ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sf280 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf280av och ()Tolkverksamheten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre tolkverksamhet. Motivering använder myndigheter och organisationer i första hand tolkar som är billiga och inte auktoriserade. Risken att det blir fel översättningar ökar och blir därmed ett hot mot rättssäkerheten. Även barn används som tolkar till sina föräldrar. Förutom att det är olämpligt att lägga ett så stort ansvar för familjens livssituation på barnet är det också besvärande för föräldrarna att behöva utlämna sig inför sina barn. Barn måste få vara barn och inte alltid vara delaktig och ta ansvar för föräldrarnas problem eller oro. Fler auktoriserade tolkar och ökade möjligheter att få tolkhjälp är en angelägenhet, men hela den svenska tolkverksamheten bör ses över. () ()
mot · GP02Sf281 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf281av de ()Möjlighet för fler att få arbete Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förbättra möjligheterna för funktionshindrade och kroniskt sjuka att få arbete. Motivering Regeringen har aviserat en översyn av de ekonomiska incitamenten till att förbättra människors hälsa i arbetslivet. I denna ekonomiska diskussion framförs ofta behovet av åtgärder som till exempel förlängning av arbetsgivarperioden i sjukförsäkringen, införande av högkostnadsskydd och justering av arbetsgivaravgiften. Dessa incitament kan möjligen öka engagemanget för de enskildas hälsa från arbetsgivaren, men de kan lika väl slå fel genom att färre arbetsgivare har råd att anställa människor. Detta ger i sin tur lägre intäkter, och därmed ökar belastningen på socialförsäkringssystemen generellt. Förslagen om att arbetsgivaren ska bära ett större ekonomiskt ansvar kan alltså få motsatta och icke önskvärda effekter. I kommande förslag om att förbättra människors hälsa inom arbetslivet är det avgörande att man särskilt studerar hur man kan öka tillträdet till arbetsmarknaden för bland andra personer med olika grad av funktionshinder. Många funktionshindrade och personer med kroniska sjukdomar har svårt att finna, få och behålla ett arbete. I ett eventuellt kommande förslag om arbetsgivarinträdet bör detta tas på största allvar. I ett fall där arbetsgivaren med en lång arbetsgivarinträdesperiod väljer mellan två personer som är lika kompetenta, men där den ena av dem har exempelvis en reumatisk sjukdom, är risken stor att man väljer den som inte är sjuk. Lagen mot diskriminering i arbetslivet som trädde 2000 kommer i dessa fall att vara mycket svår att åberopa eftersom den bygger på att det bevisligen har förekommit diskriminering. Regeringen bör i den aviserade översynen noga överväga högkostnadsskydden både för den enskilde och för arbetsgivaren. Med dagens arbetsgivarinträdesperiod finns det för arbetsgivaren inga incitament att minska sina kostnader när det gäller personer med hög sjukfrånvaro som beror på ett funktionshinder. Man bör därför se över om det skydd som går in med när en person varit sjukanmäld vid tio olika tillfällen kan utvidgas och förändras. är det inte förrän som eventuellt går in . Detta system bör få en annan lösning.
mot · GP02Sf282 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf282av ()Arbetsgivarens ansvar för bättre arbetsmiljö Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förbättra arbetsmiljön för att minimera antalet arbetsskador tillkännager för regeringen som sin mening att verka för att öka arbetsgivarnas direkta ansvar för att medverka till arbetsrelaterad rehabilitering. Motivering Vi konstaterar att arbetsgivare i alltför liten utsträckning deltar i rehabiliteringsåtgärder för den arbetsskadade, eller att arbetsgivare inte bereder den skadade fortsatt arbete inom sitt yrke, eller omplacerar denne på arbetsplatsen. känner vi till att många arbetsskador uppstår p.g.a. de slimmade arbetsorganisationerna och i arbeten med mycket monotona och ensidiga arbetsmoment. Särskilt tydligt är detta i monteringsfabriker där legotillverkning för bilindustrin utförs. I dessa fabriker skadas unga människor redan efter ett fåtal år i arbetslivet. Kostnaderna för rehabiliteringen överlämnas till samhället. Det är av yttersta vikt att arbetsgivarnas intresse för att skapa goda arbetsmiljöer ökar så att uppkomsten av arbetsskador kan minimeras. Arbetsgivarna bör stimuleras att skapa reträttplatser för den arbetsskadade så att denne kan erbjudas fortsatt arbete. Ett sätt som är värt att pröva är att införa krav på att arbetsgivaren deltar i kostnaden för arbetsrelaterad rehabilitering och att detta även skall gälla i de fall där fortsatt arbete inte kan beredas inom företaget. Arbetsskadeförsäkringen betalas via produktionen genom arbetsgivaravgifter. Dessa är dock lika höga oavsett god arbetsmiljö och ringa skador eller dålig arbetsmiljö och många skador. För att öka arbetsgivarens incitament i dessa frågor bör halva kostnaden för den arbetsrelaterade rehabiliteringen, dvs. den skadades halva lön, utbetalas av arbetsgivaren . Det primära ansvaret är , men arbetsgivarens oförmåga att medverka får inte förhindra rehabiliteringen. bör även ha lagstadgad återkravsrätt t.ex. genom förhöjda arbetsgivaravgifter som rehabiliteringen pågår. På detta sätt får arbetsgivaren ett direkt ansvar för arbetsrelaterad rehabilitering. En premiering av arbetsplatser med god arbetsmiljö stimulerar till en kraftfull satsning på arbetsmiljön.
