ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02MJ492 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ492av m.fl. (s)Lokalt och regionalt inflytande Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalt och regionalt inflytande över strandskyddet. Motivering Nationella beslut ämnade att skydda natur och miljö och tillförsäkra alla medborgare lika rättigheter upplevs ibland på lokal nivå som kontraproduktiva. Exempel på beslut som i upplevs på detta sätt är regler om strandskydd. Naturvårdslagens och regler om strandskydd är väl grundade. För samhället är det av grundläggande betydelse att inse och erkänna att stränderna har mycket stor betydelse både för det rörliga friluftslivet som för fritidsboende. Vi instämmer också helt i det som lagstiftningen syftar till, att mark inte får tas i anspråk på sådant sätt att allmänheten hindras eller avhålls från att beträda strandskyddat område. Förhållandet mellan fritidsboende och friluftsliv i fråga om stränder är väsentligt olika i olika delar av landet. Den generella tillämpningen av lagstiftningen kan av den anledningen få oönskade konsekvenser, både för enskilda medborgare och för den kommunala fysiska planeringen i typiska glesbygdskommuner. Ett båthus på och ett i inlandet är två helt olika anläggningar, både beträffande funktion och utseende. Vi vill hävda att allmänhetens tillgång till stränder för rörligt friluftsliv kan tryggas på ett bra sätt som fritidsbebyggelse inom från stränderna tillåts i större omfattning. I flera norrländska inlandskommuner kan en stor del av fritidsbebyggelsen tillåtas inom utan att strandskyddets syfte mätbart påverkas. Vad vi vill fästa uppmärksamheten på är att strandskyddet är generellt och inte regionalt anpassat. Samma principer kan strikt användas i , på , i fjällvärden och i kommun, trots att verkligheten, behoven och förutsättningarna och förhållandena är helt olika. Det enda som är gemensamt är att det är stränder. () () () () ()
mot · GP02MJ494 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ494av ()Dioxin och fisket i och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att trygga fortsatt fiske i och . Motivering Ett viktigt miljöarbete får inte övergå till att med rigida regler och gränsvärden slå ut en hel näringsgren längs våra kuster. Ett förslag från om gränsvärden för dioxin i fisk riskerar nu att bli ett dråpslag mot fiskerinäringen i bl a och . Om förslaget blir verklighet kommer all försäljning av lax och ål från att bli totalförbjuden, liksom användning av sill och strömming för fodertillverkning. I riskzonen för förbud ligger också försäljning av sill och strömming för konsumtion. Konsekvensen skulle bli att ett par tusen jobb försvinner längs våra kuster och detta på grundval av mycket grumliga bevekelsegrunder. En godtycklig dioxingräns enligt ovan skulle ödelägga de fiskelägen som finns längs våra kuster och det skulle vara dödsstöten för den sista naturliga inkomstkällan i skärgården. förefaller det vetenskapliga underlaget för de aktuella restriktionerna vara mycket tveksamt. De prover som tagits på dioxin i fisk är mycket få, spridda och i vissa fall gamla. Det är därför ett dåligt faktaunderlag att dra slutsatser ifrån. Dessvärre har inte agerat särskilt kraftfullt mot ett införande av dessa på lösa grunder baserade gränsvärden. Den självklara utgångspunkten borde naturligtvis vara att skärpa kampen mot den dioxinanvändning och de dioxinutsläpp som är roten till det onda. Att låta den svenska fiskeri näringen och skärgårdens befolkning ta smällen för andras försyndelser vore helt fel politik.
