ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02So486 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So486av och ()Funktionshindrades rätt till tolk Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av lagstiftningen avseende tolkar för funktionshindrade. Motivering Funktionshindrade personer ska ha likvärdiga levnadsförhållanden med övriga befolkningens. I råder samstämmighet kring detta mål för handikappolitiken. En viktig del i ett likvärdigt medborgarskap för funktionshindrade är rätten till delaktighet i samhället. Därför finns lagstiftning om rätt till ledsagning och tolkhjälp i olika former, såsom språktolk, dövtolk, blindtolk m.fl. Trots lagstiftningen på området förekommer det brister i funktionshindrades möjligheter att tillgodogöra sig information. Bristerna blir oftast uppenbara när den funktionshindrade ska fatta egna självständiga beslut i samband med t.ex. besök på myndigheter eller sjukvård. Ledsagare och anhöriga har inte alltid nödvändig kompetens för att bistå de funktionshindrade med alla frågor. Funktionshindrade måste ges verkliga möjligheter att kunna ta del av all den information som berör dem. Det behövs en översyn av reglerna avseende tolkar för funktionshindrade och därefter förändringar för att åtgärda bristerna i lagstiftningen. () ()
mot · GP02So487 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So487av ()Samverkan inom narkomanvården Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen ger i uppdrag att göra en översyn av kommunernas och landstingens samverkan vid vården av narkotikamissbrukare. Motivering Problemen med missbruk av narkotika ökar. Undersökningar och statliga utredningar visar att unga människor i högre utsträckning prövar narkotika. Allt fler ungdomar har en mer tillåtande attityd till narkotika och det visar att det förebyggande arbetet inte når fram. Denna oroande utveckling måste brytas och det genom insatser på flera olika områden. Vård och rehabilitering av missbrukare, unga som äldre, är en mycket viktig del i det preventiva arbetet. För att skapa ett narkotikafritt måste vården och rehabiliteringen fungera väl. I slutbetänkande (SOU 2001:126) slås det fast att det finns brister i de strukturer som bekämpar narkotikan. Det gäller såväl det förebyggandet arbetet som vård och behandling. Vården och rehabiliteringen sköts av behandlingsenheter med varierande metoder och driftsformer. Dessa behandlingsenheter anlitas av landsting och kommuner för vård av narkomaner. I dagens system finns ett delat kostnadsansvar för vård och rehabilitering av narkotikamissbrukare mellan kommuner och landsting. I många fall innebär det att efter avslutad avgiftning, som betalas av , övergår kostnadsansvaret till kommunerna som av olika skäl väljer att inte fortsätta rehabiliteringen på behandlingsenheten. Som vårdinsats blir avgiftningen därmed mer eller mindre bortkastad, eftersom den inte följs upp med rehabilitering vilket oftast innebär att individen återfaller i sitt missbruk. Det borde ligga i kommunernas och landstingens intresse att samverka kring vård och rehabilitering av missbrukare för att underlätta för individen att bli drogfri. Som huvudmän har både kommun och landsting ett lagstadgat ansvar att vårda och rehabilitera missbrukare. En bättre samverkan mellan huvudmännen måste till för att lösa situationen. Förutom en effektivare vård och bättre behandlingsresultat skulle en bättre samverkan mellan huvudmännen medföra lägre kostnader för samhället i stort. Det är nödvändigt att göra en översyn av hur kommuner och landsting samverkar kring vården och rehabiliteringen av personer som missbrukar alkohol och/eller narkotika.