mot · GP02Sf283 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf283av m.fl. (s)Kvinnors arbetsskador Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors arbetsskador. Motivering I och med regelförändringen i arbetsskadeförsäkringen har antalet godkända arbetsskador minskat avsevärt. Detta har varit särskilt tydligt när det gäller kvinnors arbetsskador. Orsaken till detta är att den nya bevisregeln i arbetsskadeförsäkringen inneburit att kvinnors arbetsrelaterade skador har varit svåra att bevisa. Arbetsskadeförsäkringen har därför fungerat diskriminerande och ojämställt. Den kritik som riktats mot lagstiftningen har varit tydlig och massiv. Samtliga fackliga organisationer har riktat hård kritik mot arbetsskadeförsäkringen. För enskilda kvinnor har dagens arbetsskadeförsäkring inneburit lidande och stora inkomstförluster. Vi anser att det arbete som pågått inom för att ta fram en lagstiftning som är jämställd och rättvis måste påskyndas. Alltför länge har utlovade propositioner skjutits fram i tiden. måste regeringen gå från ord till handling. Ett förslag till en jämställd och rättvis arbetsskadeförsäkring måste läggas fram till . () () () () () () () () ()
mot · GP02Sf284 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf284av m.fl. (s)Tolkservice Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att förbättra tolkservicen. Motivering Att integrera de människor som flyttat hit från andra länder är en av de viktigaste frågorna som vi har att hantera i . För att lyckas med integrationen spelar kunskaperna i svenska en avgörande roll. Det talas över hundra språk i vårt land. De som talar dessa hundra språk har varierande kunskaper i svenska. För nyanlända och för dem med bristande språkkunskaper är tolkservice förutsättningen för en god start i integrationsprocessen. I förvaltningslagen slås samhällets ansvar för att ge tolkservice fast. Tillgången till kompetent tolk är viktig i många situationer. I kontakten med olika samhällsfunktioner och i kontakter med de rättsvårdande myndigheterna är det ett oeftergivligt krav om rättssäkerheten skall kunna upprätthållas. Upphandling i konkurrens utan kvalitetsgarantier är inte förenligt med rättssäkerhet. För att bästa möjliga tolkservice skall kunna åstadkommas måste en hel del åtgärder vidtas förutom de som redan genomförts. har i sin rapport , Tillgång till tolk en samhällsservice, lämnat ett antal förslag. Förtydligande i förvaltningslagen angående rätten till tolk. Ett sammanhållet regelverk om samhällets tolkservice, inklusive beskrivning av de kompetenskrav som skall ställas på de tolkar som myndigheter anlitar. Obligatorisk registrering av tolkförmedlingar. Utreda och föreslå åtgärder för att tolkars arbets- och utbildningsvillkor ska jämställas med yrkesutövning. Inrätta ett kontaktorgan för staten, landstingen och kommunerna. fördes behovet av samordning av tolkförmedlingsverksamheten fram. Kommunen är en alltför liten enhet för att kunna möta behoven. En annan förutsättning för att tolkservicen skall fungera väl är att tolkarnas arbetsvillkor är rimliga och att en tillsynsmyndighet inrättas. () Per () () ()
mot · GP02Sf285 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf285av ()Minoritetsspråkens ställning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av skärpning av kraven i en ny utvärdering av hur kommunerna lever upp till och använder tilldelade resurser för att stärka minoritetsspråkens ställning. Motivering beslutade att ge lagstadgad rätt till enskilda att använda samiska, finska och meänkieli hos domstolar och förvaltningsmyndigheter i de geografiska områden där språken använts av hävd och fortfarande används i tillräcklig utsträckning. För det samiska språket är det geografiska området , , och kommuner. För finskan och meänkieli är det geografiska området , , , och kommuner. Det har också införts en rätt att i dessa områden få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på dessa språk. Den ovannämnda lagstadgade rätten började gälla . i har fått regeringens uppdrag att utvärdera reformen, vilket också gjorts . Regeringens utvärderingsdirektiv var allmänt hållna och saknade bl.a. krav på redovisning av hur kommunerna har använt tilldelade resurser för att stärka minoritetsspråkens ställning. En ny utvärdering med skärpta krav att kommunerna redovisar hur tilldelade medel använts och hur respektive kommun lever upp till reformen bör göras.
