ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ju308 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju308av ()Hjälpmedel till poliser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa less lethal-konceptet i polisarbetet. Less lethal-konceptet en verktygslåda till polisen Svenska poliser är mycket dåligt utrustade med hjälpmedel för att kunna utföra insatser i olika situationer. Konsekvensen blir att det yttersta våldet, tjänstevapnet, används när andra medel inte kunnat lösa åtgärden med en lägre våldsnivå utan skador eller dödsfall. Svenska poliser avlossar sina tjänstevapen i genomsnitt . Flertalet av dessa skjutningar skulle kunna undvikas om kända hjälpmedel ur less lethal-konceptet användes. Det råder stort tomrum mellan batong och skjutvapen. Samhällsvåldet ökar ständigt, och situationerna skiljer sig ofta från fall till fall. Det är viktigt att polisen utrustas med en ordentlig verktygslåda innehållande hjälpmedel enligt det så kallade less lethal-konceptet med EMD-vapen (Electro Muscular Distortion), vanligen kallad elpistol, OC-spray, vanligen kallad pepparspray och impact ammunition som fungerar som distansbatong (bean-bags och svampgummiprojektiler). Vi måste se till att poliskåren utrustas med bra arbetsverktyg för att kunna säkerställa trygghet i möjligaste mån för samhällsmedborgarna, för brottslingen samt för sig själv och därigenom kunna lösa besvärliga situationer utan dödligt våld. Det är därför önskvärt att den svenska poliskåren får tillgång till ytterligare hjälpmedel i svåra arbetssituationer.
mot · GP02Ju309 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju309av ()Gumballrallyt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att 13 § polislagen bör utvidgas. Motivering Under pågick ett lyxrally genom , det så kallade Gumballrallyt. Det blev ett uppmärksammat rally eftersom loppet genomfördes på allmän väg utan tillstånd samt i mycket höga hastigheter. I stoppades cirka 25 bilar varav 16 bilar togs av den skånska polisen. Polisens ingripande resulterade i en sedvanlig anmälan. Sedan kunde färden gå vidare mot . Redan i överskred en del fordon hastigheten, vilket resulterade i böter baserade på inkomsten. Detta straffsystem anser jag inte bör införas i . Däremot är det angeläget att kunna stoppa den här typen av lyxrally på allmän väg där förarna överskrider de hastighetsbestämmelser som råder. I 13 § polislagen (SFS 1984:387) finns regler om hur en person kan omhändertagas och under vilka omständigheter. 13 § polislagen bör utvidgas så att en polisman ges befogenhet att omhändertaga utlandsregistrerade fordon som exempelvis används i den här typen av rallyn. Detta tillfälliga omhändertagande av fordonet skulle med stor sannolikhet kunna förhindra fortsatt brottsligt agerande.
mot · GP02Ju310 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju310av ()Utfärdande av rättsintyg Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ges ansvaret att kontraktera läkare för utfärdande av rättsintyg. Motivering Bristfälliga rättsintyg kan drabba både offer och gärningsman. Om läkaren missar uppkomna skador kan den som orsakat dem slippa för lindrigt undan medan överdrifter kan leda till för hårda straff. Detta gäller rättsintyg i de svårare fallen såsom grov misshandel, sexuella övergrepp och barnmisshandel. erhåller polisen rena sjukjournaler som rättsintyg. Undersökningarna som utförs är riktade för sjukvårdande ändamål och tar inte sikte på att dokumentera skadornas uppkomst utan vilka åtgärder som skall vidtagas. Det innebär att helt andra utgångspunkter styr den kliniska undersökningen och rapporteringen än vad rättssamhället är betjänt av. Bristande rättsintyg hotar rättssäkerheten! Därför är det angeläget att rättsintygsförfarandet sker på liknande sätt som § 7-intygen. Motionsförslaget innebär att låta ha huvudansvaret och kontraktera läkare runt om i landet som får till uppgift att utfärda intygen. Givetvis skall de kontrakterade läkarna erhålla stöd från de rättsmedicinska avdelningarna, erbjudas återkommande fortbildning samt få träning i rättsintygsskrivande. Det är mycket angeläget att en förändring kommer till stånd inom det snaraste så att rättssäkerheten kan höjas.
