mot · GO02Ub23 · 2001-02-15 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub23av , ()med anledning av prop. 2000/01:63 Kvalificerad yrkesutbildningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om benämningen yrkeshögskola.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om grundläggande högskolebehörighet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om möjligheter till validering av kunskap.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tid för lärande i arbete.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en decentraliserad myndighetsstruktur.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om yrkescertifikat i stället för examen.InledningI det moderna samhället är kunskap av stor vikt för allamänniskor. Att lära har blivit en nödvändighet för alla intebara för barn och ungdomar. Kunskap består av två olikatyper av kunnande, det teoretiska och det praktiska. I Sverigehar vi lyft fram den teoretiska på bekostnad avden praktiska. Det svenska utbildningssystemet är imångt och mycket skapat av och för teoretiker, de teoretiskakunskaperna dominerar och värderas generellt högre änpraktiska kunskaper. Utbildningssystemet bygger dessutompå principen att alla ska lära sig samma saker med sammametoder och . Vi kristdemokrater menar att detär ett av de grundläggande felen i den svenska skolan. Detfinns inte utrymme och tid för lärarna att se varje elev som enunik individ med unika egenskaper som bör förvaltas på bästasätt. I en skola som på detta sätt präglas av en strävan efterenhetlighet och där de praktiska kunskaperna trängs ut av deteoretiska är det en stor grupp av elever som inte kommer tillsin rätt. Vi har därför länge strävat efter en skola som ser tillvarje individs förutsättningar och behov och där de praktiskakunskaperna, handens kunskap, uppvärderas. Redan igrundskolan måste de praktiska kunskaperna ges en merframträdande plats. I gymnasieskolan bör detta sedanfullföljas med rena lärlingsutbildningar för den elev som harbegåvning och fallenhet för mer praktiska ämnen. måstealla gymnasieprogram ge en generell högskolebehörighet ochalltså ha en stark teoretisk prägel, detta anser vi vara fel.Alternativ måste finnas för den som inte har ambitionen attstudera vidare vid den . Alla vill intebli akademiker.Som ett komplement till den har vikristdemokrater länge arbetat för utvecklandet av en yrkeshögskola.Yrkeshögskolan skulle tillgodose den efterfrågan som finns inom mångabranscher efter utbildad personal till mer kvalificerade yrken som inte hörhemma inom den akademiska högskolans ram. skulle bli enhelt ny eftergymnasial utbildningsform och ge den mer praktiskt lagdestudenten ett fullvärdigt alternativ till den akademiska högskolan.År 1996 startades en försöksverksamhet med eftergymnasial utbildning isamarbete med arbetslivet, så kallad kvalificerad yrkesutbildning (KY). KYhar stora likheter med det kristdemokratiska förslaget om en yrkeshögskola. liggande propositionen föreslår regeringen att denna försöksverksamhetnu ska permanentas och att kvalificerad yrkesutbildning ska bli en nyfristående utbildningsform i det svenska utbildningssystemet. Vikristdemokrater välkomnar denna satsning på praktisk kunskap frånregeringens sida. Regeringen tycks äntligen ha insett vikten av och värdet idet praktiska kunnandet. råder på grund av regeringens tidigare ensidigasatsning på teoretiska utbildningar brist på yrkesutbildad arbetskraft inomflera yrken.Försöksverksamheten med KY har i stort varit en framgång men det harfunnits vissa brister, vilket påpekats för regeringen. I den nu liggandepropositionen är det dock uppenbart att regeringen inte tagit den kritiken påallvar utan undviker att ge förslag till lösningar på problemen.Kvalificerad yrkesutbildningkontra yrkeshögskolaEn av de första uppgifterna för en ny utbildningsform blir attfinna sin identitet. Utbildningen måste befästas i människorsmedvetande och den måste hitta sin unika position iförhållande till andra utbildningar. När vi arbetat med ettförslag för uppbyggnaden av en eftergymnasialyrkesutbildning har vi valt att kalla denna utbildningsform föryrkeshögskola. Genom att använda ordet högskola vill vi visapå den jämställdhet som ska råda mellan den nyautbildningsformen och den akademiska högskolan. De