mot · GP02MJ495 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ495av ()Bevarande av skyddsvärda biotoper Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av bestämmelser för bevarande av skyddsvärda biotoper. Motivering Den svenska skogsnäringen svarar för av landets export och är därmed största nettoexportör. I det perspektivet är det viktigt att skogens betydelse synliggörs för en större allmänhet. Även i arbete bör skogens betydelse framhållas. Skogsmarken har förutom skogsproduktion stor betydelse för friluftslivet. Skogen måste skötas med hänsyn till växt- och djurliv. Detta får dock inte leda till att tillsynsmyndigheten lägger en död hand över stora områden. Skogsägaren måste ha möjlighet att sköta sin skog med rationella metoder. Det allmännas intresse att bevara t.ex. kärr och örtrika skogsområden måste hanteras så att även markägarens synpunkter beaktas. Nyckelbiotoper innehåller ofta äldre och mycket värdefull skog. De ekonomiska konsekvenserna för den enskilde skogsbrukaren kan därför bli allvarliga när krav ställs på att dessa biotoper skall sparas. Vid en inventering av skyddsvärda biotoper påträffas dessa inte sällan hos enskilda markägare. kräver såväl avverkning som bevarande av skog för att säkerställa de skyddsvärda biotoperna. Markägaren åläggs att åtgärda dessa insatser även utan ekonomisk ersättning. Många lantbrukare har en kombination av skogs- och . De måste få sin utkomst av den jord de äger. Det är orimligt att kräva att en skogsägare skall avstå mark utan ersättning. I har vi betonat äganderätten mycket starkt och den är därför skyddad i grundlagen. I grundlagen sägs även att markägaren har rätt till ersättning för den skada han lider när det allmänna tar mark i anspråk. Om intrånget är mindre ges dock ingen ersättning. För den mindre och medelstora företagaren/markägaren kan det som staten bedömer vara ett mindre intrång vara av stor betydelse för markägarens fortsatta verksamhet. Det finns anledning att ifrågasätta behovet av en fortsatt uppifrånstyrd skogsreglering av skyddsvärda biotoper. Det finns stora skillnader mellan privat skogsbruk och de stora bolagens skogsbruk. Dessa skillnader bör också belysas i översynen av bestämmelserna för bevarande av skyddsvärda biotoper. Vad som ovan anförts visar att det är nödvändigt att regeringen gör en översyn av de nu gällande bestämmelserna för bevarande av skyddsvärda biotoper.
mot · GP02MJ496 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ496av m.fl. (s)Märkning av livsmedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad märkning av livsmedel och konsumenternas möjligheter att välja säkra livsmedel. Motivering Vi blir allt mer medvetna om vad vi äter. Vad vi äter och vilken betydelse det har för vår hälsa är en fråga som engagerar många svenskar. Enligt en Sifostudie tyckte nära hälften av 3 000 tillfrågade i åldern att äta hälsosamt är den bästa medicinen. , i en färsk undersökning , har siffran ökat till . De flesta bryr sig alltså om vad maten innehåller inte bara att den ser läcker ut och smakar gott. De flesta vill känna sig trygga med det de tuggar. Men är det möjligt? Kan vi lita på att den mat vi köper är fri från gifter och producerad på ett sätt som tar hänsyn till miljö och djur? Vågar vi tro på handlaren därhemma när han försäkrar att hans varor har den lyckliga och rena bakgrund som vi hoppas på? Det är framför allt genom ifrågasättande och offentliggörande som opinioner skapas och konsumenttryck bildas. De senaste årens skandaler inom bland annat djurhållningen har tvingat EU att fokusera på en säker livsmedelshantering. Djurens hälsa ska värnas, men inte genom förebyggande medicinering utan genom god skötsel och goda djurmiljöer. Hela livsmedelskedjan måste ses som en helhet där producenter och de som senare hanterar livsmedlen är de primärt ansvariga för att livsmedlen är säkra. Den offentliga kontrollen och konsumenternas makt ska givetvis också finnas, men det yttersta ansvaret måste ligga på dem som handskas med vår mat. Vi anser därför att EU:s gemensamma lagstiftning ytterligare måste skärpas, så att ansvaret tydligt markeras. Som medvetna konsumenter vill vi veta varifrån maten kommer, hur tomaten är odlad, vad fisken innehåller eller hur djuren är uppfödda. Vi är angelägna om en näringsriktig och välsmakande kost och vi utesluter helst livsmedel som förknippas med ord som modifierad, kemikalier eller tillsatser. har nått långt i ambitionen att aldrig acceptera livsmedel som är farliga för människors hälsa. Ändå är våra matvanor det största hotet mot folkhälsan i . Vi äter oss sjuka, vi äter oss till allergier, övervikt, hjärt- och kärlsjukdomar och diabetes. Men vi kan också göra tvärtom, vi kan äta oss friska. Därför måste märkningen av alla livsmedel förbättras vad det gäller både ursprung och innehåll, så att konsumenternas makt stärks genom att de kan välja eller välja bort livsmedel. () () () () () () ()