mot · GP02Sf286 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf286av och ()Föräldraledigheten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten för båda föräldrarna att tillsammans vara hemma med barnet. Motivering Att få barn är en stor och fantastisk händelse i livet. Att fler barn föds är också viktigt för utvecklingen av vårt land. och under ökar andelen äldre medan andelen minskar. när har ordning i ekonomin vill vi med kraft satsa på bättre villkor för barnen och barnfamiljerna. Vi vill att ska vara en plats där alla barn och ungdomar får en bra uppväxt. gör vi därför flera satsningar på barnen och barnfamiljerna. Förskolan lägger grunden i det livslånga lärandet. införs maxtaxan i förskoleverksamheten och i skolbarnomsorgen som leder till kraftigt sänkta avgifter för de allra flesta. Reformerna med maxtaxa och rätt till förskola för barn till arbetslösa och föräldralediga ger nya möjligheter för både barn och föräldrar. Föräldraförsäkringen förlängs med en månad, men fortfarande finns begränsningar i försäkringen som varken gynnar barnen eller föräldrarna. är det inte möjligt för föräldrarna att tillsammans vara hemma med barnen. Det är endast möjligt om man använder de så kallade pappadagarna, och då endast . som förälder är en lycklig period, men det är också en ny situation och för många föräldrar även en jobbig period. Genom att öppna upp möjligheten för båda föräldrarna att vara hemma tillsammans skulle den första perioden för dem som så önskar underlättas kraftigt. Det är också ett sätt att underlätta för papporna att från början ta ett större ansvar för barnet och förhoppningsvis göra pappan mer positivt inställd till att även fortsättningsvis utnyttja sina månader i föräldraförsäkringen. Förslaget är kostnadsneutralt eftersom det totala antalet dagar inte förändras. De som inte önskar ta ut föräldraförsäkringen tillsammans kan naturligtvis även fortsättningsvis välja det alternativet. () ()
mot · GP02Sf287 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf287av ()Avgift för tolkhjälp Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en mindre avgift för tolkhjälp vistelse i . Motivering får en nyanländ invånare rätt till fri tolk. Det är en självklarhet att ett välfärdssamhälle ska ha råd att ge det stödet till människor som kommit hit och som har sökt och fått en i eller kanske återförenats med familjen här. I olika situationer vore det en helt orimlig tanke att begära att den enskilde skulle klara sig utan tolkstöd. får inte den rätten utvidgas så att det för enskilda innebär att inlärningen av det svenska språket upplevs som onödigt. I ett sådant läge blir hjälpen bara det omvända. Utanförskapen riskerar att fördjupas om man faktiskt inte bryr sig om att lära sig språket i det land man bor i. Av det skälet bör det prövas om rätten till fri tolkhjälp verkligen är rimlig att ge . Det borde vara acceptabelt att det efter kanske fri tolkhjälp börjar kosta lite om man ännu anser att man behöver stödet. Av den anledningen bör regeringen överväga om en mindre avgift bör införas på tolkinsatser när man varit i .