mot · GP02So488 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So488av och ()Distriktssköterskornas folkhälsoarbete Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen gör en inventering av hur stor andel av distriktssköterskeresurserna som avsätts till folkhälsoinsatser. begär att regeringen lägger fram förslag hur sjukvården skall organiseras för att distriktssköterskornas sjukvårdande insatser inte skall tränga undan det förebyggande arbetet. Motivering Bättre stämma i bäcken än i ån, säger ett gammalt ordspråk. Inom hälso- och sjukvården har ordspråket ständig aktualitet. Sjukdomstillstånd kan förebyggas genom hälsoundervisning och hälsoundersökningar. Upptäcks begynnande sjukdomar tidigt genom exempelvis screeningundersökningar belastas inte sjukvården i samma utsträckning som när sjukdomarna väl brutit ut. Samhällets totala kostnader för behandling av sjukdomar överstiger klart kostnaderna för det förebyggande arbetet. Satsningar på reformer och politik som syftar till att förstärka folkhälsoarbetet besparar alltså samhället framtida kostnader. Distriktssköterskorna är en yrkesgrupp med specifik kompetens i folkhälsoarbetet. har dock inneburit ett drastiskt minskat antal vårdplatser i slutenvården. Patienter skrivs ut efter kortare vårdtider och i ett avsevärt mycket mer vårdkrävande skick . Hemsjukvården har därför utvecklats. Vård i livets slutskede sker t.ex numera i stor utsträckning i hemmen och ansvaret bärs till stor del av distriktssköterskorna. Distriktssköterskorna har förmodligen genom denna omdisposition av resurserna bidragit till att en stor del av sjukvården i själva verket bedrivs i hemmen. Distriktssköterskorna har därigenom även bidragit till en stor besparing åt landstingen. har dessa visserligen betydelsefulla och nypålagda sjukvårdande uppgifter minskat utrymmet för det rent förebyggande hälsoarbetet. Deras kompetens i folkhälsoarbete blir dåligt tillvaratagen. Från olika håll kommer rapporter från distriktssköterskor om hur den kraftigt ökade arbetsbelastningen tvingat dem att prioritera bort dessa uppgifter. I slutbetänkande Hälsa på lika villkor poängteras folkhälsoarbetets betydelse för att utjämna hälsoklyftor. Distriktssköterskorna är en nyckelgrupp och måste få det utrymme som behövs för detta arbete. För att få tyngd i det förebyggande arbetet är det också viktigt att vårdpersonalen deltar aktivt. En hög medelålder i denna yrkeskår riskerar att ytterligare förvärra problemet, då stora pensionsavgångar förväntas . () ()
mot · GP02So492 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So492av och ()Apoteksmonopolet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa apoteksmonopolet. Motivering Apoteksbolaget har fortfarande monopol på läkemedel i . I de flesta andra länder finns väl fungerande privata apotek, många organiserade i affärskedjor. Privata apotek konkurrerar med varandra och kan sannolikt pressa läkemedelskostnaderna. Flera försäljningsställen skulle med bekvämare öppettider kunna underlätta för konsumenterna. Enligt EG-fördragets artikel 86:3 åläggs kommissionen att se till att medlemsstaterna inte ger sådant stöd till bl.a. offentliga företag, stöd som strider mot den gemensamma marknaden och konkurrensreglerna. Apoteksbolaget har, trots detta, fortfarande monopol på detaljhandel med läkemedel i . Regeringen rider på att tillåter att befintliga monopol bibehålls när en stat går med i EU, förutsatt viss anpassning. Konkurrens leder till högre kvalitet, ökad tillgänglighet och lägre priser. Det är viktigt att alla människor med behov av sjukvård och behandling i form av läkemedel får erforderlig medicin. Allt fler patienter kan inte betala sina läkemedel. uppger att de skickar många ärenden till indrivning. Konkurrens kan sänka priserna. Därför finns det goda skäl för en utredning om hur en avreglerad licensförsäljning av läkemedel kan etableras i . () ()
mot · GP02So493 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So493av och ()Tandvårdsförsäkringen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utveckling av tandvårdsförsäkringen. Motivering De förändringar som skett inom tandvårdsförsäkringen har av berörda grupper upplevts väldigt positivt. Förbättringarna har dock begränsats till speciella grupper. I budgetförslag för 20022003 lägger regeringen dock fram förslag om ytterligare förbättringar för framförallt äldre personer vad gäller tandvården. Signaler har framförts om att många ser kostnaden för tandvård som en så stor utgift att man avstår från nödvändiga åtgärder. Utredningar som gjorts visar att av den vuxna befolkningen avstår från tandvård av ekonomiska skäl. För många utgör dålig tandstatus en stor social belastning. Regeringens ambitioner till förbättringar inom tandvårdsförsäkringen, i huvudsak för äldre, bör därför följas upp av en reformering av systemet som omfattar alla medborgare. Munhålans sjukdomar bör jämställas med annan hälso- och sjukvård och inordnas under sjukvårdens avgiftssystem. () ()