mot · GP02MJ497 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ497av m.fl. (s)Livsmedelskontroll Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förändra den föråldrade och uppsplittrade myndighetsstrukturen i syfte att modernisera och effektivisera livsmedelskontrollen. eller tillhör de enklare valen vi konsumenter gör. Ett är säkert, konsumenter är vi allihopa och vår internationaliserade och avreglerade värld med sitt enorma utbud ställer nya och större krav på oss. Det är nog så illa om ett felköp av en vara leder till ekonomiska förluster. Mer allvarligt är om vårt hälsotillstånd påverkas negativt av en produkt. Diverse giftskandaler och BSE-problematiken har tydliggjort nödvändigheten av både kontroll och information. Kunskap är en förutsättning för att vi konsumenter ska kunna använda den stora makt vi faktiskt har. Vårt konsumentverk har tillförts ökade medel för att kunna intensifiera sitt arbete. Konsumentfrågorna har också blivit ett prioriterat område i EU-samarbetet och är det naturligtvis rätt väg att gå för att den inre marknaden skall utvecklas till att bli en fördel för konsumenterna och inte en hälsofälla. Våra olika nationella myndigheter med ansvar för livsmedelssäkerhet byggdes upp det enkelt gick att följa processen från ax till limpa. Ingredienserna i det bröd vi köper har troligen sitt ursprung i olika delar av vår värld. Mjölet kanske är framställt av genmodifierad säd. Dagens förändrade konsumtionsmönster med hel- och halvfabrikat i kundvagnarna kräver en mer sammanhållen och koncentrerad kontroll. Livsmedelsproduktion, kemikalieanvändning, förädling, transporter och förvaring har betydelse hemma vid våra dukade köksbord. Olika myndigheter i konsumenternas tjänst besitter olika delkunskaper. Var och en koncentrerar sig på sin nisch och gör det säkert också på ett bra sätt. Problemet är helhetsperspektivet kunskapsdelarnas sammanfogande fram till den färdiga produkten och konsumenternas informationskrav. Att konsumentgruppen ytterst är målet med arbetsinsatserna har ibland tappats bort på vägen. Med konsumentintresset i fokus bör regeringen överväga de olika myndigheternas ansvarsområden och kompetenser och hur den nu så uppsplittrade kunskapsmassan skall sammanföras till en helhet. , och Kemikalieinspektionen är exempel på instanser som alla är experter inom sina delområden. En sammanhållen kunskapskedja tillgänglig för konsumenterna måste vara målet. () () () () () () () () () ()
mot · GP02MJ498 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ498av m.fl. (s)Genteknik Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riskforskningens finansiering samt konsumenternas rätt till innehållsdeklarerade livsmedel. Motivering Miljöorganisationer världen runt varnar för livsmedel där råvarorna genmanipulerats. Andra intressegrupperingar lyfter fram och betonar den stora nytta gentekniken innebär i arbetet med att förbättra och förändra kvalitetsegenskaper i våra grödor. Troligen ligger sanningen i skärningspunkten mellan de båda åsiktsgrupperna. Genmodifiering är emellertid här för att stanna trots att betydande risker följer med. Produktutvecklingen går snabbt. Riskforskningen däremot klarar inte att hålla jämna steg, vilket naturligtvis försvårar den nödvändiga samhällskontrollen. De kommersiella krafter som stödjer produktutvecklingen borde tvingas att avsätta ekonomiska resurser också till den forskning som ska bevisa de nya produkternas ofarlighet . reglering av all verksamhet med genetiskt modifierade organismer (GMO) stramar upp och sätter gränser. Detta till trots känner många människor både oro och osäkerhet inför matens kvalitet och långsiktiga påverkan på hälsan. Ett baskrav måste vara att det på produkterna går att utläsa om livsmedlet är genetiskt modifierat eller inte. () () () () () () () () ()