mot · GP02Ju312 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju312av ()Ett temporärt maskeringsförbud Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten för polisen att införa temporärt maskeringsförbud, när situationen så kräver. Motivering Inför förbud mot maskering i demonstrationståg. stödjer kravet enligt en gallupundersökning bland 90 000 svarande på . Arrangörers ansvar är stort och måste bli än större. Också de som deltar som fredliga demonstranter har ett stort ansvar i att påverka andra mindre fredliga grupper. Trots dessa insatser kan inte polis och arrangörer alltid garantera ordning och reda. Det bör därför utredas hur polisen kan ges möjlighet till att vid arrangemang av osäker karaktär få möjlighet att införa temporärt maskeringsförbud.
mot · GP02Ju314 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju314av ()Rådgivning som konsultation enligt rättshjälpslagen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rådgivning som konsultation enligt rättshjälpslagen. Motivering Rättshjälpen och det rådgivningsinstitut som är kopplat till rättshjälpen är i grunden en social skyddslagstiftning som syftar till att ge rättslig hjälp och stöd till personer som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt. Målsättningen i propositionen om rättshjälpslagen (1996:1619) var att rådgivningsinstitutet skulle få en mer framskjuten ställning än den haft tidigare. Detta har enligt en gjord utvärdering inte skett. En anledning som framförts av advokater, konsumentvägledare och anställda vid familjerättsenheter är kostnaderna, framför allt för personer med mycket låga inkomster. Avgiften är för en rådgivningstimma. Den kan nedsättas till hälften, men aldrig helt efterges. Inkomstgränsen för nedsättning av avgiften är . För personer med låg inkomst ter sig kostnaden för en timmas rådgivning mycket hög. Den utvärdering som gjorts visar dessutom att inte ens personer med kontinuerligt försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen kan få denna avgift betald genom . Det är viktigt att ingen förhindras att söka juridisk rådgivning av ekonomiska skäl. Jag anser därför att avgiften för rådgivning enligt rättshjälpslagen helt kan efterges vid en inkomstgräns och att den kan nedsättas till hälften vid inkomster . Jag anser också att erlagd rådgivningsavgift alltid skall få avräknas från rättshjälpsavgiften. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Ju315 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju315av ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdra åt att beakta vad i motionen anförs om . Ett rättssamhälle kräver fungerande domstolar. Domstolarnas uppgift är att handlägga mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt och avkunna dom inom rimlig tid. Den socialdemokratiska regeringen har påbörjat ett förändringsarbete inom domstolsarbetet för att, som de säger, skapa en flexibel och mindre sårbar organisation. Arbetsuppgifterna ska renodlas så att enbart den dömande funktionen blir kvar. Som ett resultat av detta försvinner flera mindre tingsrätter helt eller kvarstår endast som kansliorter. Många tingsrätter har varit utsatta för stora besparingsbeting, och det finns exempel på tingsrätter som varit tvungna att spara . Ett sådant exempel är . Det finns många skäl till att inte lägga ned de mindre tingsrätterna. Ett levande tingshus påminner invånarna om rättssamhällets närvaro. Avstånden kommer att ha stor betydelse vid en nedläggning. Restiden i kombination med väntetider på allmänna kommunikationer riskerar leda till att människors vilja att inställa sig i tingsrätten kommer att minska. Att vara borta från arbetet med förlorad arbetsinkomst innebär ökade kostnader, vilket talar mot regeringens besparingsargument. Avstånden mellan tingsrätten och medborgarna är av avgörande betydelse när det gäller . är största domsaga. Vid en nedläggning skulle befolkningen i fjällbygden få till närmaste tingsställe. Det är orimligt. Även människor i glesbygden måste få känna att de bor i ett rättssamhälle. Om det ställs ytterligare besparingskrav på kommer verksamheten att läggas ned. Det är en oacceptabel utveckling, och jag kräver därför att ska uppdra år att ge ekonomiska möjligheter att fortsätta verka.
