ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02A332 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A332av m.fl. (s)Ett reformerat Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn för ett reformerat . Motivering I Samhall AB:s bolagsordning har fastslagits att verksamhetsidén bl.a. är att anordna, leda och samordna verksamhet som bedrivs inom koncernen för att ge meningsfullt och utvecklande arbete åt arbetshandikappade där behovet finns. I förordningen 1987:405 anges att den typ av arbete som utförs inom skall vara förbehållet personer vars arbetsförmåga är så nedsatt att han eller hon inte kan få annat arbete. 1999 hade 27.000 personer anställning i . I RRV:s rapport (RRV 1999:18) en effektiv åtgärd? görs den samlade bedömningen att inte lever upp till målgruppsuppfyllelsen. Det finns också en mängd exempel och rapporter från enskilda och kommuner, som verifierar att höga prestations- och produktivitetskrav har medfört utslagning från verksamheten för dem som behöver den mest. Ensidiga prioriteringar av de ekonomiska målen med höga produktivitetskrav har medfört att individer med särskilda behov har fått stå tillbaka. I stället har personer med särskilda kvalifikationer rekryterats. De ekonomiska kraven på har inneburit upprepade rationaliseringar och omstruktureringar vilket medfört en svår arbetssituation för de anställda och för arbetsledarpersonalen i koncernen. har i sin nuvarande form nått vägs ände. Olika modeller är tänkbara för den framtida utvecklingen. Det är angeläget att de olika arbetsmarknadspolitiska stödformer som finns för arbetshandikappade samverkar och kompletterar varandra till individens bästa. Enligt vår mening bör ett översynsarbete inledas i syfte att reformera . I det arbetet bör hela systemet med den sedan år1992 gällande bolagsordningen med moderbolaget och de 14 dotterbolagen omprövas. Kommunernas erfarenheter, kompetens och behov bör särskilt beaktas och Komhall-begreppet genomlysas. () () Per () ()
mot · GP02A333 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A333av m.fl. (s)Stress i arbetslivet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot stress i arbetslivet. Motivering har så många svenskar varit långtidssjukskrivna. kostade långtidssjukskrivningarna 18 miljarder. Beräkningar visar att de stressrelaterade sjukdomarna kostar , kostnader som beräknas öka . Förutom psykiska besvär riskerar stress att leda till fysiska sjukdomar som åldersdiabetes, högt blodtryck med hjärtsjukdomar och hjärnblödningar som följd. Enligt medicinsk expertis är allt detta möjligt att förebygga och kostnaden liten. Det som behövs är att man inte skall pressa de anställda. Man ska ge människor inflytande över sin egen situation, skapa ett vänligare klimat och belöna ansträngningar så att människor känner sig behövda. Detta är åtgärder som kan vidtas på den enskilda arbetsplatsen. En annan viktig åtgärd är att skapa en ny och modern arbetsmiljöorganisation med bättre utbildade skyddsombud och arbetsmiljöinspektörer. () () () ()
mot · GP02A334 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A334av m.fl. (s)Arbetslöshet bland dem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att förbättra situationen för arbetslösa . Motivering av arbetsgivarna nyanställer sällan eller aldrig personer . I genomsnitt anser varannan arbetsgivare att äldre personer har svårare att ta till sig förändringar på arbetsplatsen och att yngre är bättre utbildade. Mer än fyra av tio arbetsgivare anser inte att äldre bör stanna kvar längre på arbetsmarknaden på grund av framtida arbetskraftsbrist. Dessa uppgifter framgår av en studie från och bygger på en intervjuundersökning med 750 arbetsgivare. Inom utbildning samt hälso- och sjukvård har arbetsgivarna inte en lika negativ inställning. Men undersökningen talar för sig själv. Vi har en situation på arbetsmarknaden som inte är acceptabel. Det är därför nödvändigt med en attitydförändring om vi skall komma tillrätta med situationen. För att lyckas med det måste både myndigheter och arbetsmarknadens parter engageras. () () () ()
