraget överskrids. Ett sådant överskridande har aldrig skett. Däremot vore det naturligt att de anslagna medlen upp till referensnivåerna utnyttjades fullt ut. Det är därför positivt att regeringen i budgetförslaget föreslår två mindre justeringar av ersättningsbeloppen. Totalt sett innebär regeringens förslag att ca ytterligare tas i anspråk. Det är också positivt att regeringen genom budgetförslaget lägger grunden till en princip om att ersättningsbeloppen skall kunna räknas upp om inte referensbeloppen i anslutningsfördraget överskrids. För att tillvarata de möjligheter som jordbruket och livsmedelsindustrin ger behöver ytterligare stimulanser tillföras. Det naturliga är då att använda sig av det utrymme som finns i den nationella ersättningen som ersättningarna och produktionen kan komma att ligga under referensnivån i anslutningsfördraget. Det är väsentligt att den ytterligare stimulansen kommer de produktionsgrenarna som är störst och har störst betydelse för det öppna landskapet och sysselsättningen, nämligen mjölk- och svinproduktionen, till del. Detta bör ske genom att ersättningen till suggorna räknas upp med ytterligare /sugga och resterande belopp läggs ut på mjölkproduktionen.