mot · GP02Sf288 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf288av m.fl. (s)Döva invandrare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppdra åt och att planera för döva asylsökande och invandrare. Motivering Döva asylsökande och invandrare tar ofta kontakt med för att få information på teckenspråk om rättigheter och skyldigheter, hur man går till väga för att söka uppehållstillstånd m.m. Förbundet har inte möjlighet eller kompetens att hjälpa på det sätt som är nödvändigt men skulle gärna samarbeta med och . Myndigheterna har inte den kunskap och insikt i förhållandena för döva som är nödvändiga för att underlätta integrationen i det svenska samhället. Döva asylsökande söker sig till dövföreningar ute i landet för att få information men i första hand för att få kontakt med döva i . Det finns exempel på resor för att nå närmsta dövförening. Döva placeras oftast en och en på olika förläggningar. Det innebär en mycket svår isolerande situation när ingen annan person kan teckenspråk varken det teckenspråk som invandraren använder eller det svenska teckenspråket. Döva kan inte delta i sfi de måste först få tfi, teckenspråk för invandrare. För att döva skall lära sig svenska måste de först kunna det svenska teckenspråket för att utifrån det lära sig läsa och skriva svenska. Många döva kommer från länder där de och deras språk är förtryckt. Teckenspråket används inte, döva barn skall lära sig tala och avläsa munrörelser, vilket leder till känsla av utanförskap, misstro och missnöje och inte minst bristande möjligheter att förstå och göra sig förstådd. Kommunikation på dövas egna villkor finns inte. Ett viktigt steg in i det svenska samhället är att få kunskap om förhållandena för döva i . Denna information får de inte av invandrarmyndigheterna. För familjer med döva barn är det mycket viktigt att få information om att teckenspråket är erkänt som ett språk i , att det är undervisningsspråk i dövskolan och att föräldrar har rätt att lära sig teckenspråk. Erfarenheten har visat att många av dessa föräldrar inte vet detta och därför inte kan ge barnen det stöd de behöver. Föräldrar med döva barn bör därför placeras i anslutning till en teckenspråkig förskola eller en dövskola. Där kan de också få kontakt med svenska föräldrar som kan stödja familjen. Vuxna döva måste få närhet till en större dövförening som de lätt kan komma i kontakt med. Det är vanliga sociala kontakter man behöver. Döva från olika länder kan på ett helt annat sätt än personer som hör kommunicera med varandra även om teckenspråken är helt olika. finns sådana större föreningar på samma orter som dövskolorna. Vuxna döva måste få möjlighet att lära sig svenskt teckenspråk först, därefter blir sfi aktuellt för dem. Västanviks folkhögskola har en särskild invandrarlinje. Skolans erfarenheter måste tillvaratas. Även på de orter som har dövskolor borde det finnas möjligheter att erbjuda tfi. () () () ()
mot · GP02Sf289 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf289av ()Ideella fonder i statlig förvaltning av premiepensionsmedel Förslag till riksdagsbeslut beslutar om ändring i 20 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring och 15 kap. 16 § lagen (1968:674) om inkomstgrundad ålderspension enligt vad som anförs i motionen. Motivering anser att det är mycket angeläget att kunna placera premiepensionsmedel i ideella fonder. För att möjliggöra detta krävs en ändring i 20 kap. 6 § i lagen om allmän försäkring (1998:381) samt i 15 kap. 16 § i lagen om inkomstgrundad ålderspension. En sådan lagändring är ej särskilt komplicerad, och vi har tidigare uppfattat att det inte finns något stort motstånd mot en eventuell förändring. Det är av stor vikt att man kan placera kapital så att det kan bidraga till positiva samhällseffekter genom stöd till allmännyttiga ändamål såsom Världsnaturfonden, , Röda korset, , , , , m.fl. Ovan nämnda lagar finns för att en inbetalning i premiepensionsfond skall trygga pensionen. De skall också minska risken för att fonder med ideell inriktning har sämre avkastning och därmed inte tryggar pensionstillflödet så som det är avsett. menar att det även finns risk för låg avkastning med andra fonder. Detta har många fondsparare faktiskt fått erfara . Premiepensionsdelen är dessutom bara en mindre del av den totala pensionen, och en viss avsättning till ideella ändamål torde därför endast ha en marginell inverkan på det slutliga totala pensionsbeloppets storlek. För att ytterligare säkra detta kan man sätta gränser för hur stor del av fondbehållning eller avkastning som får avsättas för ideella ändamål. anser att det är viktigt att uppmuntra och förstärka den enskilda människans valmöjligheter. Premiepensionssystemet säger sig bygga på att den enskilde skall ha ett stort varierat urval av fonder att välja mellan. Därmed borde även ideella fonder ingå som en självklar valmöjlighet. En inskränkning som utesluter ideella fonder kan lägga band på människors önskan att verka solidariskt och ideellt. Att avstå en del av sina pensionspengar kan också vara ett alternativt sätt att trygga ålderdomen genom att man härigenom kan bidra till att förbättra miljön, hälsan, livet i dess helhet för såväl sig själv som för kommande generationer.
