mot · GP02U223 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U223av m.fl. (m)Nordiskt samarbete Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra medlemskap i för , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nominering av ledamöter i till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riksdagsutskottens roll i det nordiska samarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen i övrigt anförs om behovet av fortsatt reformering av . Motiv för våra förslag Moderata samlingspartiet vill med fortsatta reformer av arbetsformer göra rådet till en dynamisk och kraftfull församling med fokusering på aktuella frågor med nordisk anknytning. En förutsättning för att det nordiska samarbetet skall lyckas är att det förankras bättre i de nationella parlamenten och att intresset för de nordiska frågorna delas av en större krets parlamentariker än de 87 som ingår i . bör enligt närhetsprincipen enbart syssla med det som är relevant för det nordiska samarbetet. Många Europafrågor, både i närområdet och inom EU, liksom många nationella frågor har en nordisk dimension. Därför bör de flesta nationella parlamentariker och EU-parlamentariker från de nordiska länderna involveras. Detta kan ske i ett flertal strukturer. Medlemskap för , och Under ett flertal år har de baltiska länderna deltagit i arbete. Det är nu hög tid att vi välkomnar dessa länder in i samarbetet som fullvärdiga medlemmar. , och är välkomna som medlemmar i organisationer som , EU och Nato men inte av . Detta trots att det saknas en enhetlig definition av vad innebär. Varken språkliga eller befolkningsmässiga kriterier kan avgöra vem som är nordisk. Histo-riskt sett har även de baltiska staterna kopplingar till såväl som och . Geografiskt sett ligger de längre norrut än , och väsentligt närmare det nuvarande samarbetets geografiska centrum än såväl som . Begreppet formas helt enkelt av dem som använder det. Vid Baltiska församlingens möte i gjorde , och ett gemensamt uttalande där man önskade ett fördjupat samarbete med . Man vill redan nu kunna delta i olika samarbetsinstitutioner där så är möjligt. Frågan om ett medlemskap bör tas upp på dagordning. Vi anser att det är angeläget för länderna i att vårda och intensifiera kontakterna med våra baltiska grannländer, och det är svårt att i längden göra detta och förneka dem att delta fullt ut i samarbetet. Det kan inte i längden vara meningsfullt för dessa länder att försöka arbeta gemensamt med en organisation som ständigt håller sig på armlängds avstånd. Slutligen är risken att , och säger tack, men nej tack. skall därför verka för att, efter samråd med representanter för , och , möjliggöra medlemskap i för dessa länder. politiska torg samlas ledande parlamentariker samt regeringsledamöterna till en bred diskussion om för centrala frågor. En sådan uppläggning bör göra det möjligt för partiledare och andra ledande företrädare att delta i rådsarbetet. Viktiga frågor att diskutera är säkerhetspolitik, Europafrågor, ekonomisk politik, miljö och andra tunga nationella frågor. Kretsen av valbara utökas med de folkvalda EU-parlamentarikerna. riksdag kan t.ex. nominera partipolitiskt proportionellt bland såväl ledamöter som svenska Europaparlamentariker. Riksdagsledamöternas samarbetsorgan skall främja ett kontinuerligt samarbete mellan de nationella parlamenten. Det kan ske genom att de traditionella utskotten i de olika nor-diska parlamenten samarbetar med varandra. Ordförandelandets utskott ut-övar ett aktivt ledarskap och ansvarar för den politiska agendan. har t.ex. det svenska utrikesutskottet ansvar för att aktualisera frågor och sam-mankalla till möten med motsvarande utskott i de andra länderna. Initiativen tas i de nationella utskotten och frågorna bereds av dessa ge-mensamt. Förslag lämnas till rådets styrelse för beslut i . har det administrativa ansvaret för samarbetet inom sitt område . Aktiva partigrupper och effektiv rådsstyrelse De 87 ledamöterna i skall agera främst genom sina partigrup-per och inte i nationella delegationer. Partigrupperna skall kunna initiera förslag, som bereds av rådsstyrelsen. Rådsstyrelsen består av proportionellt valda företrädare från partigrupperna. Alla medlemsländer skall vara företrädda i styrelsen. Rådsstyrelsen skall hantera den gemensamma administrationen och ekonomin. Den skall också bära ansvaret för de organ som är direkt underställda . Det är angeläget att arbetar effektivt. Samarbetet skall ge god valuta för pengarna. Administrationen av det löpande utskottsarbetet skall åvila ordförandelandets utskottskanslier/parlament. Fler parlamentariker kommer att involveras, vilket kan kosta mer, bör administrationen kunna minskas. Ärenden för rådets behandling initieras enligt följande: genom regeringarna genom utskotten i de nordiska parlamenten genom partigrupperna. Fördjupa samarbetet med För att ytterligare fördjupa samarbetet och kontakterna i regionen runt bör även de åtta områdena i nordvästra (federationssubjekten , , , , oblast, , och Archangelsk) i stigande utsträckning engageras i arbetet i . Det torde föreligga ett ömsesidigt intresse av kontakter och utbyte av erfarenheter inom ett flertal områden. Fortsatt förändringsarbete Det fortsatta förändringsarbetet av bör bedrivas enligt de riktlinjer som vi här redogjort för. Vårt förslag har flera fördelar: Relevanta nationella parlamentariker och Europaparlamentariker involveras inom sina ansvarsområden. De verkligt ledande politiska företrädarna samlas till en betydelsefull politisk överläggning . Nordiskt samarbete blir en angelägenhet för alla parlamentariker och inte enbart för vissa särskilt utvalda. Onödiga och irrelevanta samarbetsformer och möten rensas ut. () () () () () () () () () () (m) ()