mot · GP02Ub322 · 2001-10-05 00:00:00 — I av en ofta missvisande bild av sex och samlevnad i massmedia måste skolans personal stärkas i sin roll, som samtalsledare med förmåga att tala om sexualitet på ett naturligt sätt. 5.11 Sniffning, alkohol, narkotika, tobak och läkemedel anser att det är viktigt att alla elever ges utbildning och information om sniffning, alkohol, narkotika, tobak och läkemedel (SANT). Därför bör skolan aktivt bjuda in organisationer som jobbar med dessa problem. Vi vet att attityden till att pröva så kallade partydroger har blivit mer positiv bland ungdomar vilket leder till att allt fler prövar olika former av narkotika. I många skolor och på många orter finns det positiva exempel på hur man jobbar för att förebygga att ungdomar börjar med droger. De lokala eldsjälarna är viktiga i det drogförebyggande arbetet, men det är också viktigt att skolan ger alla elever en bra SANT-undervisning. 5.12 Ätstörningar Skolan har en viktig uppgift i att förebygga ätstörningar. Matvanor och förhållandet till mat grundläggs . En lugn miljö i skolmatsalarna, bra skolmåltider och hemkunskapsundervisning är alla viktiga delar i att förebygga ätstörningar. En väl fungerande skolhälsovård och samarbete med sociala myndigheter är också några viktiga delar. En osund kroppsfixering ska motarbetas genom ett aktivt arbete med attityder. Skolans sex- och samlevnadsundervisning bör också ta upp ungas hälsa. Regeringen bör få i uppdrag att skapa ekonomiska resurser för framtagande av information och utbildning angående ätstörningar och hälsa. Detta bör ges regeringen till känna. 5.13 Idrott har påtalat vikten av idrott och hälsa i skolan. Bakgrunden är att många idrottslärare, forskare och läkare alla rapporterat att elevernas fysiska status blir allt sämre. Vi vet att en förebyggande hälsovård i form av goda kostvanor och regelbunden fysisk aktivitet också är av stor betydelse för ett bra resultat i skolarbetet. Ökad kunskap om motion och kostvanor är till stor nytta för att öka välmåendet och för att slippa sjukdomar som är relaterade till bristande motion. Dessutom vet vi att bra kondition underlättar för eleverna att tillgodogöra sig annan undervisning i skolan. anser att mångfalden i skolidrotten ska främjas. Detta för att fånga upp och stödja elevernas olika intressen och engagemang. välkomnar regeringens satsning på att stimulera skolorna till att arbeta för att eleverna ska bli mer fysiskt aktiva. Det är viktigt att skolorna lokalt arbetar med att få barn och unga fysiskt aktiva i skolan såväl som . 6 Funktionshindrade i skolan var motståndare till avvecklingen av specialskoleverksamheten. Föräldrar och elever motsatte sig nedläggningen av och och tyckte att den specialkompetens som hade byggts upp vid dessa skolor skulle få finnas samlad. Utgångspunkten för en politik för funktionshindrade barn och ungdomar borde vara deras egna upplevelser av situationen. Barnen ska ha en rättighet och inte en skyldighet att gå integrerat. Segregation kan vara något positivt när den är självvald. När nu regeringen gett kommunerna ansvaret att utforma utbildning till dessa elever är det av stor vikt att kommunerna får resurser för att klara detta. 6.1 Skapa ett nytt riksgymnasium saknar blinda och synskadade barn med multifunktionshinder tillräckligt bra möjligheter att studera vidare efter . Resultatet blir att mycket få av ungdomarna går vidare, vilket är fel. De har rätt att kunna gå vidare i sin utbildning och utvecklas i sin egen takt, oavsett ålder. Det bör därför inrättas ett nytt riksgymnasium för blinda och synskadade barn med multifunktionshinder. Vad som ovan anförts om att inrätta ett nytt riksgymnasium för blinda och synskadade barn med multifunktionshinder bör ges regeringen till känna. 