ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02N292 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N292av ()Nätavgifter för anslutning av vindkraft Förslag till riksdagsbeslut begär hos regeringen en utredning för att tillgodose synpunkterna avseende orättvisa nätavgifter. Motivering Enligt nuvarande ellag, som när det gäller vindkraft är skriven för betydligt mindre vindkraftverk än de som planeras och byggs , är nätägaren skyldig att gratis ta emot och vidaredistribuera vindkraften. Det gick bra så länge vindkraftverken var små och elproduktionen kunde förbrukas lokalt. börjar de planerade vindkraftverken eller vindkraftparkerna att bli så stora att den producerade vindkraften inte kan förbrukas inom , eftersom redan har överskott på vattenkraft. Detta betyder att merparten av vindkraften måste skickas vidare söderut, vilket också stämmer bra med statsmaktens intentioner. Problemet är bara det att i detta fall måste den lokale nätägare som drabbas av en större vindkraftanläggning och inte själv har behov av vindkraften betala transportkostnaden söderut, för denna kraft. Det statliga företaget som svarar för det gemensamma elstomnätet måste nämligen, för att kunna driva detta nät, ta betalt för all kraft som vidarebefordras via nätet. Eftersom den lokala nätägaren enligt nuvarande lag inte får ta betalt av vindkraftsproducenten för kraften, men själv måste betala för vidaretransporten av kraften, blir det i stället de lokala elabonnenterna i som får en höjd nätavgift. Jämtkraft talar om en lokal nätavgiftshöjning för varje elabonnent på kanske 500:- eller mer för den vindkraft som exporteras och förbrukas söderut. Detta bör ändras så att dessa kostnader betalas av elförbrukaren söderut eller delas solidariskt inom landet. Den får inte enbart drabba den lokalbefolkning som dessutom upplåter sin natur för dessa vindkraftverk. Ellagen som i detta avseende inte kan uppfattas annat än oetisk bör ändras så att den blir mer rättvis och inte drabbar lokalbefolkningen där vindkraften produceras. Om vindkraften skall nå den framgång som statsmakterna önskar är det dessutom viktigt att lokalbefolkningen får någon bonus, kanske i form av en lämpligt utformad skatt, på vindkraften så att både producenter och kommuner kan bli vinnare på vindkraften och att vindkraften inte enbart blir ett ingrepp i naturen som dessutom leder till höjda kostnader.
mot · GP02N293 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N293av och ()Försöksverksamhet med lokal råd- och långivning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med lokal råd- och långivning. Motivering Kreditproblemen för näringslivet i glesbygden är akuta, vilket också noterats av regeringen, som föreslår att ett system med statliga kreditgarantier utreds. På många håll i vårt land saknas banker med lokal kompetens och beslutsrätt. För att kreditgivningen i landsorten ska fungera krävs därför inte bara garantier till existerande institutioner, utan också att nya kreditinstitutioner skapas som komplement. I västra har så kallade visat sig vara ett framgångsrikt sätt att utveckla det lokala näringslivet. Dessa CFDC har initierats av det kanadensiska departementet för mänskliga resurser, sedan man konstaterat att en bidragspolitik liknande den svenska sällan gav önskat resultat. Utredningar visade att endast projekt där lokala representanter för näringslivet, facket, kommuner m.fl. tagit ansvar för genomförandet hade gett bestående resultat. Kanadensiska statens regelverk för dessa lån är enkelt. Det innebär i sammanfattning att en CFDC inte får ge bidrag, utan endast lån, eller investera i ägarkapital. Det belopp som ställs till förfogande är ett engångsbelopp. Om pengarna förbrukas tillskjuts inga ytterligare medel. Utlåningen måste också vara rättvis. Om lånet förbrukas kommer alla kommunens invånare att veta vilka som slösat bort pengarna. Resten av reglerna får varje CFDC skriva själv. Det har visat sig att förhandlingsprocessen mellan staten och den lokala , kombinerad med det lokala ansvarstagandet, har skapat en positiv dynamik i de flesta av de områden som anammat programmet. Variationerna blir dock stora, då problemen varierar starkt även mellan närliggande kommuner. Programmet har varit så framgångsrikt att kanadensiska staten numera kanaliserar flera olika stödformer via CFDC-företagen, eftersom man då får en lokal anpassning och ett lokalt ansvarstagande som ökar effektiviten i stödprogrammen. De flesta CFDC-företagen har t.ex. fått i uppdrag att hantera starta-eget-bidragen, vilket leder till att de nyblivna företagarna knyts till ett lokalt nätverk av företagare, vilket i sin tur innebär väsentligt ökade möjligheter till ett lyckosamt företagande. En försöksverksamhet i baserad på samma enkla regler som det kanadensiska programmet skulle kunna ge erfarenheter som blir en god grund för en svensk modell för lokal näringslivsutveckling. () ()
