mot · GO02A20 · 2001-06-14 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:A20av , ()med anledning av skr. 2000/01:142 organisationFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en ny myndighet skapas i stället för nuvarande AMS ochges en ny roll, som främjar en bättre fungerande arbetsmarknad medtyngdpunkt på myndighetsutövning och tillsyn.SkrivelsenRegeringen belyser i skrivelsen hur man vill förändraorganisationen vid . Främst motbakgrund av att styrning och uppföljning inom AMV intehar fungerat tillfredsställande. Tanken är att AMS skallutgöra en myndighet och att länsarbetsnämndernas roll skallförändras.Folkpartiets syn på AMSVi delar regeringens problemanalys i skrivelsen och anser attförslaget om att AMS skall utgöra en myndighet är bra ochett steg i rätt riktning även om det inte är första gången somineffektiviteten i AMS påpekas.Att inte göra radikala förändringar i dagens system vore ett svek mot demsom sitter fast i systemet. föreslår en arbetsmarknads- och inte-grationsreform som skall leda till att fler, särskilt människor medinvandrarbakgrund, får chans att etablera sig på arbetsmarknaden och därmedges möjlighet att försörja sig själva och chans att förverkliga sina drömmaroch livsprojekt. Att fler människor försörjer sig genom eget arbete är också enfråga om ekonomi. Att kommunernas ekonomiska belastning försocialbidragstagare minskar som antalet skattebetalare blir flerlägger grunden för en hållbar utveckling av kommunernas ekonomiskasituation.Reformera AMSVi föreslår att , , i sinnuvarande form läggs ner. Det som blir kvar blir enförhållandevis liten organisation för renamyndighetsuppgifter och tillsyn. Detta är inget unikt ellerkonstigt i sig. lade regeringen ner dendåvarande myndigheten och ersatte denmed tillsynsmyndigheten . Dagens AMS hardessutom kännetecknats av att ha ett alltför detaljeratregelverk som inte gett de lokala arbetsförmedlingskontorentillräcklig frihet och flexibilitet.Delar av "servicefunktionen" i arbetsmarknadspolitiken, somjobbförmedling och yrkesutbildning, kan privatiseras eller genomföras avandra aktörer som utbildningsföretag, komvux, folkhögskolor etc. Vi räknarmed en framväxt av en rad nya aktörer: privata arbetsförmedlingar,branschvisa arbetsförmedlingar, kanske i fackförbundsregi, privatautbildningsföretag, ideella föreningar, kooperativ, nätverk, nyabemanningsföretag etc.En av de viktigaste liberaliseringar som genomfördes varavskaffandet av förbudet mot privat arbetsförmedling. Det öppnade , vilket haft en rad positiva effekter. På godagrunder kan man påstå att uthyrningsföretagen har minskat arbetslösheten,ökat tillväxten, minskat segregationen och pressat upp orimligt lågakvinnolöner, till exempel i vården.I ett internationellt perspektiv är uthyrningsföretagens andel av densvenska arbetsmarknaden fortfarande låg. I arbetar knappt 35 000personer i uthyrningsföretag, eller av arbetskraften. Det är lägre än iomvärlden, i , i , i och1,i genomsnitt inom EU.I flera andra länder, till exempel , och NyaZeeland, används privata bemanningsföretag systematiskt iarbetsmarknadspolitiken. Vi anser att det är hög tid att ta det steget också iSverige.Naturligtvis måste förmedlingsverksamheten förmedlas utifrån de lokalaförhållandena. I glest befolkade och arbetsmarknadssvaga områden i Sverigefinns det inte underlag för privata bemanningsföretag och då måste någonform av statlig förmedling finnas. Mycket har också gjorts under senare tidför att göra den statliga arbetsförmedlingen effektivare. Vi tänker då specielltpå Socsam-försöken (samordning mellan arbetsförmedling, sjukvård,socialtjänst samt ) och de s.k. "Omställningspeng" - gerstörre möjlighet till denarbetslöseFör en person som blir arbetslös, och inte snabbt hittar ettnytt jobb på egen hand, bör i första hand gälla att andrasystem än statlig arbetsmarknadspolitik träder i funktion.Vuxenutbildning med vidhängande finansieringssystem börkunna vara alternativ. Privataarbetsförmedlingar/bemanningsföretag kan kostnadsfritt åtasig jobbsökning om de tror sig kunna debitera kostnaden påkunder som söker arbetskraft. Men för åtskilliga arbetslösakommer det säkert också framöver att gälla att de behöverekonomiskt stöd för att öka sin "anställningsbarhet". Vianser att det både ur mänsklig och ekonomisk synvinkel ärklokt att det då finns stöd att få. Flera av inslagen i dennuvarande åtgärdsarsenalen kan motiveras också införframtiden, till exempel anställning med lönebidrag,anställningsstöd, arbetsplatsintroduktion, arbetspraktik,flyttbidrag, starta-eget-bidrag och arbetslivsinriktadrehabilitering.Till det kommer att det i ett system med privata arbetsförmedlingar kanfinnas behov av att finansiera avgiften för själva jobbsökningen