7 Särskola har antalet elever i särskolan blivit fler och fler har antalet elever ökat . Ökningen är störst inom grundsärskolan. Variationerna över landet är stora. Olika praxis och synsätt tycks råda i kommunerna om vilka barn som ska gå i särskolan. Ett par studier pekar på att föräldrar ofta ställs inför att antingen välja grundskola med bristande resurser för särskilt stöd eller särskolan. Så får det inte vara. Det måste vara barnets egen förmåga att tillgodogöra sig undervisningen som ligger bakom beslutet att ta emot barnet i särskolan. Det är möjligt att undvika en del av det som kan komma att bli problem genom tidig diagnosticering i samverkan mellan skola och landsting. Detta skulle kunna ske t ex i samband med fyraårskontrollen, där personal tränad i att upptäcka sådana problem bör kunna medverka. satsningar på att tidigt upptäcka läs- och skrivproblem, inrättande av specialpedagogtjänster samt individuella skolplaner skulle också vara verktyg för att upptäcka elever som behöver gå i särskola. 8 Fristående skolor De fristående skolorna har en betydelsefull roll i det svenska skolväsendet. Till och med skolminister har framhållit att det är värdefullt att det finns möjlighet att välja en skola med en alternativ pedagogisk inriktning. Mot denna bakgrund är det därför uppseendeväckande att regeringen i sin lagrådsremiss om fristående skolor ger förslag som kommer att försvåra för de fristående skolorna. Ett införande av regler som förhindrar att man startar fristående skolor i områden där den kommunala skolan lagts ned är oacceptabelt. Istället för att försvåra för fristående skolor borde regeringen fundera på varför antalet fristående skolor ständigt ökar. De fristående skolorna är en del av en stark rörelse i samhället där människor på många olika sätt visar att de vill ta större ansvar, ha större möjligheter till egna initiativ och vara mycket mer delaktiga i samhället. Rätten att välja skola, såväl mellan kommunala skolor som mellan kommunala och fristående skolor, ska vara en självklarhet för den enskilda individen. De fristående skolorna utgör för många elever ett värdefullt alternativ till de kommunala skolorna. Genom det ökade antalet fristående skolor och den mångfald dessa representerar, ökar elevernas och föräldrarnas valmöjligheter och därmed förutsättningar att få sina behov och önskemål tillgodosedda. Det är dock viktigt att följer upp att läroplanen följs i alla friskolor. De fristående skolorna har också betydelse för skolväsendet som helhet. Det faktum att de fristående skolorna verkar under friare former gör att nya pedagogiska metoder och arbetssätt kan prövas. Därigenom kan värdefulla erfarenheter och lärdomar från de fristående skolorna även komma de kommunala skolorna och deras elever till del. Det är viktigt att stödet till friskolorna inte minskas utan att de får ett rimligt bidrag för sin verksamhet. De fristående skolorna har varit ett lyft för flera hotade landsbygdsskolor. Engagemanget har kommit igång, bygden har fortsatt leva och eleverna har haft möjlighet att gå kvar. Sett ur ett större perspektiv handlar det om makt över sin framtid att kunna bo och leva även utanför storstäderna. Nedläggning av skolan i byn påskyndar med all säkerhet den negativa utvecklingen med folkminskning på landsbygden. Nedläggning av landsbygdsskolor är ofta en mycket kortsiktig lösning. Ingen barnfamilj flyttar till en bygd utan skola och de som bor där tenderar att flytta därifrån om skolan försvinner. 8.1 Fristående gymnasieskolor Fristående gymnasieskolor kan vara och är ett bra komplement till den kommunala gymnasieskolan, men för att vi inte skall riskera att den kommunala gymnasieskolan urholkas måste reglerna för gymnasiet ses över och bli mer konkurrensneutrala. gynnas friskolorna genom att de har riksintag och kommunen måste bekosta utbildningen på en friskola oavsett om likvärdig utbildning erbjuds i hemkommunen eller ej. Reglerna bör ses över för att bli mer konkurrensneutrala. bör reglerna för utbildning på entreprenad ses över för att göra det möjligt att i större utsträckning lägga ut även teoretiska ämnen inom gymnasieprogram på entreprenad till olika utbildningssamordnare. Innan fattar beslut om att godkänna starten av en ny fristående skola skall hänsyn tas till kommunens förutsättningar. 