mot · GP02Ju317 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju317av och ()Brottsofferavgift Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 45 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt vad avser utmätning av avgift till brottsofferfonden. Motivering Avgiften till brottsofferfonden, som är , är en fordran som på samma sätt som andra fordringar kan utkrävas av en dömd person genom kronofogdemyndighetens försorg. Detta kan exempelvis ske genom utmätning. Det är däremot inte möjligt att utmäta arbetsersättning som för en intagens räkning innestår hos kriminalvården. Detta följer direkt av 45 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. Även om det skulle innebära att en skuld prioriteras före en annan anser vi att det vore av stort pedagogiskt värde om lagen ändrades så att det kunde bli möjligt att ur arbetsersättningen utmäta avgiften till brottsofferfonden. Det skulle även vara i linje med de intentioner som fanns vid inrättandet av brottsofferfonden. () ()
mot · GP02Ju318 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju318av och ()Gratis ammunition Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gratis ammunition till polisers skjutövningar. Motivering Det är viktigt att poliser erhåller och bibehåller en hög kompetens när det gäller skjutvapen eller andra hjälpmedel som används när polismän skall använda våld i tjänsten. I synnerhet krävs mycken övning för att uppnå god träffsäkerhet med tjänstepistolerna. Det är av stor vikt för såväl polismännen som oss medborgare att användandet av dem i trängda lägen får avsedd effekt. Följden kan annars bli onödig skada. Polismännen erbjuds gratis ammunition vid s.k. kompetensskjutning. Den polisman som vill öva sig mer får emellertid betala ur egen ficka. tecknade ett avtal med en ammunitionstillverkare som innebär att övningsammunitionen blir billigare och mer skonsam mot miljön. Detta innebär dock inte, vad vi kan förstå, att polismän kan få gratis ammunition när de vill träna sig i på egen hand. Vi tycker att det är viktigt att polismän som känner att de behöver mera övning i , för att kunna vara trygga i sin professionella roll, måste ha möjlighet till detta utan att därmed åsamkas privata utgifter. Därför bör polismän erbjudas gratis ammunition vid övningsskjutning med sitt tjänstevapen, även när den sker . () ()
mot · GP02Ju319 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju319av ()Ordningsvakter till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ordningsvakter. Motivering råder en viss begreppsförvirring i bevaknings- och säkerhetssektorn kring vad som är en väktare, en vakt eller en värd. kan exempelvis en ordningsvakt få möjlighet att bedriva myndighetsövning efter så lite som 40 timmars utbildning. Ett minimikrav torde här vara att en person skall ha genomgått väktareutbildning för att kunna förordnas som ordningsvakt. I dagens situation finns det tämligen gott om oseriösa företag i branschen som specialiserat sig på att tillhandahålla ordningsvakter med liten utbildning för uppdraget. Ett ökat krav på utbildning skulle sannolikt bidra till att såväl öka säkerheten på offentliga platser som att sanera branschen. Ett antal av dessa oseriösa företag rör sig också i gråzonen för ekonomisk brottslighet. Svart arbetskraft är förhållandevis vanligen förekommande. Detta talar för att uppdraget att förordna ordningsvakter på många sätt skulle må bra av att flyttas från polismyndigheten till länsstyrelserna och att till grund för förordnandet skulle läggas en granskning av de aktuella företagens ekonomiska redovisningar. Detta skulle ge en gemensam utbildningsbas för väktare och ordningsvakter.
mot · GP02Ju321 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju321av och ()Polisbrist Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fler poliser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om civilanställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om platsbrist på häktet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till utrustning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad antagning till . Motivering Vi har en oacceptabel polisbrist i . Var tredje hoforsbo känner sig otrygg. I går många av medborgarna nattvakt i stället för att sova. Det 33:e personrånet anmäldes i . Det är mer än en fördubbling . Allt fler känner sig otrygga och vågar inte gå ut. Polisen gör vad den kan, men hur mycket kan krävas av en underbemannad poliskår? Av länets småföretag drabbas av brott , enligt en genomförd Sifoundersökning. Det är inte underligt att småföretagarna har tappat