mot · GP02N294 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N294av och ()Omlokalisering av statlig verksamhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omlokalisering av statlig verksamhet. Motivering Den snabba befolkningsomflyttningen i landet är ett stort och växande problem. Stora problem uppstår både på utflyttningsorterna och i de storstadsområden där befolkningen nu växer mycket snabbt. Det är därför angeläget att hejda den snabba befolkningsomflyttningen. Vi tvingas tyvärr konstatera att de regionalpolitiska åtgärder som sätts in för att stötta utsatta regioner inte alls är tillräckliga för att hejda befolkningskoncentrationen mot storstadsområdena. Därför är det nu hög tid att prova andra lösningar. Vid tidigare perioder med snabb befolkningsomflyttning har man omlokaliserat statlig verksamhet från storstadsområdena till andra delar av landet. Det har i de allra flesta fall visat sig vara en framgångsrik väg. Effektiviteten i de omlokaliserade enheterna är genomgående hög, och man har överlag en stabilare personalsituation i de omlokaliserade enheterna. Därför bör regeringen nu utreda vilka statliga verksamheter som kan omlokaliseras från de snabbt växande storstadsområdena. () ()
mot · GP02N295 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N295av och ()Transportbidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om transportbidrag. Motivering Om vi även fortsättningsvis ska kunna ha livskraftiga företag i inland är det nödvändigt att de får en viss kompensation för de långa transportavstånden. Som regelverket för transportstöd är utformat riskerar det att få stora negativa konsekvenser för bl.a. vissa små sågverksföretag i inlandet som råkat hamna på fel sida om gränsen för en transportbidragszon. Gränsen på för oförädlade trävaror i transportbidragszonerna 2 och 4 innebär att vissa sågverk i inlandet får kraftigt minskat transportbidrag om produktionen bedöms som oförädlad. Zonindelningen för transportbidraget behöver därför justeras något för att inte få svåra oförutsedda konsekvenser för vissa inlandssågverk. Därför föreslår vi att kommun tillförs zon 5 när det gäller beräknandet av transportbidrag. Också när det gäller annan verksamhet än sågverksrörelser finns starka skäl för att överföra till zon 5. Detta med hänsyn till att är en mycket utpräglad inlands- och glesbygdskommun med en mycket stor befolkningsminskning. Transportavståndet till kusten är dessutom ofta längre för företag till än för många företag som ligger i andra kommuner som tillhör zon 5. Detta ger fullkomligt orimliga villkor för kommunen att få företag att lokalisera sin verksamhet till och omöjliggör i praktiken en positiv utveckling i . kommun bör därför överföras till zon 5 när det gäller beräknandet av transportbidrag. () ()
mot · GP02N296 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N296av och ()Alternativa energikällor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativa energikällor. Motivering Grunden för svensk energipolitik är en långsiktigt uthållig, säker, miljömässigt god, för samhället tillräcklig och en för svensk industris konkurrenskraft prismässigt bra energiförsörjning. Dagens energisystem uppfyller inte de högt ställda kraven, varför en systematisk och målmedveten omställning av det svenska energisystemet måste genomföras. Det är viktigt att omställningen, som redan till viss del har påbörjats, sker på ett sådant sätt att varken arbetstillfällena, den elintensiva svenska basindustrins konkurrensläge eller välfärden äventyras. En grundläggande del i omställningen är att den befintliga energin tas till vara och används på ett mer effektivt sätt. Men omställningen förutsätter framför allt omfattande satsningar på el- och värmeproduktion baserad på förnyelsebara bränslen och förnyelsebara energikällor och på att användningen av mindre energikrävande och mer miljöanpassad teknik stimuleras. Även forskning och utveckling av framtida teknik för energiproduktion och effektivare energianvändning är centralt för möjligheten till effektiv energiomställning. Energiomställningen kan skapa nya möjligheter för svensk industri och för svenska företag att utvecklas och att gå i spetsen på en rad framtidsområden inom energiteknik, energisparande system och energisnåla produkter. Genom olika åtgärder kan man på detta sätt stimulera också småskaligt företagande och skapa nya arbetstillfällen också i landets glest bebyggda delar. () ()