för mersvårplacerad arbetskraft.För att på en gång stärka den enskildes ställning och minimerapersonalbehovet i den statliga organisationen bör en långtgåendeschablonisering gälla. Om man så vill, kan man säga att den arbetslöse får en"omställningspeng", som han eller hon har stort inflytande över hur dendisponeras.Ta vara påbemanningsföretagenDen vanliga gången bör vara att en arbetslös omedelbartvänder sig till en arbetsförmedling, privat och auktoriserad.Detta bör vara ett villkor för att kunna fåarbetslöshetsersättning. Kravet på att "stå tillarbetsmarknadens förfogande" bör således finnas kvar. Densom inte hittar nytt jobb, på egen hand eller viaen arbetsförmedling, kanske behöverarbetsmarknadspolitiskt stöd i någon form. På egen handeller med hjälp av arbetsförmedlingen ansöker denarbetslöse hos jobbkontoret om en "omställningspeng". "Pengens" storlek beror på vilka statligt finansierade insatsersom anses behövas för att den arbetslöse skall få nytt arbete.Den bedömningen är en myndighetsuppgift. Vi föreslår alltså attmyndighetsdelen av AMS verksamhet förs till en ny organisation som,förutom en liten central stabsfunktion, har ett nät av kontor över landet, s.k.jobbkontor. Den främsta uppgiften för jobbkontoret blir att fatta beslut om detnämnda ekonomiska stödet för att öka personers "anställningsbarhet".Om "omställningspengen" exempelvis skall inkludera avgiften för enkvalificerad förmedlingstjänst och bidrag till en vidareutbildning, bestämmerden arbetslöse själv till vilken förmedling och till vilken utbildningsanordnarehan eller hon vänder sig.Om "omställningspengen" inkluderar ett lönebidrag eller annatanställningsstöd kan också ett uthyrningsföretag ta in det i sitt erbjudandetillarbetsgivare, som söker arbetskraft. Så är det inte alltid idag.Till myndighetsuppgiften hör att auktorisera de aktörer på marknaden hosvilka "omställningspengen" kan användas. Till myndighetsuppgifterna förjobbkontoret hör vidare att upphandla jobbgarantiprogram förlångtidsarbetslösa.Jobbgarantiprogram förlångtidsarbetslösaUpphandling av jobbgarantiprogram bör introduceras somett viktigt inslag i svensk arbetsmarknadspolitik, dels vidstora nedläggningar, dels för långtidsarbetslösa.Vi delar den traditionella svenska synen, som brukar kallas arbetslinjen,men som tyvärr inte tillämpats tillräckligt konsekvent. Arbetslinjen böråterupplivas, inte bara som ett vackert begrepp utan som en realitet. Ingenarbetsför person bör leva på bidrag.Vi har studerat och tagit visst intryck av det system som tillämpas i dendanska kommunen . Det system vi föreslår är visserligen väsentligtannorlunda än det som gäller i , men den stora lärdomen därifrån är"kulturens" betydelse. "AMS-kulturen" präglas enligt vår mening av förmycket byråkrati och för långa väntetider, som kan vara i veckor ochmånader.En tung invändning för vår del mot är att den modellen innebär enkommunalisering av arbetsmarknadspolitiken. Vi anser att den skall varastatligt finansierad och vad gäller myndighetsutövningen bedrivas av staten.Vad gäller själva servicedelen - förmedlingen - tror vi att den i förattfungera väl bör kunna drivas i stora delar i alternativ regi.För utförsäkrade har vi föreslagit ett nytt stöd påsocialbidragsnivå, men utan socialbidragens krav på att avyttra tillgångar.Staten bör svara för denna kostnad och administration. Kommunernassocialkontor bör inte vara inkopplade på personer vars enda problem är att desaknar arbete.Huvudprincipen bör vara att inga människor lever på bidrag någon längretid. Rätten att ställa krav på motprestation av personer som får socialbidragfinns . Men i praktiken är tillämpningen inte särskilt effektiv. Vi föreslåratt regelverket görs om så att det också blir realistiskt i praktiken. Detskullebland annat innebära att den som är arbetsför men vägrar ta anvisat arbete viaen bemanningspool får reducerad eller indragen ersättning. Det måste dockalltid göras en individuell bedömning.En jobbgaranti bör gälla för personer som är socialbidragsberoende pågrund av arbetslöshet. Vi vill ha en bemanningspool, en verksamhet som ettuthyrnings- eller bemanningsföretag administrerar. Den som vänder sig tilljobbkontoret för att få det särskilda efterstödet till utförsäkrade hänvisastillbemanningspoolen. Där bedrivs viss arbetsträning, uppdragstillverkning menframför allt uthyrning av arbetskraft. Ersättningen till den enskilde skall, sålänge han eller hon är knuten till bemanningspoolen, läggas på en nivå somgör det lönsamt att arbeta.Avtalet mellan myndigheten och bemanningspoolen skall vara utformat såatt det ligger i poolens intresse att så snabbt som möjligt få de personer somomfattas av garantin i reguljärt arbete.Stockholm den 14 juni 2001Elver ()()()