mot · GP02So494 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So494av och ()Tinnitusskador Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om intensifierat arbete mot hörselskador. Motivering Årtionden av idogt arbete för att förbättra arbetsmiljön i har gett påtagliga förbättringar på många områden och arbetsplatser. Ett sådant område är buller på arbetsplatserna. Arbetsmiljölagen ger arbetsgivarna ansvaret för att anställda inte utsätts för risker som kan leda till ohälsa, vilket bl a innefattar skadligt buller på arbetsplatserna. Vid höga ljudnivåer är det också självklart med hörselskydd för att minska riskerna för hörselskador. med denna positiva utveckling har problemet med buller och höga ljudnivåer vuxit i samhället, och många miljöer utanför traditionella arbetsplatser har oacceptabelt höga bullernivåer. Exempel på sådana är diskotek och dansevenemang, konserter, bio, gym och idrottsarrangemang. Inom skolan och sjukvården ser man att alltfler ungdomar tidigt drabbas av detta. Det kan vara dans och musikintresserade som tidigt får tinnitus och hörselskador genom att vistas i denna typ av miljöer eller genom att själva spela något instrument med hög ljudnivå och då ofta i trånga lokaler. Skador av buller uppstår på grund av att bullernivån är för hög om man vistas i sådan miljö. Många ungdomar berättar att de efter en konsert har ett pipande ljud i örat när de kommer hem, men att det ofta släpper till . Efter att ha exponerats gång på gång på detta sätt kan tinnitusljudet bli bestående och det kan leda till ett livslångt lidande, där den drabbade aldrig mer kommer att uppleva tystnaden. En riskfaktor är om man utsätter sig för mycket buller och har ett bullrigt arbete. En faktor som också är avgörande är hur individen är disponerad för att klara höga ljudnivåer. Här finns kraftiga individuella skillnader. Vissa klarar av mycket buller utan att få så allvarliga skador medan andra efter en kort exponering får bestående men. Tyvärr kan man inte på förhand plocka ut de individer som är särskilt känsliga för buller. Många använder någon form av hörselskydd när de går på konsert eller disco. Detta har blivit allt vanligare . Den självklara åtgärden borde naturligtvis vara att angripa roten till det onda, den skadligt höga ljudnivån. Annars kommer alltfler i dagens ungdomsgeneration att dra på sig bestående hörselskador. Miljö och hälsoskyddsnämnderna i kommunerna bör ges ökade möjligheter att vidta nödvändiga åtgärder för en effektivare tillsyn och åtgärder mot den växande sanitära olägenhet som skadligt höga ljudnivåer innebär. () ()
mot · GP02So499 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So499av ()Könsstympning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om riktade informationskampanjer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att polisen bör göra en högre prioritering i sitt arbete för att stoppa könsstympning.1 1 Yrkande 2 hänvisat till JuU. Motivering Könsstympning är en tusenårig tradition där kvinnors klitoris och ofta även de inre blygdläpparna stympas. Ett ingrepp som orsakar stor smärta och livslånga problem för de kvinnor som utsätts för ingreppet. Kvinnorna drabbas av plågsammare menstruationer, inkontinensproblem och ett smärtsamt sexualliv. I många fall utförs stympningen av lekmän där smutsiga instrument används vilket innebär att kvinnornas liv sätts på spel. Många kvinnor har drabbats av plågsamma smärtor och infektioner, infektioner som i värsta fall kan leda till sterilitet. Enligt är medlemsländerna skyldiga att vidta åtgärder för att avskaffa dessa traditionella sedvänjor. stödjer det internationella arbete som pågår för att stoppa könsstympning. Men även i har vi problem med att unga flickor stympas. Detta trots att vi har en lagstiftning som förbjuder könsstympning. Lagen skärptes 1999 genom borttagandet av kravet på dubbel straffbarhet, vilket innebär att man kan straffas för att ha utfört eller låtit utföra könsstympning utomlands, även om det sker i ett land där det är tillåtet. I medierna har det uppmärksammats att dessa brott sällan rapporteras till polis och åklagare för utredning. Jag anser att det är viktigt att polisen i sitt vardagliga arbete prioriterar denna fråga högre än vad den gör . Samarbetet mellan polis och åklagare behöver förbättras. har förbundit sig enligt att vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder för att skydda barn mot misshandel, utnyttjande eller sexuella övergrepp. Det är viktigt att det bedrivs ett förebyggande arbete, men också att informationskampanjer riktas till de invandrargrupper där könsstympning förekommer. Även personal inom barnomsorg, skola och vård behöver utbildas i dessa frågor då de kommer i kontakt med kvinnor och flickor som har stympats. Gotab, 2001 ()