mot · GP02N297 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N297av och ()Medfinansiering av Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om . Motivering Många kommuner balanserar sina utvecklingsplaner via EU:s strukturplaner. Dessa utvecklingsprojekt behöver för att godkännas medfinansieras med så kallad svensk finansiering. I har vi en regel som gör det omöjligt att använda EU-medel som likvida medel. Pengarna betalas utan undantag ut i efterskott mot specificerad redovisning. kommuner är ofta medfinansiärer vid beviljande av strukturfondsprojekt. Det kan gälla utveckling av småföretagsprojekt men också utvecklingsprojekt av annat slag. För en kommun kan denna medfinansiering innebära en stor likviditetsförsämring. En stor tillväxt kanske inte påverkas av detta, men för en liten kommun är detta ekonomiskt ansträngande. Men det är i dessa kommuner som projekten behövs som allra mest. Det kan betyda att goda projekt inte kan förverkligas. Därför utgår vi från att regeringen följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behöva göras. () ()
mot · GP02N298 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N298av och ()Bemanning vid dammanläggningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att ålägga dammägare att upprätta färdiga organisationsplaner som innebär att man kontinuerligt kan bemanna större dammanläggningar vid behov. Motivering Erfarenheterna vid de senaste årens översvämningar visar att behov av bemanning av kraftverk/dammanläggningar kan uppstå. För en del dammar kan det vara lättare att förutse ett behov än för andra, även om man aldrig kan vara säker på att morgondagens översvämningar får samma förlopp som gårdagens. Oväder har en tendens att vara svåra att förutse, men man kan alltid vara säker på att de kommer förr eller . För att ha en bättre beredskap för kommande översvämningar eller oförutsedda händelser behövs färdiga planer för en bra bemanning av dammanläggningarna längs våra älvar. Kraftverksägaren bör därför åläggas att ha en färdig organisationsplan som innebär att man kontinuerligt kan bemanna varje större dammanläggning vid behov. I sådana situationer bör minst två personer kontinuerligt finns på anläggningen varav den ene måste vara en person som normalt har beredskap på anläggningen. Bemanningsplanen bör ha en uthållighet så att en bemanning som minst ska vara av. Om dammägarna åläggs att upprätta bemanningsplaner på detta sätt minskar risken avsevärt för att dammolyckor ska inträffa . () ()
mot · GP02N299 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N299av och ()Antalet kvinnor i bolagsstyrelser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om antalet kvinnor i statliga bolagsstyrelser. Motivering hålls i många utländska rapporter som ett föredöme när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män. Det är uppenbart att svenska kvinnor har nått långt inom många samhällsområden, i alla fall i internationell jämförelse. Det är sällan kritiseras i fråga om jämställdhet, men konstaterar för jämställdhetsfrågor i sin rapport om , att det fortfarande finns alldeles för få kvinnor på ledande poster inom det privata näringslivet. Det är en fråga som diskuterats med jämna mellanrum i samband med bolagsstämmor, men uppenbart går utvecklingen inte framåt på denna punkt. Det är anmärkningsvärt, inte minst med tanke på att i västliga industriländer som i övrigt hyllas av svenskt näringsliv tycks andelen kvinnor på sådana poster vara betydligt större än i . Detta är också anmärkningsvärt ur den synpunkten att det privata näringslivet anser sig ha råd att avstå från den kompetens som dagens kvinnor i har. Riksdag och regering har bara begränsade möjligheter att påverka denna brist på jämställdhet. Genom lagstiftning kan man skapa förutsättningar för kvinnor och män att kunna kombinera ett utvecklande yrkesliv med barn och familj. Dessutom kan man påverka attityderna i samhället på olika sätt. Regeringen kan dessutom i konkret handling visa att man går från ord till handling, då det finns ett stort antal statliga bolag, där regeringen tillsätter styrelsen. En genomgång av aktuella uppgifter visar att i 43 av staten helägda bolag hade fem en kvinna som ordförande och resten 38 stycken en man på den posten. Av sammanlagt 330 personer i bolagsstyrelserna var bara kvinnor. I denna uppgift ingår inte arbetstagarrepresentanterna. Visserligen har regeringen försökt att skapa en mer balanserad sammansättning i bolagsstyrelserna, men mycket återstår att göra. Det finns fortfarande bolag som helt saknar kvinnor i styrelser eller där det finns bara en eller två kvinnor. Till dem hör exempelvis och , vars verksamhet i hög grad påverkar svenska kvinnors liv. Detta är självklart oacceptabelt. Det är endast och som anses beröra kvinnor i en så stor omfattning att de utgör hälften i dessa bolagsstyrelser. () ()