mot · GP02MJ499 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ499av ()Kontrollsystem för oljeutsläpp i till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett kontrollsystem för fartyg som rensar sina oljetankar i . Motivering är det nästan riskfritt för fartyg i att rensa sina oljetankar direkt i havet. När resultatet i form av olja når kusterna kring är fartyget borta. Det går nästan aldrig att bevisa vilket fartyg som brutit mot gällande lagar för att slippa bekosta en laglig tankrengöring i anslutning till en hamn. Konsekvenserna av dessa illegala utsläpp till havs är uppenbara i form av förödda stränder, utplånat djurliv och förstört fiske. De rederier som satt denna typ av lagbrott i system utövar dessutom illegal konkurrens mot de hederliga rederier som väljer att på egen bekostnad rensa sina tankar i land. Därmed finns också risken att fler rederier börjar tömma tankar till havs för att kunna konkurrera. En internationell myndighet bör inrättas som ska ha till uppgift att kontrollera att reningsanläggningarna i länderna runt fungerar samt att de används ändamålsenligt av de rederier som fått intyg på att deras fartyg genomgått rensning. De länder som av ekonomiska skäl har svårigheter att inrätta fungerande reningsanläggningar bör få stöd till detta som en form av miljöinvestering från övriga länder runt . Om man inte lyckas få ett sådant avtal till stånd mellan finns EU som ett utmärkt redskap för detta. EU är den enda internationella organisation i världen som i praktiken kan utfärda bindande miljökrav för sina medlemsländer. De länder runt som inte redan är med i EU har nästan samtliga ansökt om medlemskap och är därför av naturliga skäl öppna för förhandlingar från EU:s sida. Särskilt om förhandlingarna innefattar miljöstöd i form av hjälp till uppbyggnad av fungerande reningsanläggningar. bör verka för att ett kontrollsystem enligt ovanstående tillämpas i .
mot · GP02MJ501 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ501av m.fl. (s)Koloniträdgårdar och behovet av lokal odling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärder för att behovet av lokal odling skall kunna tillgodoses med koloniträdgårdar och odlingslotter i våra tätorter. Motivering I flera sammanhang uppmärksammas trädgårdsodlingens stora samhällsnytta, bland annat från folkhälsosynpunkt och på grund av olika positiva effekter i miljöhänseende. För boende i flerbostadshus kan möjlighet till trädgårdsodling erbjudas om det finns närbelägna områden med koloniträdgårdar eller odlingslotter. Välbelägna koloniområden kan emellertid hotas av att annan markanvändning anses mer angelägen från olika utgångspunkter. På initiativ av miljöministern tillsatte regeringen därför en utredning som lämnade förslag till åtgärder för att säkra den pågående markanvändningen i de befintliga koloniträdgårdsområdena och för att det skall kunna anläggas fler koloniträdgårdar. Regeringen har med utgångspunkt i utredningens förslag förelagt parlamentet förslag till lagstiftning om koloniträdgårdar. Med stor majoritet antogs lagförslaget . Detta var i . I har fullt ut instämt i de synpunkter som anfördes i motion 2000/01:MJ253 (s) yrkande 2, om koloniträdgårdars betydelse för människors hälsa och rekreation och vikten av att människor i våra tätorter ges möjlighet att på sin fritid bedriva odling. Yrkandet angav att regeringen bör ta upp frågan om åtgärder för att bevara befintliga koloniträdgårdar och anlägga nya koloniträdgårdsområden. Men med hänvisning till plan och bygglagen och det samarbete som sker i vid ansågs yrkandet tillgodosett. Yrkande 1 i samma motion angav att det bör skrivas in i miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö att koloniträdgårdar behövs för att tillgodose behovet av lokal odling. Yrkandet avvisades i avvaktan på en aviserad proposition med förslag till delmål för de nationella miljökvalitetsmålen. Av den (prop. 2000/01:130) framgick emellertid inte alls hur detta behov skall tillgodoses. Det finns ingen saklig grund för att värdera koloniträdgårdarnas samhällsnytta på väsentligen annat sätt i än i . här refererade instämmande i synpunkter som anfördes i motion 2000/01:MJ253 om koloniträdgårdars betydelse har emellertid inte resulterat i några beslut som främjar koloniträdgårdsrörelsens utveckling. Detta står i skarp kontrast mot de danska statsmakternas beslutsamhet att lagstifta om regler som säkrar markanvändningen i befintliga koloniträdgårdsområden och främjar att nya koloniområden anläggs. Det är inte självklart att lagstiftning av det slag som skett i är det bästa sättet att uppnå de mål som avses. Vilka åtgärder som behövs för att uppnå det i vårt land gällande målet att tillgodose behovet av lokal odling är inte klarlagt. I det omfattande resultatet av arbete (SOU 2000:52) gavs ingen ledning i denna fråga. Regeringen bör därför ge berörda myndigheter i uppdrag att i samarbete med den organiserade koloniträdgårdsrörelsen utreda hur behovet av lokal odling skall kunna tillgodoses med koloniträdgårdar och odlingslotter i våra tätorter. () () ()