mot · GP02So502 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So502av och (v)Kronisk obstruktiv lungsjukdom Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen uppdrar åt att utveckla strategier för tobaksprevention som bygger på ungdomarnas egna erfarenheter och engagemang och föra ut detta till landets skolor.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en lagstiftning som förbjuder rökning på serveringsställen. 1 Yrkande 1 hänvisat till UbU. Bakgrund I ökar förekomsten av KOL, Kronisk Obstruktiv Lungsjukdom. Den är enligt uppgift också tillsammans med lungcancer den lungsjukdom som skördar flest liv, och den ökar mest just . Sjukdomen yttrar sig i tunghet att andas. I och med att sjukdomen är kronisk blir den inte bättre, bara sämre om inte personen slutar röka. Personer som fortsätter röka får allt svårare att andas och kan behöva syrgas för att överleva. KOL är en sjukdom som i sin svåraste form är mycket invalidiserande och som kraftigt försämrar livskvalitén. Den förkortar också livslängden med . Så gott som samtliga fall drabbar rökare. KOL är obotlig, även om viss lindring kan ges via kortison. Det enda sättet att undvika den är att inte börja röka och att inte vistas i rökiga miljöer, såsom restauranger och krogar. Min mening är att regeringen borde uppdra åt att utveckla strategier för tobaksprevention som bygger på ungdomarnas egna erfarenheter och engagemang och föra ut detta till landets skolor samt att förbjuda rökning på serveringsställen. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v)
mot · GP02So504 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So504av ()Partydroger Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anmäla nya partydroger till EU:s frivilliglista. Motivering Vi nås gång på gång av rapporter om nya livsfarliga partydroger. De senaste är GBL och Butandiol. Det går inte att narkotikaklassa sådana produkter och därmed kriminalisera hanteringen av dem trots att kroppen omvandlar dessa till den numera narkotikaklassade drogen GHB. Det är en oroväckande utveckling att ungdomar ständigt hittar på nya och farliga sätt att berusa sig. Uppenbarligen förstår de ej själva hur farliga dessa vätskor är. Enda chansen att få stopp på missbruket av GBL och Butandiol är att anmäla dessa ämnen till EU:s frivilliglistor. De kemiföretag som tillverkar produkterna får därigenom förbinda sig att vara försiktiga vid försäljningen och rapportera misstänkta kunder till polisen. Erfarenheten visar dock att dessa åtgärder inte är tillräckliga för att förhindra att ungdomar skaffar sig vad som finns. Men de hinder som ställs upp kanske får någon att tänka till. Det hastar att visa ungdomar vilka risker de utsätter sig för och förhoppningen är att man i senare skede kan klassa om skadliga produkter.
mot · GP02So508 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So508av Skånberg och ()Forskning på aborterade till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en grundlig utredning bör göras av hur hanteringen av aborterade sker i samband med forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydliga regler bör fastslås för forskning på levande . Motivering En forskargrupp i har i samarbete med forskare från använt vävnad från aborterade för att sedan transplantera den på råttor och kaniner (SvD ). Då har man tagit bland annat näthinneceller . I en ansökan till på har forskare också ansökt om att få använda en tång i stället för vacuumsug vid abort för att på så vis få ut fostren levande, för att därefter kunna göra experiment på levande (GT ). I Forskning på som skall aborteras i Synpunkter från sid 20, konstaterar rådet att det inte finns ett regelverk för hur samhället ser på fostrets skyddsvärde, som skulle kunna utgöra riktlinjer för forskning på . Rådet anser att en lagstiftning som speglar rådande värderingar bl a som de kommer till uttryck i rådets yttrande, vore önskvärd och bör bli föremål för utredning. Vi anser det oetiskt att använda aborterade för experimentell forskning och kräver en sådan utredning om hur hanteringen av aborterade sker i samband med forskning, samt ett tydligt regelverk för detsamma. Skånberg (kd) ()
mot · GP02So510 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So510av m.fl. (s)Statlig reglering av socionomyrket Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvalitetssäkra det sociala arbetet genom att införa statlig reglering. har stridit för en statlig reglering av socionomyrket. Kvalitetssäkring är det bärande argumentet för kravet på legitimering. Liksom samhället i stort förändras också det psykosociala arbetet både till innehåll och organisation. Det är vanligt att socionomer öppnar eget i ungefär samma verksamhetsområden som psykologer. Socialt arbete per entreprenad är en annan ny inriktning som innebär att socialförvaltningar köper in utredningstjänster från frilansande socionomer. Klientsäkerhet är det centrala argumentet för införande av legitimation. Socionomerna använder sig själva som arbetsredskap i situationer som oftast