9 Gymnasieskolan Gymnasieskolan brottas med stora problem med bl a elever som går ut gymnasieskolan utan att vara godkända i flera kärnämnen samt elever som hoppar av sin utbildning. Lösningen ligger inte i att riva upp reformen och gå tillbaka till en gymnasieskola som redan befunnits otillräcklig. vill i stället vidareutveckla reformen och ytterligare anpassa gymnasieskolan efter varje elevs förutsättningar och behov. En av regeringen tillsatt kommitté har i uppdrag att utreda och lämna förslag till struktur för den framtida gymnasieskolan. Kommittén skall bygga sina överväganden på en analys av samhällets och arbetsmarknadens förändring samt behovet av breddad rekrytering till högskolan. anser att rätten till en bra gymnasieutbildning ska garanteras alla elever. Framtidens gymnasieskola ska kännetecknas av flexibilitet, individanpassning och underifrånperspektiv och ge en bra grund för alla. Det är viktigt att alla elever får de möjligheter som en bra utbildning innebär. 9.1 Kärnämnena En av grundtankarna i gymnasiereformen var att garantera alla elever en likvärdig grund att stå på. Detta kom till uttryck i de s k kärnämnena ämnen som är gemensamma för alla program. Kärnämnena ska återspegla de kunskaper som är nödvändiga för alla medborgare. Kurserna bör också vara sådana att de är tillgängliga för alla elever oavsett vilket program de läser. I långtidsutredning framgår det att efterfrågan på lågutbildad arbetskraft minskar. I en undersökning av framgår att det inte finns något utrymme att sänka kraven på ungdomars kunskaper, utan tvärtom tycker företagarna att det måste till ökade ansträngningar så att eleverna uppnår de uppsatta målen. Vad gäller frågan om kärnämnena så har dessa varit föremål för åtskilliga diskussioner. står fast vid att kärnämnen även fortsättningsvis bör vara obligatoriska inslag i alla program. Kärnämnena kan anpassas till den praktiska utbildningens ämnesområde och fack för att stimulera motivationen att lära. Det bör dock göras en översyn av kärnämnena med sikte på att minska deras antal. 9.2 Individuell studieplan Det finns krav på att varje elev i gymnasieskolan ska ha en individuell studieplan. Det har dock visat sig att skolorna inte alltid lever upp till detta krav. Det är viktigt att individuella studieplaner upprättas för varje elev. Utvecklingssamtal ska genomföras minst en gång per termin. 9.3 Rätten att tentera upp betyg Det bör införas möjlighet att tentera om gymnasiekurser. Då det nya betygssystemet är målrelaterat och tanken är att betygen ska återspegla elevens kunskaper och inte dennes prestation i förhållande till en grupp är det naturligt att möjligheten finns att genomgå särskild prövning för att höja ett betyg. har tidigare avvisat regeringens inskränkningar i rätten att genomgå särskild prövning och vill att möjligheten till konkurrenskomplettering återinförs. Av praktiska skäl kan det övervägas om möjligheten till konkurrenskomplettering bör begränsas under terminstid. Prövningsinstrumentet är reserverat för dem som saknar betyg eller har betyget Icke godkänd i en kurs. finns möjligheten att inom komvux genomgå ett obegränsat antal prövningar. Möjligheten att genomgå prövning för att höja betyg bör återinföras i gymnasieförordningen det ska vara möjligt att tentera om gymnasiekurser. Vad som ovan anförts om rätten att tentera om betyg bör ges regeringen till känna. 