mot · GP02Sf290 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf290av och ()Ansvarsfördelning vid rehabilitering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om undanröjande av hinder vid rehabilitering. Motivering Ett hinder för samarbete vid rehabilitering mellan arbetsmarknadsmyndigheten och är myndigheternas olika mål och riktlinjer. ansvar sträcker sig fram till dess den försäkrade är arbetsförmögen enligt medicinska kriterier. kräver att individen ska vara anställningsbar, dvs. inte bara vara frisk utan också ha kompetens för att söka arbete på arbetsmarknaden. Förtidspension eller sjukbidrag kan beviljas med en fjärdedel, till hälften, tre fjärdedelar eller hel ersättning. För att få ett arbete via arbetsmarknadsmyndigheten finns dock kravet att man ska kunna arbeta minst för att räknas som anställningsbar. Dessa olika mål och inriktningar leder till att individen i stället för att få en sammanhållen rehabilitering blir slussad mellan olika myndigheter. Konsekvenserna blir självklart negativa för den enskilde men också för samhället. Det är därför angeläget att hindren för samarbete vid rehabilitering analyseras och undanröjs. () ()
mot · GP02Sf291 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf291av ()Änkepensionerna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att änkepensionens övergångsregler återställs och att förlorade änkepensioner återbetalas. Ansvar och anständighet Änkepensionsförmånerna tillkom 1990 på grund av att ATP-systemet inte tillät att pensionsrättigheterna kunde delas mellan makar. Under tidigare årtionden var familje- och förvärvsmönstret helt annat än , och sambeskattningen av makars inkomster bidrog till att kvinnor förvärvsarbetade i ringa omfattning. Det var således nödvändigt att lagfästa övergångsregler vad gäller änkepensioner från ATP och folkpensionen. En ny lag om inkomstprövad änkepension började gälla sedan regeringen genomdrivit lagförslaget i . Plötsligt förvandlades en pension till ett inkomstprövat bidrag. Folkpensionen har alltid varit en generell pension och har varit föremål för inkomstprövning. Lagändringen 1997 strider mot tidigare utfästelser att övergångsbestämmelserna skulle ligga fast. Änkorna har drabbats osedvanligt hårt eftersom de inte har möjlighet att förändra sin ekonomiska situation. Änkor får gå från hus och hem. Jag delar änkornas uppfattning att den inkomstprövade änkepensionen inte bara är rättsvidrig utan också måste betraktas som en kränkande särbehandling av änkorna, vilket inte anstår en rättsstat. Inkomstprövningen av folkpensionsdelen i änkepensionen måste upphöra och förlorade pensioner återbetalas. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Sf293 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf293av ()Avgift för ansökan om tillstånd för säsongsarbete Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgift för ansökan om tillstånd för säsongsarbete. Motivering Vid ansökan om arbets- eller uppehållstillstånd uttas en avgift på . Avgiften gäller också för ansökan om tillstånd för säsongsarbete. Bland andra trädgårdsnäringen på har påtalat att avgiften för säsongsarbete slår orättvist. Det är ingen avgift för medborgare i bl.a. EU-länder, de baltiska staterna och de flesta länder i som , , och . Däremot uttas en avgift för säsongsarbetare från , , och , liksom för utomeuropeiska studenter som vill säsongsarbeta i . Företrädare för den öländska trädgårdsnäringen har som exempel tagit två personer på var sida om den polsk-ukrainska gränsen som åker till för att plocka jordgubbar. Den som bor på fel sida, alltså i , får betala . Denna avgift drabbar därmed medborgare från de allra fattigaste länderna i . Om vi ska kunna ha en livskraftig trädgårdsnäring i är vi beroende av säsongsarbetare från andra länder. Självklart ska de erbjudas rimliga arbetsvillkor och löner. Lönedumpning där fattiga människor utnyttjas kan aldrig accepteras. Det är ett gemensamt ansvar för myndigheter, fack och arbetsgivare att se till att så inte sker. Även den skillnad mellan medborgare från europeiska länder som här har redovisats bör granskas och, om inga särskilda skäl finns, tas bort.