mot · GP02N30 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N30av ()med anledning av prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reseavdrag. Motivering är fungerande kommunikationer i glesbygden kopplade till användande av bil eftersom alternativa kommunikationsslag ofta saknas. ser vi hur trafikens miljöpåverkan i storstäderna ökar. Därför är det nödvändigt med begränsande åtgärder och inte en stimulans till en ökning av bilåkandet. Utifrån det perspektivet är det av största vikt att insatser görs för att åtgärda problemen ur ett mer regionalt perspektiv. Där är bland annat en förstärkning av de olika regionernas utvecklingsmöjligheter i form av satsningar på ökad tillväxt, även till svaga regioner, av stor vikt. Vi tror att en förutsättning för en sådan utveckling är att de som är hänvisade till den egna bilen bör erbjudas lösningar som gör det ekonomiskt likvärdigt i förhållande till dem som kan nyttja en väl fungerande kollektivtrafik. Den modell som funnits för detta har varit en nedsättning av fordonsskatten för bilar i glesbygden. När nedsättningen gjordes hade den avsedd effekt att sänka kostnaderna för bilismen i inland och delar av . Efter det har regler införts som gör att vissa bilar och bussar inte betalar fordonsskatt . Att använda skatter som ett miljöstyrande verktyg är bra, i det här fallet genom att de stimulerar val av bilar som ger bättre miljöeffekter. Men har åtgärden lett till att den skattefördel som var avsedd för glesbygden har försvunnit för dessa fordon. Därför är det viktigt att systemet med reseavdrag vidareutvecklas, så att det fokuserar på de olika regionala skillnader som finns i vårt land. Reseavdraget behöver formas om så att det kompenserar de regioner som tidigare hade en nedsatt fordonsskatt. Det är också viktigt att resor till och från en fullvärdig samhällsservice får plats i ett framtida reseavdragssystem. har samhällsservicen i vår glesbygd sakta men säkert minskat. kan det handla om långa resor till dagis, apotek och annan viktig samhällsservice. Det är angeläget att vi kan sänka kostnaden för bilismen i vår glesbygd. Det handlar om att harmonisera kostnaden för dem som inte har något annat alternativ än att använda bilen som kommunikationsmedel. Höjning av reseavdraget är ett steg i rätt riktning i fråga om jämlika förutsättningar för resor i . Jag förutsätter att regeringen i kommande budgetarbete prövar möjligheterna att höja och utveckla reseavdragen.
mot · GP02N300 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N300av och ()Bredband och elsäkerhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att använda isolerade elkablar för att säkra strömförsörjningen och dra bredband till alla hushåll och företag i landet. Motivering kommer en säker elförsörjning men också möjlighet att kunna koppla upp sig till Internet att vara ännu viktigare än när människor bestämmer sig för var de bosätter sig. Regeringens uttalanden om att svenska folket skulle ha tillgång till Internet till har redan kommit på skam. I de stora tätorterna har många hushåll och företag den möjligheten, men i mindre tätorter och på landsbygden finns stora vita fläckar på kartan. En säker strömförsörjning är av stor betydelse i vårt oerhört elberoende samhälle. Alla bostäder använder el till många funktioner, bland annat är uppvärmningen beroende av el för att hålla igång cirkulationspumpen även om man har andra energikällor för själva uppvärmningen. Alla företag behöver elström och många har svårt att klara av även kortare avbrott. Djur som behöver frisk luft, kylanläggningar som måste fungera, datorer som inte tål spänningsfall listan kan göras lång. De senaste årens stora strömavbrott både på grund av stormar och översvämningar har inneburit stora påfrestningar på elnäten. De svenska nätbolagen har därför börjat se över sina ledningsnät och byta ut känsliga ledningar mot andra som bättre står emot stormskador och fallande träd och grenar. Bland annat har man börjat använda elkablar som är plastöverdragna. Detta medför att det inte blir kortslutning när en kabel kommer i kontakt med en annan. Detta gör strömförsörjningen säkrare. Man kan också när man tillverkar kabeln lägga i ett rör för en fiberoptisk kabel för att ge en god tillgång för alla intresserade av snabba kommunikationer via IT. Merkostnaden blir mycket lägre med en sådan lösning än om man ska gräva ner en fiberoptisk kabel i ett nytt dike i marken. Regeringen bör utreda möjligheten och återkomma med förslag till om hur man ska utnyttja möjligheten att både säkra strömförsörjningen och underlätta bredbandsutbyggnaden i hela landet med denna tekniska lösning. Detta bör ges regeringen till känna. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02N302 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N302av och ()Elhandel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att undanröja de handelshinder som finns för att få en fungerande elhandel i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att sprida kostnaderna för vindkraftens utbyggnad på hela elkollektivet. Motivering Sedan elhandeln avreglerades har stora brister i dagens system uppmärksammats. För att en handel ska fungera på ett så fritt och rättvist sätt som möjligt får det inte finnas handelshinder som kan utnyttjas av producenter för att maximera deras vinster. I dagens nordiska elhandel finns flera sådana hinder. Ett exempel är att ledningsnätet mellan och inte är utbyggt i en sådan omfattning att det går att handla el fritt över gränserna. Ett svenskt bolag som köper el på börsen av ett norskt bolag kan drabbas av att inte få det levererat till sig på grund av att nätets kapacitet inte räcker till. Elektriciteten måste därför produceras av en svensk elproducent som då tar ut en merkostnadsersättning för denna produktionshöjning. På vilken annan marknad skulle man acceptera att inte veta varans definitiva slutpris trots att man har köpt den? Denna brist i överföringskapacitet är ett allvarligt handelshinder som stora produktionsbolag i kunnat utnyttja för att öka sina vinster men också för att snedvrida konkurrensen mellan olika elhandelsbolag. Den definitiva lösningen på detta problem är naturligtvis att bygga ut elnätet så att det klarar en fri handel med el över gränserna, men detta kostar naturligtvis oerhörda pengar. En annan möjlighet är att denna merkostnad för produktionsökningen fördelas ut på marknadens aktörer på ett rättvist sätt. Regeringen behöver se över hur handeln med el ska kunna ske utan några som helst handelshinder som snedvrider konkurrensen. pågår ett vällovligt arbete med att bygga ut vindkraften i landet som ett led i energiomställningen. Vindkarteringar har gjorts för att undersöka var i landet de bästa förutsättningarna finns för vindkraft. Föga förvånande är de bästa platserna i landet belägna på ganska ogästvänliga områden långt från dagens nätdragning. För att ens göra det ekonomiskt försvarbart att bygga vindkraftverk på dessa platser måste kostnaden för nätdragningen belasta fler än det enskilda vindkraftverket eller gruppen av vindkraftverk. Enligt dagens regler ska det bolag som har koncessionen i området stå för kostnaderna för denna nätdragning. Det är inte rimligt att energiomställningen ska betalas av några få och dessutom relativt små energibolag i landets glesbygd. Utbyggnaden av vindkraften och kostnaderna för dessa nya nätdragningar måste belasta hela elkollektivet. Regeringen bör undersöka möjligheten att finna en lösning även på detta problem. () ()
mot · GP02N303 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N303av m.fl. (c)Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Förslag till riksdagsbeslut anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling: Anslag, tkr Regeringens förslag Anslagsförändring 33:7 Särskilda regionala utvecklingsinsatser 240 000 388 000 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät 250 000 -250 000 Summa för utgiftsområdet 3 563 125 138 000 Anslagsberäkning anser att staten har ett ansvar för utbyggnaden av den digitala infrastrukturen. anser däremot inte att detta ansvar skall spridas över flera utgiftsområden utan att staten skall bilda ett bolag med ansvar för att bygga ut den digitala infrastrukturen i hela landet. Genom ett statligt ansvar för utbyggnaden öppnas möjligheter för ökad konkurrens bland leverantörer av tjänster. Anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät avvecklas således helt och överförs till 33:7 Särskilda regionala utvecklingsinsatser. Från utgiftsområde 25 anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting överförs till anslaget 33:7 Särskilda regionala utvecklingsinsatser. kommer med anledning av regeringens regionalpolitiska proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4) att lämna en motion där anslaget kommer att specificeras. () () () () ()
mot · GP02N304 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N304av m.fl. (c)Utgiftsområde 21 Energi Förslag till riksdagsbeslut anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning: Anslag, tkr Regeringens förslag Anslagsförändring 35:5 Energiforskning 466 343 100 000 Summa för utgiftsområdet 2 132 000 100 000 Anslagsberäkning står bakom den energiuppgörelse som gjordes 1997. Ett utökat samarbete med svensk fordonsindustri kring utveckling av mer miljövänliga och energieffektiva fordon får inte gå ut över statens anslag till forskning och utveckling inom energiområdet vid universitet och högskolor. För att motverka att en sådan nedskärning sker tillför , , till anslaget 35:5 Energiforskning. () () () () ()