mot · GP02A336 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A336av och ()Tak för lönebidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförts om tak för lönebidrag. Motivering Taket för lönebidrag är , vilken summa gäller . Föreningarna med lönebidragsanställda betalar utöver lönen också sociala avgifter och får bidrag från staten till dessa kostnader. Föreningarnas egeninsats på av lönekostnaden kan anses vara rimlig. Nuvarande regler leder dock till att lönebidragsanställda med lång anställningstid måste sägas upp. Eftersom lönen regleras i kollektivavtal blir, med även en blygsam löneutveckling, bidragsdelen allt lägre. Därigenom har inte de ideella föreningarna ekonomiska möjligheter att ha kvar dessa personer som anställda. Detta förhållande är till stor nackdel såväl för samhället som för individen och föreningarna. Samhällets kostnader för den tidigare lönebidragsanställde ökar som föreningarna förlorar en viktig resurs för sin verksamhet. För den anställde handlar det inte bara om anställningstrygghet, utan framför allt om möjligheten att försörja sig på sitt eget arbete i stället för att vara beroende av bidrag. Det är nödvändigt att lönebidragen ses över i den utredning som ska se över de funktionshindrades situation på arbetsmarknaden. () ()
mot · GP02A337 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A337av m.fl. (s)Farligt ensamarbete Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en strategi mot farligt ensamarbete. Motivering Många arbetstagare finns på arbetsplatser där våld och hot är vanliga. Psykiskt och fysiskt våld eller en hotfull eller våldsam situation kan vara en tragedi för den enskilde. Rädsla och risk för våld är ett allvarligt arbetsmiljöproblem för stora yrkesgrupper. Inom den privata servicesektorn finns ett tydligt samband mellan ensamarbete och rån eller annat fysiskt våld. Butiksrån sker i två tredjedelar av fallen vid ensamarbete i butiken och den allra största delen av rånen sker på kvällstid. Att ha lite personal, sena öppettider och lägen med låga hyreskostnader har blivit de mindre butikernas konkurrensmedel mot stormarknaderna en konkurrenssituation som givetvis ökar rånriskerna. Butiksrånen har ökat kraftigt. Aktuell statistik från visar också att rån av post/bank har minskat och ligger på ungefär samma nivå som 1975. Man kan se att de anmälda rånen i butik har ökat med , medan rånen i post/bank har ökat med . Antalet butiksrån innebär mer konkret att ca 2 butiker per dag utsätts för ett rån, en händelse som ger den drabbade men för livet. Men det är inte bara den som utsätts för rån som drabbas. En ständig rädsla för att bli utsatt är i sig en stor stressfaktor i arbetet. En sådan arbetsmiljö för tusentals arbetande är oacceptabel. I 3 kap. 2 § arbetsmiljölagen föreskrivs: Arbetsgivaren skall särskilt beakta den särskilda risk för ohälsa och olycksfall som kan följa av att arbetstagaren utför arbetet ensam. I Arbetarskyddsstyrelsens kungörelse med föreskrifter om åtgärder mot våld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2) föreskrivs i 8 §: Innebär en arbetsuppgift påtaglig risk för våld eller hot om våld får den inte utföras som ensamarbete. I praktiken har dessa föreskrifter inte kunnat stävja en utveckling mot mer butiksrån. prioriterar den fysiska arbetsmiljön framför säkerheten. Därför måste nu mer resurser satsas på att ta itu med den rån-, hot- och våldssituation som arbetet innebär för många som arbetar inom t ex serviceyrken. Det finns konkreta hjälpmedel i form av slutna kontanthanteringssystem som innebär att den som arbetar inte kan komma åt kassans kontanter eller olika former av regleringar av hur man får arbeta i form av bemanningsplaner etc. Kvinnors och ungdomars arbetssituation med avseende på psykisk stress och riskerna för hot och våld måste placeras i centrum av ett långsiktigt arbetsmiljöarbete. Att minimera farligt ensamarbete måste vara en central del av ett sådant långsiktigt arbetsmiljöarbete. För att vända utvecklingen krävs en samlad strategi mot hot och våld i arbetslivet. Gotab, 2001 () () () ()
mot · GP02A339 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A339av och ()Ändring av semesterlagen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över 17:4 § semesterlagen. Motivering De nya studiestöden trädde i kraft , med dessa förändringar förändrades också semesterlagens 17:4 §. Förändringen i semesterlagen innebär en kraftig försämring för dem som tar studieledigt från sitt arbete för att kompetensutveckla sig. Den gamla skrivningen i lagen medgav rätten att under ett intjänandeår vara borta från arbetet , utan att tappa betald semester. Korttidsstudiestöd eller vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) användes i huvudsak för att läsa in grundskola eller gymnasiekompetens. Den nya skrivningen i semesterlagen innebär att endast särskilt utbildningsbidrag är semestergrundande vid studier, och medför därför naturligtvis en kraftig försämring för många som tar studieledigt från sitt arbete för kompetensutveckling. Semesterlagens 17:4 § bör ses över och även innefatta ledighet för utbildning som ej enligt annan lag medför rätt till semesterlön, om arbetstagaren genomgår utbildning motsvarande grundskola och/eller gymnasienivå eller om särskilt utbildningsbidrag erhålles. () ()
