mot · GO02Ub47 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub47av Wälivaara, ()med anledning av prop. 2000/01:107 Bidrag vid korttidsstudier och vissa andra studiestödsfrågorFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fördelningen av korttidsstudiestödet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om antalet terminer med studielån.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om studiemedel vid folkhögskolestudier.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av återbetalningskraven.InledningStudiestöd är en viktig fråga i ett kunskapssamhälle. I och med att kravenpå människors kunskaper ökar, ökar också behovet av ettstudiestödssystem som kan möta människors olika behov. I ettkunskapssamhälle är efterfrågan på välutbildade arbetskraft stor, ochstudiestödet blir därigenom en fråga såväl för den enskilde som för helasamhället. kommer ett nytt studiestödssystem att införas,ett system som har sina förtjänster men där de flesta av de problem somidag finns inbyggda i systemet återstår att lösa. Regeringen har med dettanya studiestödssystem velat skapa en överblickbar helhet men hardessvärre misslyckats. Istället har man skapat ett system som liknar ettlapptäcke. Den proposition vi nu ska behandla är ett exempel på det.Redan innan systemet ens har trätt i kraft börjar regeringen komma medändringar och tillägg som byggs på det ursprungliga förslaget.Justeringarna är i vissa fall befogade men är också ett tecken på attregeringens studiestödssy-stem inte är genomtänkt. Vissa problem åtgärdas i och med den nuliggande propositionen men många frågetecken finns kvar.Regeringens mål var att skapa ett heltäckande studiestödssystem. Man hardock inte tagit med i beräkningarna att de ekonomiska frågorna för mångastudenter inte enbart rör själva studiestödet utan att även många andrafaktorer spelar in. För att skapa ett heltäckande system hade krävts enstudiesocial utredning om studenternas helhetssituation. På så sätt haderegeringen på en och samma gång kunnat behandla många av de problem somfinns för dagens studenter och som är mer eller mindre kopplade tillstudiestödssystemet.Istället för regeringens nya system för studiestöd hade vi velat se ett annatalternativ, ett alternativ som ser till helheten och som tillåter störreindividuellfrihet. Vi har i ett flertal motioner tidigare presenterat ett alternativtstudie-stödssystem vilket vi anser vara mer heltäckade än det regeringen presenterat.Vi kommer inte i denna motion att redogöra för hela vårt system utanhänvisar till våra tidigare motioner på området.KorttidsstudiestödKorttidsstudiestödet finns för att sporra människor med en mycket lågutbildningsnivå att deltaga i kortare kurser, till exempel via ettstudieförbund, för att detta senare förhoppningsvis ska locka till fortsattastudier. Stödet består av en fast summa pengar som i huvudsak skafungera som ersättning för förlorad arbetsinkomst. Regeringen harbeslutat att detta stöd ska fördelas av Sisus, timersättningen förstuderande vid särvux, samt av de två fackliga organisationerna LO ochTCO. Vi ifrågasätter starkt en ansvarsfördelning där fackligaorganisationer får ansvar för myndighetsutövning. Det är principiellt feläven om regeringen föreslår en utvidgning av lagen så attoffentlighetsprincipen ska gälla organisationernas behandling av dessaärenden. Risken är uppenbar att fördelningen av stödet inte kommer attske objektivt efter behov utan att organisationerna premierar sina egnamedlemmar. Särskilt stora negativa konsekvenser blir det sannolikt för demänniskor som valt att stå utan fackförbundsanslutning. De riskerar attinte alls få del av korttidsstudiestödet. Vi ställer oss även tveksamma tillöverförandet av timersättningen för särvuxelever till Sisus. Genom attsprida ut fördelningen av studiestöd på flera olika instanser befästerregeringen ett otydligt system där stöd för studier kommer från flera olikahåll istället för från en eller några få tydliga aktörer. Det är också viktigtatt inte praxis för fördelningen av stödet till särvuxelever ändras i ochmed överförandet till en annan myndighet.Rätten till studiestödI det nya studiemedelssystemet är begränsningen för det maximala antaletterminer/veckor med studielån hårdare reglerat . Detta gällersåväl inom högskolan som inom den övriga vuxenutbildningen. Förvuxenstuderande innebär systemet att antalet veckor som man har rätt attfå studielån från och med successivt trappas ner. Detta för attmöjliggöra återbetalning av lånet före pension. Har personen studerat medstudielån tidigare i livet dras motsvarande antal veckor av från det totalaantalet möjliga veckor, vilket kraftigt kan reducera möjligheten till studierefter . Regeringen