innefattar myndighetsutövning. Den enskilde klienten är mer eller mindre i beroendeställning. Socionomens agerande eller brist på agerande har en avgörande inverkan på den enskildes liv, hälsa och livsinnehåll. Sjukvården har en helt annan tradition av kvalitetskontroll. Det som går för sig i skulle aldrig accepteras på ett sjukhus. Ingen ifrågasätter till exempel sjuksköterskornas legitimationer. Förutom klientsäkerhet finns ytterligare aspekter varför en reglering av socionomyrket vore lämpligt. Av tradition är det fler kvinnor än män som utbildar sig till socionomer. Trots högskoleutbildning är löneläget lågt och statusen likaså. Det psykosociala arbetet behöver metodutvecklas och forskas kring. Både klientgruppen och socionomerna skulle vinna på en statushöjning av yrket. () () () ()
mot · GP02So511 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So511av ()Sprutbytesverksamhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av sprutbytesverksamhet. Motivering Sprutbytesprogram för narkotikamissbrukare har funnits som en försöksverksamhet i och . Försöket har fallit väl ut och visat sig vara en viktig del i arbetet mot drogmissbruk. är genom sitt geografiska läge starkt utsatt för inflöde av narkotika. Verksamheten har inneburit färre hivsmittade. En annan viktig fördel med sprutbytesverksamheten är den stora kontaktyta man fått med sprutnarkomanerna. Detta har lett till att sjukvården i har klart högre kunskap om missbrukare jämfört med kommuner där sprutbytesverksamheten inte förekommer. Kontakterna med sprutnarkomanerna ger också möjlighet till regelbundna hivtest och därmed till tidig upptäckt av hivfall. Som sidoeffekt av sprutbytesverksamheten har man bland annat lyckats förhindra många oönskade graviditeter bland kvinnor som missbrukar, och man har kunnat ge en medicinsk omvårdnad som i sin tur skapar möjlighet för kurativa insatser. Det är därför viktigt att den nuvarande försöksverksamheten ersätts med en reguljär verksamhet.
mot · GP02So512 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So512av m.fl. (s)Socialarbetare i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att finna en långsiktig lösning på problemet med svenska medborgare som råkat i svårigheter i . Motivering har haft socialarbetare i som arbetat med besökande svenskar som råkat i svårigheter i den danska huvudstaden. Verksamheten startade för att hjälpa narkotikamissbrukare som sökte sig till, eller blev kvar i . Ofta har det rört sig om ungdomar som provat narkotika i och som blivit fast i beroende. hade socialarbetarna i kontakt med över 800 svenskar. Deras verksamhet har fungerat både förebyggande, speciellt vad gäller narkotikamissbruk, och som akut hjälp för dem som råkat illa ut. har verksamheten varit hotad av nedläggning men på olika sätt har ny finansiering kommit till stånd. Kostnaden för de två socialarbetare som arbetat i har uppgått till ca . upphörde verksamheten eftersom ingen instans längre vill ta på sig denna kostnad. är ett kommunalt ansvar. Men de svenskar i som socialarbetarna varit i kontakt med kommer från hela . Det finns därför ingen rimlighet i att det ska vara , skånska eller ens sydsvenska kommuner som ska vara ansvariga för finansieringen av denna viktiga verksamhet. Det är ett nationellt intresse att finna en lösning som innebär att vi återigen kan ha svenska socialarbetare i . Detta är en viktig symbolfråga om vi vill visa att vi tar förebyggande narkotikaarbete på allvar. () () () ()
mot · GP02So513 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So513av och ()Barns psykosociala hälsa Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av barns psykosociala välbefinnande och hälsa. Motivering Barn i har det materiellt sett bra, men tyvärr lider alltför många av psykosomatiska besvär. Var tredje barn mellan åtta och beräknas lida av återkommande huvudvärk, magont eller sömnsvårigheter. Att flickor och pojkar drabbas av olika former av ätstörningar och att dessa problem drabbar allt yngre barn är realiteter. Vi känner till att ohälsan ökat , både bland vuxna och bland barn. Att det t.ex. finns för få skolkuratorer och skolpsykologer i barnens närhet bidrar till att många problem upptäcks sent, vilket då kräver kostnadskrävande åtgärder. Att t.ex. skolpsykologer och skolkuratorer finns tillgängliga under barnens vistelse i skolan skulle spara mycket mänskligt lidande och minska samhällets kostnader. Det är viktigt att arbetet med elevhälsa också sker i förebyggande syfte och att skolans samtliga personalgrupper samverkar i frågor som rör elevers hälsa och välbefinnande. En god hälsovård nära eleverna bör vara en självklar rättighet för alla barn. Vi vuxna har ofta tillgång till en bra företagshälsovård, varför skall inte barnen ha samma förmåner? I är vi duktiga på att ge våra barn och ungdomar en säker fysisk miljö att växa upp i, men ett psykiskt välbefinnande för varje barn är minst lika viktigt. () ()