9.4 Inför gymnasieexamen Införandet av en gymnasieexamen är ett viktigt steg för att kvalitetssäkra utbildningen i gymnasiet. En sådan examen, som bör vara internationellt gångbar, kan bli ett incitament till eleverna att gå igenom gymnasiet. En examen bör innehålla bl a krav på en lägsta andel godkända betyg liksom ett godkänt examensarbete. Detta innebär att examensarbetet på yrkesförberedande program bör utformas som ett yrkesprov i samverkan med berörda branscher. Genom en ny gymnasieexamen öppnas flera vägar genom gymnasieskolan, och fler möjligheter att ta igen tidigare misslyckanden erbjuds. Däremot får den inte bli en ny version av gamla tiders studentexamen, som genom sina avgörande provtillfällen mer prövade elevernas nerver än deras kunskaper. Examen bör alltså inte innehålla selekterande provtillfällen och tentamina. Införandet av en gymnasieexamen är ett viktigt steg för att kvalitetssäkra utbildningen i gymnasiet. Vad som ovan anförts om inrättande av en gymnasieexamen bör ges regeringen till känna. 9.5 Utbildningsgaranti Vid gymnasiestudier påbörjade skulle en garanterad rättighet att fullfölja utbildningen, , öka möjligheten för fler att få en godkänd gymnasieutbildning. En sådan gymnasiegaranti bör därför införas. bör man kunna genomföra utbildningen i sin egen takt, varvat med arbete. Vad som ovan anförts om att införa en gymnasiegaranti bör ges regeringen till känna. 9.6 Studiebidrag Inom gymnasieskolan finns ett särskilt problem då skolan inte har rätt att underrätta föräldrar till myndiga elever om att eleven skolkar i skolan. En familjs ekonomi kan drabbas hårt av att studiebidrag dras in för en gymnasieelev på grund av skolk. Ett indraget studiebidrag för en gymnasieelev kan i vissa fall även leda till indraget bostadsbidrag, flerbarnstillägg, underhållsstöd och barnpension. Detta eftersom eleven då avregistreras som student. upplever det som bekymmersamt att föräldrarna har försörjningsansvaret intill för gymnasieelever men att de inte har självklar rätt till information om elevernas uppförande, om de t ex skolkar, i skolan. Detta skulle kunna lösas genom att rätten att underrätta föräldrar till myndiga elever om de skolkar skrivs in i skollagen. Detta bör ges regeringen till känna. 9.7 Lärlingsutbildning Det är viktigt att öppna fler vägar fram till en godkänd gymnasieutbildning. Lärlingsutbildningen är en form där det praktiska lärandet kommer till sin rätt. Eleverna får en utbildning som förenar teori och praktik i skolmiljö och i arbetsliv. har medverkat till att införa den pilotverksamhet med lärlingsutbildning som genomförs. Det är viktigt att skolan samverkar med det omgivande samhället och arbetslivet. Uppläggningen av lärlingsutbildningen bör därför vara flexibel och anpassad efter rådande förhållanden. Det är också viktigt att kraven utformas så att många lärlingsplatser kan skapas i småföretag. Vi vet att de små företagen kommer att få en allt större betydelse och därför är det viktigt att dessa ges goda möjligheter att ta emot lärlingar. Ett viktigt incitament för att få en fungerande lärlingsutbildning är resursfrågan. Utbildning kostar vare sig den äger rum i skolan eller i företag. För att särskilt små företag skall kunna medverka i lärlingsutbildning måste ersättningsfrågan lösas. I ett ökat samarbete mellan skola och arbetsliv är det viktigt att arbetslivet får ett större inflytande över gymnasieskolans utbildningar med yrkesämnen. Därigenom bedöms också arbetslivets företrädare få större intresse av att ta ansvar för utbildningar. Lärlingsutbildning bör kunna komma igång redan första terminen på gymnasiet. Det är angeläget att utbildning på en arbetsplats kan integreras med teoretiska studier i skolan. En utgångspunkt för lärlingsutbildningen bör vara en ökad lokal frihet att bestämma tidpunkten för inledning av lärlingsmomentet i gymnasieutbildningen. Detta bör ges regeringen till känna. 