har i den nu liggande propositionenföreslagit vissa lättnader av reglerna och föreslår att lån tagna för studierpå grundskolenivå samt vissa lån för studier på gymnasienivå inte skaräknas in i det totala antalet veckor. Vi anser att denna justering ärvälmotiverad eftersom det främjar lärandet i vuxen ålder, något som ärnödvändigt i arbetet mot ett livslångt lärande.I ytterligare ett fall kommer regeringen med lättnader, och det gällermaxantalet terminer för lån till högskolestudier för personer under 41 år.Sedan regeringen med stödpartier genomförde sin studiestödsreform harprotesterna varit massiva mot den inskränkning i antal terminer som reformeninnebar. I dagens system ges studiemedel i maximalt 12 terminer medmöjlighet till dispens vid "särskilda skäl". Praxis har varit att en studentkunnat få dispens för att avsluta en påbörjad utbildning oavsett varförstudenten dragit över . I det nya systemet föreslås att studiemedelskall ges i maximalt 12 terminer med möjlighet till dispens vid "synnerligaskäl". Med synnerliga skäl menas till exempel förlängd studietid på grund avfunktionshinder eller andra mycket speciella omständigheter. Möjligheten attfå förlängt studiemedel för andra studenter är alltså i det närmaste obefintlig. nu föreliggande propositionen har regeringen under en övergångsperiodföreslagit en tillfällig lättnad. Studenter som redan påbörjat sina studier ochsom vill kunna avsluta en pågående utbildning får möjlighet till förlängtstudiemedel enligt de gamla reglerna.Vi anser att denna justering är ett steg i rätt riktning, men det räcker inte.Möjligheterna att få dispens bör utvidgas till att gälla även i det nya studie-stödssystemet. Det bör alltså inte enbart vara en övergångsregel. Att helt tabort möjligheten till förlängt studielån innebär stora problem för många.Studenter med långa utbildningar, till exempel läkare, civilingenjörer ochpräster, måste gå rakt genom utbildningen, utan att missa poäng eller göraavhopp för att läsa något annat, annars hinner de inte igenom utbildningeninom den tid som ges. Studenterna måste också direkt veta vad de vill läsaoch får inte välja fel eftersom de då kan förbruka sitt studiemedel. Vissautbildningar har tidigare rekommenderat sina studenter att ta studieuppehållen termin eller två för att läsa något annat och bredda sin kompetens. Det bliromöjligt i det nya studiestödssystemet. Den hårda regleringen gör det ocksåomöjligt för till exempel en sjuksköterska att senare i livet läsa vidare tillläkare. Vi anser att regeringen måste återinföra möjligheten att få dispensgällande antalet terminer med studielån även om reglerna inte behöver vara såfrikostiga som . Det är nödvändigt i ett kunskapssamhälle där detlivslånga lärandet är målet.Studiemedel för folkhögskolestudierI och med att regeringen har lagt en proposition där brister i ett tidigareförslag korrigeras anser vi att den borde ha tagit tillfället i akt att åtgärdaytterligare brister inom studiestödssystemet. En sådan brist i systemet rörstudiestödet för studier vid folkhögskola. En elev som är ochsom vill studera vid en folkhögskola har, till skillnad från en elev vidhögskolan, inte rätt att ta studielån. Det innebär att en nittonåring somtagit studenten inte kan fortsätta sina studier vid till exempelnågon av folkhögskolornas yrkesförberedande utbildningar utan måstevänta . Vi anser att detta är en orimlighet som antagligen enbartberor på ett misstag i systemet, och det bör därför rättas till.ÅterbetalningskravI det nya studiestödssystemet kommer kraven på återbetalning att skärpas.Den grundläggande principen skall vara att lånen ska betalas tillbaka. Vistödjer den grundprincipen men det är viktigt att systemet också tarhänsyn till individen så att studiestödet inte blir ett hinder istället för etthjälpmedel vid studier. Grundprincipen i det nya systemet är att det intespelar någon roll hur mycket låntagaren tjänar utan återbetalningen beroristället på hur mycket som har lånats ut och hur som är kvar tillpension (dock max ). Genom att dela lånesumman med antalet år tillpension får man fram det belopp som ska betalas . Det innebär attminimibeloppet kommer att flerdubblas med det nya förslaget. Detfinns en stor risk att de nya hårdare kraven på återbetalning kommer attinnebära att framför allt äldre, lågavlönade deltidsarbetare kommer att drasig för att börja studera även om behov och vilja finns. Visserligen finnsen möjlighet att få beloppet begränsat till avårsinkomsten men den möjligheten är starkt begränsad. Vi anser därför attreglerna för återbetalning bör ses över så att de inte stänger ute vissagrupper från utbildning.Stockholm den 5 april 2001Erling Wälivaara (kd)()()()()()()()()()()()()()()()()