förtroendet för rättsstaten. När grundskyddet inte finns kvar tvingas företagaren att ta ett allt större ansvar själv. Eller som en urmakare uttryckte sig: Det känns fel att vi företagare går bakom galler i butiken och tjuvarna fritt på gatan. Den förstörelse och de kostnader som drabbar våra småföretagare genom den ökade brottsligheten kostar nästan . Det motsvarar 40 heltidsjobb. Utvecklingen inom poliskåren i är bekymmersam. Vi kommer att behöva anställa cirka 70 poliser och 30 civila . Men den planerade rekryteringen kommer inte att täcka det totala behovet. Medelåldern bland våra poliser är hög. Den höga åldern tillsammans med en pressad arbetssituation gör också att alla inte kan vara i tjänst. En ökning av civilanställda som t.ex. kan utföra lättare utredningar behövs för att avlasta polisen. De behövs bl.a. för att kunna snabba på polisutredningarna. Brottslighetens omfattning styrs i hög grad av upptäcktsrisken. En underbemannad poliskår leder därför ofrånkomligen till lägre upptäcktsrisk. För få poliser skadar polisens förtroende och medborgarna känner sig mer och mer utelämnade och tar saken i egna händer. tillhörde polisen de samhällsfunktioner som allmänheten litade mest på. Platsbristen på våra fängelser är ett annat bekymmer, vilket också drabbar den redan underbemannade poliskåren. På grund av att häktet i är för litet måste häktade personer placeras på andra ställen runt om i länet. Poliser som skulle kunna vara ute och patrullera tvingas agera chaufförer för häktade personer. Med så få poliser som vi har i länet är man i stort behov av GPS-utrustning till kommunikationscentralen så att man åtminstone kan se var de få polisbilar som finns är i tjänst. Det har utbildats för få poliser , och bland de få unga som är nyutexaminerade försvinner många till andra och mer välbetalda arbeten. Det finns med andra ord snart inga poliser att rekrytera. Antagningen till polisutbildningen måste öka för att undvika att ytterligare skada polisens anseende. Konsekvenserna av socialdemokraternas nedläggning av polisutbildningen är något vi kommer att få leva med . () ()
mot · GP02Ju325 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju325av och ()Förövare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att brott skall handhas av rättsväsendet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skolans uppgift.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om polisen. 1 Yrkande 2 hänvisat till UbU. Bakgrund , och är några av de orter som etsat sig fast på vår näthinna . Tidningarna har rapporterat om flera mycket grova brott bland unga. Vi måste erkänna att vi misslyckats i uppfostran av våra unga. I enlighet med tillgänglig statistik är det en större andel personer som misstänks för brott än i högre. Den lägsta åldern för att registreras för brott är . Det har skett en ökning av grova brott bland unga. Ungdomsbrottsligheten är allvarlig och måste tas på största allvar. av de brott som anmäls till polisen utgörs av tillgreppsbrott. Personrån är säkerligen något av det mest kränkande brott man kan utsättas för. Det har skett en ökning av tillgrepp där unga rånar unga. Rånen inträffar precis var som helst och när som helst . Är den som utför brottet minderårig blir påföljden vård enligt socialtjänstlagen, men det saknas mycket i lagen. Lagen ser inte i första hand till brottsoffret och gärningen utan bara till individen som skall rehabiliteras. Brott måste i första handhas av rättsväsendet. Ungdomar skriker efter klara normer och regler. Skolan Familjen och föräldrarna har naturligtvis förstahandsansvaret för att uppfostra och förhindra att barnen begår brott. Skolan har också en mycket viktigt uppgift liksom andra vuxna som kommer i kontakt med barn och ungdomar. Skolan måste aktivt ta upp och diskutera destruktiva handlingar som brott av skilda slag. Det är särskilt betydelsefullt att utveckla barns och ungdomars etiska och moraliska kompetens. Skolans lärande uppgift måste prioriteras och tas på största allvar. Alltför många ungdomar lämnar skolan utan godkända betyg i basämnena. Uppgiften måste vara att utveckla elevernas kunskap så att inga elever lämnar skolan utan att kunna läsa och skriva. Den enskilt viktigaste indikatorn på framtida brottslighet är skolbetygen. Ju lägre betyg desto högre risk att hamna i brottslighet. Polisen Polisen har inte tillräckliga resurser för att klara av alla brott. När polisen satsar extra på att synas genom att de rör sig där ungdomarna finns minskas snatterier och våld drastiskt. Polisens arbetsformer, verksamhet och organisation behöver ses över och förändras. Dessutom behövs fler poliser, och de behöver bättre resurser. () ()