mot · GP02A340 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A340av m.fl. (s)Lönebidragstaket Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om de funktionshindrades arbetsmarknad och där också anställning med lönebidrag belyses. Motivering Möjligheten för funktionshindrade att få en anställning med lönebidrag är central för att uppnå målet arbete åt alla. Ett stort problem är att lönebidragstaket inte följer den allmänna prisutvecklingen. Det är till exempel inte rimligt att ideella organisationer med små ekonomiska resurser får ekonomiska problem även vid mycket måttliga löneökningar för anställda med lönebidrag. En konsekvens kan bli att den anställde hamnar i valet mellan arbete och löneökning. Det kan noteras att AMS har föreslagit en höjning av lönebidragstaket. En utredning bör tillsättas om de funktionshindrade och arbetsmarknaden där också anställning med lönebidrag belyses. () () () ()
mot · GP02A341 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A341av och ()Arbetslösa kommunalare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att minska arbetslösheten bland kommunalare. Motivering ökar arbetslösheten bland kommunalarna: med 20 000 , med 16 000 och med närmare 12 000. Bortsett från den här säsongsvariationen visar de senaste AMS-siffrorna att antalet registrerade arbetslösa a-kassemedlemmar fortsätter att sjunka. Lägger vi samman helt eller delvis arbetslösa med dem som går arbetsmarknadskurser är minskningen 20 000 . Detta är ett resultat som säkert många skulle tycka är bra. Men fortfarande, i då arbetskraftsbrist diskuteras, är över 100 000 kommunalare mer eller mindre utan jobb. En tredjedel av dem är helt utan arbete. En situation som naturligtvis inte kan accepteras. Det är därför nödvändigt att fler åtgärder vidtas för att få dessa människor i arbete igen. Det handlar om vidareutbildning, flexiblare arbetstider och landstingens och kommunernas ekonomi. De åtgärder som vidtagits har haft en god inverkan men satsningarna måste fortsätta. () ()
mot · GP02A342 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A342av och ()Arbetsolyckor och arbetssjukdomar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att minska arbetsolyckor och arbetssjukdomar. Motivering Högt arbetstempo, hög arbetsbelastning och andra sociala faktorer gör att alltfler drabbas av olyckor och sjukdomar inom svenskt arbetsliv. anmäldes ca 36 000 arbetsolyckor och 23 500 fall av arbetssjukdomar. Det var en ökning med 1 000 resp. 4 000 fall jämfört med . Till detta kommer drygt 50 000 olyckor utan frånvaro samt olyckor på väg till eller från arbetsplatsen. Kvinnorna har börjat komma ikapp männen när det gäller olycksfall på arbetet . Under exempelvis perioden 19972000 ökade antalet arbetsolyckor bland kvinnor . Motsvarande ökning för männen var . Dessa uppgifter är i allra högsta grad alarmerande. Lägger man därtill det personliga lidandet och de samhällspolitiska konsekvenser som blir resultatet är det uppenbart att ytterligare åtgärder måste till för att komma tillrätta med situationen. () ()
mot · GP02A343 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A343av m.fl. (s)Stimulans för arbete inom vård och omsorg Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kraftfulla åtgärder måste vidtas inom vård- och omsorgsområdet för att skapa stimulans för utbildning och anställning. Motivering Bland omvårdnadspersonal finns det ca 40 000 personer i ofrivillig deltidsarbetslöshet. Trots högt ställda mål och stora förväntningar på åtgärder från såväl regering som de kommunala och landstingskommunala arbetsgivarna, tenderar de höga talen att kvarstå och har inom vissa delar ökat . Den av regeringen tillsatta konstaterar i sitt arbete att prognoser visar på ett behov av 150 000 fler anställda i vård och omsorg än de som utbildas. Man konstaterar att det finns risk för akut brist på personal inom vissa specialistområden. Trots påtalade rekryteringssvårigheter ligger deltidsarbetslösheten på oacceptabelt hög nivå. Många ungdomar väljer annan utbildning än vård och omsorg eller byter till annat arbete när sådant erbjuds. Skälen därför är ofta kopplade till arbetsmiljösituationen eller