ärbåda eftergymnasiala utbildningar vars främsta syfte är att gekunskaper och kompetens som studenterna för med sig ut iarbetslivet. Genom att använda namnet högskola minimerasrisken för att KY betraktas som en mellanstegsutbildningmellan gymnasium och högskola. Prefixet yrkes- används föratt markera den tydliga kopplingen till arbetsmarknaden somär utbildningens kännetecken.Ytterligare ett argument som talar för användningen av begreppetyrkeshögskola är att liknande utbildningsformer som finns i andra länder, tillexempel och , har den beteckningen. Flertalet avregeringens remissinstanser förordade också benämningen yrkeshögskola.Regeringen har ändå valt att stå fast vid begreppet kvalificeradyrkesutbildning, vilket vi beklagar. Vi kommer därför fortsättningsvis i dennamotion att omnämna utbildningsformen som yrkeshögskola.BehörighetSom en följd av regeringens tidigare ensidiga satsning påteoretiska kunskaper är det många elever som lämnargymnasieskolan utan fullständiga betyg och utanhögskolebehörighet. Det har blivit en förhållandevis storgrupp som framför sig ser år av kompletteringar på komvuxför att ha någon möjlighet att gå vidare i sin utbildning.Sannolikt är att många av dessa redan från början hade valten mer praktiskt inriktad utbildning om den möjlighetenfunnits. Vi skulle vilja se som en möjlighetför dessa elever att genom en utbildning där teori och praktikförenas gå vidare och hitta ett passande yrke. Yrkeshögskolanskulle kunna bygga på studentens faktiska kunskaper och intepå en generell behörighetsgräns. Genom till exempelgesällprov och andra tester skulle studenternas kvalifikationerkunna avgöras. Genomfördes även lärlingsutbildningar redani gymnasiet skulle de kunna vara en lämplig väg in iyrkeshögskolan för studenter som strävar efter ett merkvalificerat praktiskt yrke.Regeringens förslag om en kvalificerad yrkesutbildning öppnar inte denvägen för dessa studenter. I propositionen föreslås nämligen att samma reglerför grundläggande behörighet som gäller för högskolan ska gälla föryrkeshögskolan. Ungdomar som inte har klarat sig igenom ett teoretisktinriktat gymnasieprogram är alltså inte välkomna till yrkeshögkolan även omde vore lämpliga för utbildningen. Vi kan av den anledningen inte accepteraatt grundläggande högskolebehörighet ska gälla generellt även föryrkeshögskolan.Ytterligare ett faktum som talar emot centralt ställda behörighetskrav föryrkeshögskolan är att denna utbildningsform består av en mängd olika typerav utbildningar inom olika branscher och yrken. Att från centralt håll sättabehörighetskrav är därför en orimlighet. Det måste vara upp till den enskildeutbildningsanordnaren att tillsammans med branschorganisationerna sätta uppvilka behörighetskrav som ska gälla för respektive utbildning beroende på denspecifika utbildningens behov. Det finns en viss ambivalens kring detta iregeringens proposition. Regeringen säger visserligen att grundläggandebehörighet för högskolan ska gälla även men samtidigtpåpekas vid ett flertal tillfällen vikten av att kunna göra undantag från dennagenerella behörighet beroende av utbildningens behov.Vi anser att det enda rimliga vore att ta bort det generellabehörighetskravet och låta den enskilde utbildningsanordnaren i samarbetemed tillsynsmyndigheten och branschorganisationen sätta behörighetskrav. Pådet sättet skulle utbildningsmöjligheten öppnas även för dem som lämnatgymnasieskolan med ofullständiga betyg men som har kvalifikationerna föratt gå en praktiskt inriktad högre utbildning.KunskapsvalideringDet samhälle vi lever i genomgår ständigt förändringar. Dethar inneburit att det livslånga lärandet har blivit ennödvändighet inom de flesta yrken och för de flestamänniskor. Det räcker inte att gå i skola en gång i ungdomenutan kunskaper är en färskvara som måste förnyas. En avde viktigaste uppgifterna för en yrkeshögskola blir att utgöraen länk i detta livslånga lärande. Utbildningen måste därförstå öppen för en mycket stor grupp människor i olika åldrar,med olika kunskaper och bakgrund. En avgörande fråga blir idetta läge validering av studenternas kunskaper. Kunskapersom införskaffats via en mängd olika vägar från utbildningoch arbetsliv till eget lärande måste värderas och förankras.Ett väl fungerande valideringssystem är av stor