mot · GP02T308 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T308av ()vägnät Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av väginvesteringar i . Bakgrund Transportinfrastrukturen i behöver stärkas omgående. För länets tillväxt och överlevnad behöver vi skapa närhet till den nationella och internationella marknaden och tillgodose näringslivets stora transportbehov. Vi behöver också, inte minst för att vända den negativa flyttrenden, väsentligt förbättra möjligheterna till arbetspendling såväl till och från länet som inom länet. Det är också viktigt för och för att det finns en fungerande infrastruktur för att tillgodose besöksnäringens behov. har liksom övriga skogslän drabbats hårt av utflyttning, arbetslöshet och en sviktande konjunktur. är ett långsträckt län landets fjärde till ytan. Bebyggelse och näring är spridda över hela länet. I söder finns den tyngre basindustrin, tillverkningsindustri och skogsnäring finns i övriga delar i länet och den expanderande fjällturismen finns i , som är norra största vinterturistområde. Det finns stora brister i länets transportsystem. I flera avseenden är bristerna betydligt större än i andra delar av landet, inte minst i jämförelse med de mer tättbefolkade delarna. har vägnätet tillåtits förfalla, vilket har medfört förhöjda transportkostnader och tillgänglighetsproblem. Det statliga vägnätet inom omfattar . Av dessa är fortfarande grusvägar. Under vissa perioder av året är av vägnätet avstängt för tung trafik på grund av tjällossning. Särskilt för skogs- och besöksnäringen innebär detta väsentliga problem. Skogsindustrin är av väsentlig betydelse för och svarar fortfarande för en stor del av export. Det är en tillväxtbransch som ökar . Infrastrukturen är A och O för en fortsatt positiv utveckling. Branschen måste ha korta ledtider. För skogskoncernen utgör transporter av den totala kostnaden . För pappersbruk står tjällossningsproblemen för inte av den totala råvarukostnaden. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Från ord till handling har regeringen aviserat en infrastrukturproposition, men denna har skjutits upp gång på gång. Uppenbarligen har den socialdemokratiska regeringen prioriterat att hålla sina tillväxtfientliga stödpartier på gott humör framför att vidta kraftfulla åtgärder mot det eftersatta vägunderhållet. har inte ens nu gällande, av antagna nationella väghållningsplan för åren 19982007 hållits. Det föreligger förskjutningar på grund av att det inte har anslagits pengar som gjort det möjligt att följa planen. De redan planerade åtgärderna bör genomföras . Bilismen bär inte sina samhällsekonomiska kostnader heter det ofta när det behövs argument för att höja beskattningen av biltrafiken. Detta är ett svepskäl och stämmer inte med verkligheten. I själva verket bär bilismen på en skattebörda som är drygt dubbelt så stor som summan av vad bilismen kostar samhället. De samlade skatteintäkterna från olika skatter på bilismen kan beräknas till medan mindre än hälften, eller , går till väginvesteringar i form av statliga och kommunala anslag, (, Rapportserie 2, 2001). prioriteringar Alla län/regioner har trots allt fått någon större investering . Det gäller dock inte för . Ett av skälen härtill kan vara att det har rått splittring olika aktörer har stridit för sina speciella objekt. är vägunderhållet emellertid så eftersatt och behoven så akuta att alla aktörer har slutit sig samman och enat sig om följande tre projekt som prioritet nr 1: Utbyggnad av förbi Sala och fram till gränsen mot . Upprustning av och sträckan DjuråsSälen. Fullföljande av arbetena med den s k Bergslagsdiagonalen. Det är av avgörande betydelse för oss som bor i och för näringsliv att medel avsätts för dessa tre projekt när regeringen äntligen avlämnar den infrastrukturproposition som har aviserats så . Det är inte understöd som behövs utan en bra infrastruktur. Inte subventioner utan en politik som skapar förutsättningar och undanröjer hinder.