försörjningsmöjligheten eller till bådadera. Den halvering av deltidsarbetslösheten som utgjorde delmål för kommissionen kom inte att infrias. Trots medvetenhet hos kommunerna om framtida förväntade personalrekryteringsproblem fortsätter man att anställa personal på deltid och timanställning på ett oroväckande sätt. fanns sammanlagt ca 95 000 timavlönade i kommunerna, enligt en sammanställning från en av parterna. Enligt samma källa kvarstår problemen trots att gått. I vissa kommuner uppvisas att var fjärde anställd har en anställning som vikarie. Det förekommer många olika former av hantering av denna problematik. De goda exemplen har dock svårt att göra sig gällande på grund av bl.a. de regionala ekonomiska obalanser som anses föreligga. Personalrekryteringsfrågor är i normalfallet en lokal fråga för berörda arbetsgivare. Men frågan om rekryteringsproblemen till vård- och omsorgsområdet har tidigare bedömts som en riksangelägenhet. Det behövs kraftfulla åtgärder för att kommuner och landsting ska klara det framtida personalbehovet. Lika angeläget är det att arbetsmarknaden förändras så att människors vilja till utbildning och arbete inom vård- och omsorgsområdet stimuleras. () () () ()
mot · GP02A345 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A345av m.fl. (s)Turordningensreglerna i lagen om anställningsskydd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta initiativ till att återställa LAS vad gäller turordningsreglerna. Motivering beslutade en riksdagsmajoritet, bestående av de borgerliga partierna och , att två personer skulle få undantas från turordningsreglerna i LAS (lagen om anställningsskydd) i de fall uppsägning blir aktuell. Detta skulle gälla i företag med färre än tio anställda. Detta beslut är nu en del av verkligheten för anställda i mindre företag och är en lagstiftning som stärker arbetsgivarnas ställning på bekostnad av de anställdas trygghet. En rättvis och verklighetsanpassad arbetsrätt är bästa grunden för en stabil och hållbar tillväxt. Löntagare som känner trygghet på sin arbetsplats är produktiva, skaffar sig hög kompetens och är intresserade av att ta större ansvar. Det gynnar de små och medelstora företagen. LAS är en skyddslagstiftning till förmån för den svagare parten i ett anställningsförhållande. För att upprätthålla respekten för kravet på saklig grund vid uppsägning och för att objektivitet och rättssäkerhet iakttas när beslut ska fattas är det viktigt att minimera utrymmet för godtycke i beslutsprocessen. Metoden att i förhandlingar mellan arbetsgivaren och arbetstagarnas organisationer diskutera turordningen och när så bedöms som lämpligt göra de avvikelser som för båda sidor framstår som den bästa lösningen, är väl etablerad på arbetsmarknaden. På det sättet kan frågan om att undanta någon från turordningen avgöras av de lokala parterna som är de som känner förhållandena på arbetsplatsen bäst. Det godtycke som ensidiga arbetsgivarbeslut kan innebära undergräver rättssäkerheten för den enskilde och missgynnar påtagligt den svagare parten. Maktbalansen mellan de lokala parterna skulle förskjutas till arbetsgivarens fördel. Detta gynnar inte någon och kan istället vara ett hinder för god tillväxt. Att ha en lagstiftning som bygger på godtycke är inte acceptabelt och kan leda till delvis diskriminering av människor samt att yrkesarbetare avstår från att söka anställning i mindre företag med färre än tio anställda då lagstiftningen gör skillnad mellan att vara anställd på en arbetsplats där elva arbetar och en där färre än tio arbetar. () () ()
mot · GP02A346 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A346av m.fl. (s)Förändring i lagen om anställningsskydd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring i lagen om anställningsskydd. Motivering En ändring i lagen om anställningsskydd behöver komma till stånd för att trygga tillvaron för nyblivna föräldrar. Skälet är att föräldralediga riskerar att bli uppsagda under sin ledighet. Med hjälp av de nya undantagen från turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd kan små arbetsgivare fritt välja ut ett par anställda som de är extra angelägna om att behålla. Detta missgynnar anställda som är gravida och föräldralediga. Det är ekonomiskt mer fördelaktigt för en arbetsgivare att säga upp en föräldraledig. När en föräldraledig blir uppsagd betalar föräldraförsäkringen i praktiken lönen . Undersökningar visar att detta är ett dolt problem på den svenska arbetsmarknaden. Gravida och föräldralediga blir uppsagda från sina arbeten