betydelse i ettsystem av livslångt lärande och skulle få stor betydelse försåväl invandrare som svenskar med en låg formell utbildningmen med hög grad erfarenhetsbaserad kunskap.Propositionen ger inte någon lösning på detta viktigaproblem. Vi anser därför att regeringen bör återkomma medförslag om hur valideringen ska genomföras.Vid införandet av en yrkeshögskola är det viktigt att dennautbildningsform får en tydlig identitet och en självklar plats i människorsmedvetande. ska som sagt vara en utbildningsform vid sidanom högskolan som leder studenterna ut till kvalificerade arbeten påarbetsmarknaden. Den får inte betraktas som en andra klassens högskola. Detkommer dock att finnas studenter vid som efter slutfördyrkesutbildning vill söka sig vidare till teoretiska studier vid de akademiskahögskolorna. Även här blir frågan om validering av stor betydelse. Ettproblem som funnits för de studenter som deltagit i KY underförsöksperioden har varit just valideringen av deras kunskaper. Det har intefunnits något tydligt system för hur deras kunskaper ska tillgodoräknas. Detär viktigt för den elev som har för avsikt att påbörja utbildningen att dennavetvilka förutsättningar som finns för eventuellt fortsatta studier. Det är även avstor vikt när det gäller förhållande till andrautbildningsformer att kunskapsvärdet i förhållande till andra utbildningar ärtydlig. Detta gäller även i ett internationellt perspektiv där det är viktigtattkunna jämföra utbildningar med liknande utbildningarutomlands. Flera av regeringens remissinstanser har också efterlyst ettutarbetat system för validering av kunskaper vid övergångar till och frånandra utbildningar. Detta är även av betydelse för studenter som vill gå överfrån den akademiska högskolan till en yrkeshögskoleutbildning. Regeringenger dock inget förslag till lösning i propositionen utan noterar enbartproblemet. Regeringen vill att studentens kunskap ska mätas i KY-poäng,men vad står egentligen en KY-poäng för? Utan ett effektivt valideringssy-stem säger inte ett visst antal KY-poäng någonting om studentens faktiskakunskaper eftersom det inte kan ställas i relation till någonting.För att åtminstone delvis lösa detta problem samt för att tillgodose en högkvalitet på den teoretiska delen av utbildningen anser vi att ett samarbete medden akademiska högskolan i många fall vore den bästa lösningen. Att denteoretiska delen av utbildningen knyts mer eller mindre till befintligahögskolor har efterfrågats av flera branschorganisationer och det skulledessutom bidra till att höja utbildningens status.Lärande i arbeteYrkeshögskolan är en utbildningsform som bygger på ettmycket nära samarbete med näringslivet. Det är näringslivetsoch samhällets behov som ska styra utbudet av utbildningar.Utbildningen ska syfta till att ge studenten både teoretiskt ochpraktiskt kunnande för att utföra kvalificerade arbetsuppgifteri ett modernt organiserat arbetsliv. Regeringen betonar ipropositionen att utbildningen ska kännetecknas av attpraktisk inriktning förenas med fördjupade teoretiskakunskaper. Vi anser detta vara en god målsättning men det ärändock den praktiska inriktningen och närheten tillarbetsmarknaden som är det som karaktäriserar utbildningen.Det är därför av stor vikt att den praktiska delen avutbildningen får ett stort genomslag. börgenom denna praktiska inriktning finna en egen identitet vidsidan om annan eftergymnasial utbildning. I propositionenföreslås att cirka en tredjedel av utbildningstiden ska varaLIA (lärande i arbete). Då kännetecknas avett mycket brett spektrum av olika utbildningar inom olikabranscher är flexibiliteten i utbildningen avgörande förutbildningens framgång. Att sätta något exakt mått påmängden av i utbildningen är därför en omöjlighet.Regeringens mål vill vi dock se som ett minimum och kantänka oss att i många utbildningar hälften av tiden fåranvändas till praktiskt arbete i form av . Yrkeshögskolansutbildningar ska vara i huvudsak praktiska med teoretiskainslag till skillnad från den akademiska högskolans praktiskautbildningar som är i huvudsak teoretiska med praktiskainslag.Regeringen föreslår i sin proposition att även för ska detaljeradekursplaner finnas. Vi ställer oss frågande till om detta är ett realistiskt krav attställa på de arbetsplatser som