mot · GP02MJ502 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ502av (c)Läkeväxter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undersöka en allmän utveckling av odling av läkeväxter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regelverket för småskalig hantering av läkeväxter ses över. Motivering har i samverkan med och tagit initiativ till odling av läkeväxter. Åtta odlare har odlat solhatt, kamomill och johannesört. Naturläkemedel är en expanderande marknad och Kristianstadsbygden bedöms ha goda förutsättningar för läkeväxtodlingar, men det finns säkert fler områden i med liknande betingelser. har goda förutsättningar för ekologisk odling, helt jämförbara med andra länders i , och kan väl mäta sig från kvalitetssynpunkt. Det bör göras en undersökning om det finns förutsättningar för liknande odlingar och kartläggning av efterfrågan i andra delar av . För att få ut det aktiva ämnet i solhatt och johannesört krävs extrahering och till detta krävs sprit. Detta har stött på problem för denna småskaliga produktion. Det är stora avgifter som måste betalas i förskott och dessutom är regelverket mycket byråkratiskt. Småskalig hantering av läkeväxter bör få en översyn av regelverket.
mot · GP02MJ503 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ503av och ()Reservatavsättningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om behovet av att lokalt förankrade skötselplaner planeras in i samband med kommande reservatsbildningar. Motivering I regeringens miljömålsproposition ingår omfattande förslag till nya avsättningar av olika typer av reservat för att säkra den biologiska mångfalden. Målsättningen är vällovlig, men medlen att nå dessa mål tar mycket liten eller ingen hänsyn alls till all den frivilliga naturvårdshänsyn som sker inom jord- och skogsbruket. Frågan om bildandet av nya reservat är enligt vår mening nästan helt volymstyrd. Det skall centralt beslutas att det skall vara 320 000 ha naturreservat, 30 000 ha biotopskyddsområden och att 50 000 ha skall skyddas genom naturvårdsavtal när det gäller statens ansvar. Detta trots att ingen inventering, nationell samordning eller annan analys finns som underlag för förslaget. En annan allvarlig brist i beslutsunderlaget för dessa reservatsbildningar är att hänsynen till behovet av framtida och långsiktiga skötselplaner inte finns med. Det handlar dels om stora kostnader, men framför allt om behovet av att lokalt förankra ekologiskt riktiga skötselplaner, där man med tänkta brukare formar långsiktigt hållbara lösningar. En sådan inriktning där skötselplanerna behandlas parallellt med volymkraven på de olika reservatsformerna är enligt vår mening grunden för att på lång sikt bevara den biologiska mångfalden. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02MJ504 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ504av ()sektorsansvar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att skogsvårdsorganisationen bör ha ett samlat sektorsansvar för skogsbruket. Motivering Skogsbruket är underställt i första hand två olika lagar, skogsvårdslagen samt . Detta faktum gör det i många stycken komplicerat för den enskilde skogsägaren att känna till alla olika hänsynsregler som kan bli aktuella vid en skoglig åtgärd. Om frågor kring dikning och markavvattning blir aktuella måste skogsägaren dessutom ha kontakt med ytterligare en myndighet, förutom () även . Detta framstår som inte särskilt rationellt. Dels finns SVS-medarbetarna, till skillnad från länsstyrelsetjänstemännen, placerade ute i länen och de har en lokal förankring med bl.a. lägre resekostnader som följd. Dessutom finns säkert erforderlig kompetens hos SVS att handlägga hela sektorsansvaret. Sist men inte minst skulle en sådan ordning påtagligt underlätta för den enskilde näringsutövaren. Det är min förhoppning att dessa aspekter kommer med i den kommande utvärderingen av skogspolitiken.