10 Livslångt lärande För har krav på kompetensutveckling, livslångt lärande och vuxenutbildning varit centrala politiska mål tillsammans med en förbättrad grund- och gymnasieskola samt utbyggd högskoleutbildning. bidrog genom samarbetet med regeringen till införande. På samma sätt har starkt bidragit till en expansion av högskolans utbyggnad i stora delar av . Perspektivet livslångt lärande innebär ett starkt behov av att spränga gränser mellan olika politikområden såsom utbildningspolitik, socialpolitik, näringspolitik och arbetsmarknadspolitik. Dessutom har erfarenheterna med tydligt visat betydelsen av dels stor öppenhet för former och metoder att söka upp studerande med olika erfarenhetsbakgrund och motivation, dels satsningar inom det livslånga lärandet som en del av en satsning på tillväxt och utveckling. Både den nationella och internationella utvecklingen visar på en starkt ökande betydelse av utbildnings- och bildningsnivån hos individer och befolkningen i sin helhet. Både för individen och samhällsekonomin i stort handlar det om ett viktigt vägval . I KLK:s () olika betänkanden finns återkommande redovisning av både svensk och utländsk forskning inom området livslångt lärande. I svensk forskning betonas behovet att se olika former av lärande som integrerade processer. KLK redovisar för vuxenlärandet begreppen vardagslärande, lärande i arbetslivet och lärande i studier. Ett viktigt mål för samhällets satsningar inom vuxenlärandet blir därför att stödja en samordning och synkronisering av de olika lärandeformerna som särarten för olika aktörer kan bibehållas och utvecklas. Mångfald av aktörer både inom vardagslärandet, arbetslivet och lärandet i studier är ett sätt att garantera fler valmöjligheter för individen och samhället. För att stimulera denna bredd behövs en stabil infrastruktur för livslångt lärande. Strukturen måste märkas på den lokala nivån och ges ett utvecklande stöd när det gäller lärarfortbildning, läromedel, bibliotek, hjälpmedel, informationsteknik, studiefinansiering m m. Vägledning, validering och individuellt kompetenssparande är andra viktiga instrument . 10.1 Kvalificerad yrkesutbildning har varit pådrivande i att få till stånd en kvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning. Den borgerliga regeringen gav i uppdrag att frågan skulle utredas. Utredningen var färdig 1995 och den då socialdemokratiska regeringen valde att föreslå en försöksverksamhet. Försöksverksamheten kom igång och antalet platser har därefter ökat från 1 700 till 12 000. Redan när försöksverksamheten startade föreslog att tempot i försöksverksamheten skulle höjas, d v s att fler platser skulle införas redan första året. Det har visat sig att intresset för att starta kvalificerad yrkesutbildning (KY) är stort. finns det ca 250 utbildningar inom olika branscher. Enligt SCB har av studenterna fått arbete senast efter avslutad utbildning. Vi ser med glädje att utbildningen blivit så lyckad och populär. Den kvalificerade yrkesutbildningen har visat sig fylla ett stort behov, något som har framkommit . Samverkan med näringslivet och inte minst utbildningsdelen Lärande i arbete har visat sig utomordentligt värdefulla. Den eftergymnasiala utbildningen som är direkt yrkesinriktad måste stimuleras. I detta avseende är KY mycket positivt. Det är bra att den kvalificerade yrkesutbildningen nu också permanentas. En ökning med 500 platser bör ske i ett första steg för att tillgodose näringslivets efterfrågan på utbildad arbetskraft. Vid en ökning av antalet utbildningsplatser är det viktigt att en hög kvalitet på utbildningarna bibehålls. 10.2 Samordna utbildningsformer Det är viktigt att det går att överblicka utbildningsstrukturen. finns det flera eftergymnasiala yrkesutbildningar, exempelvis påbyggnadsutbildningar inom komvux, yrkesteknisk högskola, vissa yrkesutbildningar inom folkbildningen och kvalificerad yrkesutbildning. Hur dessa inordnas i utbildningsstrukturen, hur de kan värderas om den studerande sedan vill läsa vidare och hur vissa av dem finansieras är inte alltid helt klart. Regeringen bör därför göra en översyn och en samordning av de eftergymnasiala yrkesutbildningarna. Detta bör ges regeringen till känna. 