mot · GP02Ju328 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju328av m.fl. (kd)Beslut om åtal i brottmål Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning om reformering av åtalsväsendet enligt vad i motionen anförs. Motivering I brottmål utförs talan om ansvar för brott som ligger under allmänt åtal av allmän åklagare. Åklagare är riksåklagaren och under denne statsåklagare, överåklagare, kammaråklagare samt distriktsåklagare. Åklagarväsendet är uppbyggt i hierarkisk ordning med sex åklagarmyndigheter under riksåklagaren. Enskild som berörs av ett brott har att i åtalsfrågan vända sig till allmän åklagare för beslut. Som regel fattas detta av distriktsåklagare eller kammaråklagare. Den som är missnöjd med beslutet kan vända sig till överåklagaren och i sista hand riksåklagaren. Någon lagreglering finns inte, och åklagarna är ej skyldiga att motivera sina beslut. Allmänt sett kan sägas att åklagarväsendet i huvudsak präglas av enhetlighet och samförstånd innebärande att åtalsbeslut sällan ändras. Inte heller är det särskilt lätt för en utomstående att avgöra om åtalsbeslutet verkligen är välgrundat. Tjänstemännens beslut kan prövas av JK och JO, men dessa instanser synes sällan rikta kritik mot särskilda åklagare. Det nu sagda har från tid till annan väckt kritik mot åklagarnas sätt att agera. Särskilt har synpunkter framförts att åklagarna har en benägenhet att allt för lätt lägga ned åtal. Kanske beror det på att man har allt för höga krav på att vinna framgång i rätten. Möjligen skulle det vara av värde att åtalsfrågan prövades utanför åklagarväsendet, vilket förekommer i andra rättsordningar. En överprövning skulle kunna göras av särskild åtalsnämnd sammansatt av någon eller några domare samt nämndemän utsedda av konstitutionsutskott med beaktande av en bred parlamentarisk representation. Gotab, 2001 () () von der Esch (kd) () () () () () () () ()
mot · GP02Ju329 · 2001-10-05 00:00:00 — Vi hävdar fortfarande att detta är en felaktig bedömning som försvårar och undergräver möjligheterna att låta styrkan i verkligheten vara en nationell resurs. har bland annat beslutat om föreskrifter och allmänna råd för insatsstyrkan. Detta regelverk innehåller bland annat att i ska besluta om, och till redovisa, en särskild handlingsplan och en budget avseende den . Denna handlingsplan har inte visat sig ge några större förbättringar för insatsstyrkan. De resurser som tilldelats styrkan har inte varit tillräckliga för att genomföra nyinvesteringar i utrustning. Skyddsutrustning för kemiska, biologiska eller radioaktiva ämnen saknas. Antalet poliser är otillräckligt, och motivationen riskerar att försvinna. Regeringen måste ta vara eller icke vara på allvar och avsätta resurser för densamma. /berör i sitt betänkande den centrala polisen i bl.a. och frågan om var det ekonomiska ansvaret för den bör ligga. Deras slutsats var också att insatsstyrkan måste in under . Remisstiden gick ut , och ärendet bereds ännu i . Regeringen har tidigare gett RPS uppdraget att bevaka att polismyndigheterna i landet inte av ekonomiska skäl skulle avhålla sig från att använda styrkan. Detta visade sig bli ett stort ekonomiskt bakslag för polisen i . I samband med Malexandermorden anlitade polismyndigheten i till hjälp för att söka efter polismördarna. Detta blev en extra kostnad för polisen i på . Myndigheten tillskrev RPS för att få hjälp med kostnaderna och fick av RPS. Återstående blev man i tvungna att betala själva. Detta ger naturligtvis felaktiga signaler ut till andra polismyndigheter. Hur ska de med en svag budget, en slimmad organisation våga ta i anspråk? I besparingstider då varje länspolisområde kämpar med effektiviseringar och rationaliseringar kommer inte de olika polismyndigheterna att ha råd att nyttja den . Den ekonomiska situationen på polismyndigheten i är bekymmersam. Att insatsstyrkans hemvist i länspolis påverkar de resurser som avsätts till är uppenbart. länspolis vill i första hand ha insatsstyrkans personal som sin egen resurs på grund av rådande situation i länspolis. Detta blir ett hinder i insatsstyrkans uppdrag att vara ute i landet för träning och förberedelse inför sitt nationella uppdrag. måste ta ett större ansvar då det gäller att investera i, utbilda och motivera insatsstyrkan. och frågan om var ansvaret för den bör ligga måste få en bra lösning snart. Mot bakgrund av ovanstående vidhåller vi kristdemokrater vårt krav om att ska läggas under . () () von der Esch (kd) () () () () () () () ()