tar emot studerande från . I såfall krävs troligen någon form av ekonomisk ersättning. Annars är risken storatt kravet på upprättande av pedagogiska kursplaner leder till en ökadtveksamhet från arbetsgivarens sida att ta emot studenter.Regeringen kräver också att ska äga rum på minst två olika arbetsplatser.Denna detaljreglering avvisar vi, eftersom det mycket väl kan finnas tillfällendär det mest lämpliga är att hela LIA-utbildningen sker på en arbetsplats ellerett företag.Regional organisationEtt av de syften som låg till grund för KY var att det lokalaoch regionala näringslivet skulle involveras. Genom att startautbildningar skulle regionen få tillgång till kvalificeradarbetskraft. regioner präglas av mycket olikaförhållanden inom näringslivet, vilket också måste få sinåterspegling i organisation och utbud avutbildningar. Regeringens förslag går ut på att en centralmyndighet ska ha ansvaret för tillsättning och tillsyn avsamtliga yrkeshögskoleutbildningar i landet. Vi tror inte påen så centraliserad lösning utan anser att skaha en decentraliserad myndighetsstruktur. En centraliseradmyndighet som ensam avgör vilka utbildningar som skakomma till stånd kan inte se behoven hos varje region. Viskulle istället vilja se den centrala myndigheten som en litenorganisation vars huvudsakliga syfte är att skötasamordningen så att det skapas ett balanseratutbildningsutbud och att resurserna utnyttjas effektivt.Dessutom skulle denna myndighet kunna arbeta medkvalitetssäkring och annan tillsyn. Övriga beslut anser vi börfattas på regional nivå av en organisation som till exempelkan knytas till länsstyrelserna. Den regionala organisationenmåste vara fast förankrad i det regionala näringslivet som börha stort inflytande över besluten. På det sättet skulle denregionala efterfrågan på arbetskraft tillgodoses och debranscher som ekonomiskt kommer att få ta visst ansvar förutbildningen få insyn och möjlighet attpåverka besluten.För att ska få en tydligt identitet anser vi att det påregional nivå måste tas ett visst ansvar för att upprätta någon form av kanslidit de potentiella studenterna kan söka sig för att få information, en plats därdet finns en samlad organisation som kan informera om vilkayrkeshögskoleutbildningar som finns tillgängliga i regionen och eventuellt ihela landet. En utbildning som är så flexibel som regeringen föreslår och sominte har någon som helst faktisk fysisk gestaltning får ingen tydlig identitet.Då kan det vara svårt att få ett ordentligt fäste i människors medvetande. utformas och om det eventuellt förläggs i närheten av ellerkopplat till undervisningslokaler bör beslutas av den regionala organisationen.När det gäller utbildningarnas omfattning har regeringen satt gränsen vid"fem starter". Om detta är en begränsning som gäller för en specifik platseller över hela riket sägs inte. Om begränsningen gäller över hela riketinnebär det att en bransch som har stor brist på arbetskraft och vill startautbildningar på flera platser i landet är begränsad till fem orter och då enbartkan ta in en årskull på varje ort. Vi anser att begränsningen fem starter skagälla en specifik utbildning på en speciell plats och inte över hela riketeftersom det kan sätta onödiga spärrar för branscher med stor brist påarbetskraft.Examen eller certifikatFör att säkra utbildningens kvalitet måstebranschorganisationerna vara en aktiv deltagare iyrkeshögskolan. Det måste också vara de som ställer kravenpå vilka resultat utbildningen ska mynna ut i. Istället för entraditionell examen föreslår vi att branschorganisationerna fårutfärda certifikat som utgör en legitimering av denyrkesutbildades kompetens. I regeringens proposition föreslåsatt examina ska utfärdas i enlighet med mål uppställda av dencen-trala myndigheten. Vi anser inte att denna mycketcentraliserade lösning är nödvändig för att ge utbildningenkvalitet och status. Istället vill vi alltså ha en decentraliseradorganisation där det framför allt är branschorganisationernasom sätter upp krav på utbildningen och utfärdar ettyrkescertifikat. Certifikatet ger också utbildningen enidentitetsskapande roll på arbetsmarknaden och särskiljerdenna utbildningsform från andra utbildningar.Stockholm den 15 februari 2001Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()()