10.3 Validering I en ny utbildningsstruktur på eftergymnasial nivå är det en lång rad behov som skall tillgodoses. är det viktigt att inte medverka till att skapa ett nytt lappverk där meritvärdet av genomgången utbildning är oklar. Inte minst måste utbildningarna vara gångbara inom övriga EU-länder samt i ett internationellt perspektiv. Det behövs ett väl fungerande och tydligt system för validering av inhämtade kunskaper för att kunna värdera och jämföra olika utbildningar. Detta skulle underlätta övergångar till och från högskolornas utbildning i såväl nationellt som internationellt perspektiv. Regeringen bör återkomma med förslag om valideringssystem för de eftergymnasiala utbildningarna. Detta bör ges regeringen till känna. 10.4 Gymnasierätt har alla vuxna en lagstadgad rätt att delta i grundläggande vuxenutbildning motsvarande grundskola. Kommunerna har skyldighet att inte bara tillhandahålla utbildning utan också aktivt verka för att boende i kommunen som saknar grundskolekompetens deltar i utbildningen. Det bör även finnas en liknande lagstadgad rätt att delta i gymnasial vuxenutbildning. Detta bör ges regeringen till känna. 10.5 Personer med funktionshinder och det livslånga lärandet Regeringen har valt att lägga relativt få förslag som stärker de funktionshindrades möjligheter till studier. Regeringens hantering av vuxenutbildning för personer med funktionshinder förstärker vuxenutbildningens brist på solidariska ambitioner. Detta trots att vuxenutbildning för personer med funktionshinder är en fråga som uppmärksammats i flera sammanhang. Genom bl a initiativ i tillkom de tilläggsdirektiv till KLK som resulterat i en omfattande redovisning i KLK:s delbetänkande Vuxenutbildning för alla och slutbetänkandet Kunskapsbygget . Några förslag är särskilt principiellt viktiga, t.ex. att personer med särskola som bakgrund bör ha tillträde till vuxenutbildning efter samma principer som övriga vuxna. Den lagliga begränsningen måste undanröjas ur lagstiftningen. Vad som ovan anförts om att ge personer med särskoleutbildning tillträde till vuxenutbildning bör ges regeringen till känna. Personer som omfattas av rätten till personlig assistans skall ha tillgång till personlig assistans om personen vill delta i vuxenutbildning. KLK skriver att utnyttjandet av rätten till assistansersättning inte förändras av att någon deltar i vuxenutbildning. KLK ser inte att förslaget leder till ökade kostnader. Förslagen om att betrakta utbildning som en del i det daglig livet och som därmed utgör underlag för rätten till assistans enligt LSS är både principiellt viktiga och en praktiskt effektiv väg att öppna vägen till vuxenutbildning för många personer med funktionshinder. Vad som ovan anförts om att låta vuxenutbildning vara underlag för rätt till personlig assistans enligt LSS bör ges regeringen till känna. 11 Folkbildningen Utvärderingar både inom och i andra sammanhang (Statens utvärdering av folkbildningen, SUFO, 1996) visar mycket goda resultat hos både folkhögskolorna och studieförbunden när det gäller sätten att söka upp de studerande, sätten att lära ut och deltagarnas egen tillfredsställelse. De kommunala och statliga utbildningarna för vuxna har därför, liksom högskolan, mycket att vinna på att se folkbildningens strategiska betydelse för att lyckas med målet att nå alla. Folkbildningen och studieförbunden spelar enligt statistik från såväl SCB som en allt större roll inom . Förmågan att nå studieovana grupper och personer med funktionshinder bl a genom annorlunda studieformer har dokumenterats i olika utvärderingar. Därför minskar möjligheterna att uppfylla de föreslagna målen för den framtida vuxenutbildningen när studieförbundens möjligheter att agera begränsas. anser att studieförbunden bör tillföras 5000 platser åren 20032005 genom en omfördelning av det totala antalet årsstudieplatser. bör dessa inarbetas i ordinarie folkbildningsanslag till studieförbunden via . Vad som ovan anförts om omfördelning av årsstudieplatser till studieförbunden bör ges regeringen till känna. 12 Folkhögskolor Folkhögskolan ger en god medborgerlig bildning och är för många en livsutvecklande skolform. Utbildningen ger grundläggande behörighet till högskolestudier. Folkhögskolorna har en betydelsefull roll i det svenska skolväsendet. Det finns sammanlagt 147 folkhögskolor i .