innan barnet föds eller när de är hemma och vårdar sina nyfödda barn. Uppsagd på grund av arbetsbrist heter det formellt . Arbetsgivaren hänvisar till en driftsinskränkning och/eller en organisationsförändring och konstaterar ofta att den person som inte längre behövs är den som är hemma med nyfött barn. Detta är ingen tillfällighet. Därför behövs en ändring i lagen om anställningsskydd. Uppsägning av föräldralediga bör inte träda i kraft förrän de kommer tillbaka till jobbet efter ledigheten. En sådan ändring får flera positiva effekter: För det första att föräldraförsäkringen inte kan utnyttjas som fallskärm för arbetsgivare. För det andra att en riktigare bedömning kan göras av om det verkligen föreligger övertalighet eller inte och vem som i så fall är övertalig. För det tredje att man minskar den osäkerhet som unga kvinnor och män på arbetsmarknaden (oftast kvinnor) kan uppleva när det är dags för dem att skaffa barn. Ett ökat barnafödande blir följden av tryggare anställning, vilket för del är av vikt på lång sikt. () () ()
mot · GP02A347 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A347av m.fl. (s)Översyn av Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en total översyn av verksamheten på . Motivering Arbetshandikappad är den som på grund av fysiska, psykiska, förståndsmässiga eller socialmedicinska handikapp har nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen har genom lönebidrag, OSA och anställning på möjlighet att underlätta för den arbetshandikappade att erhålla anställning. Samhällets ambition bör vara att alla som kan och vill arbeta också skall få den möjligheten. I en tidigare studie från RRV kunde man konstatera att grupper erhållit hjälp som inte var avsedd för dem och att det inneburit att de med allra svagast ställning på arbetsmarknaden hamnat i kläm. Studien visade att ca. av de anvisade anställda saknade arbetshandikapp över huvud taget. Detta att andra än de som tillhör målgruppen erhåller anställning innebär naturligtvis att de med betydande arbetshandikapp mer sällan får möjligheten. har också ett annat fenomen dykt upp. har det näst intill blivit ett självändamål att överföra verksamhet till extern lokalisering. Arbetshandikappade placeras inom det som kallas Bemanning, Hemservice och Fastighetsservice. Den enskilde arbetshandikappade som oftast har ett starkt behov av en trygghet med arbetskamrater i motsvarande situation får allt annat än detta i uppdrag i kundernas lokaler. Anställda kan tvingas runt till olika kunder där det också kan innebära en osäkerhet i hur både produktionsledning och arbetskamrater förhåller sig till den arbetshandikappade. Uppgifter förekommer även om att enskilda anställda arbetshandikappade uppmanas att söka förtidspension, mot sin egentliga vilja, då de inte klarar företagets produktionstakt. Vår uppfattning är att det nu är dags att göra en total översyn av verksamheten på med syfte att se över företagets organisation, företagets grundläggande uppgifter och företagets roll i den arbetshandikappades rehabilitering. () () ()
mot · GP02A348 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A348av m.fl. (s)Lönebidraget Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidragsanställningar. Motivering Det är med stor glädje som vi kan konstatera att den totala arbetslösheten minskar. Regeringens 4-procentiga delmål ser ut att kunna nås. Dessvärre finns det dolt bakom dessa positiva siffror stora regionala obalanser där sysselsättningsökningen är alltför svag och där den öppna arbetslösheten är oacceptabelt hög. Detsamma gäller obalanser för olika grupper på arbetsmarknaden. De arbetshandikappades ställning på arbetsmarknaden är fortfarande för svag, och det är med glädje man kan konstatera att regeringen i årets budgetproposition annonserar om en samlad översyn av hur de arbetshandikappades ställning skall stärkas på framtidens arbetsmarknad. I propositionen redovisas även att var 57 300 personer med arbetshandikapp anställda med lönebidrag eller hade OSA. fanns 24 800 personer med arbetshandikapp registrerade vid landets arbetsförmedlingar. Tyvärr innebar även det gångna året att AMV inte fullt ut använde de tilldelade medel som fanns för att arbetsplacera personer med arbetshandikapp. Detta är djupt olyckligt och bör inte få förekomma i ett sådant positivt konjukturläge som vi befunnit oss i. Av regeringens redovisning i budgetpropositionen framkommer även att 1 252 personer med anställning på avslutade sin anställning för arbete på den öppna arbetsmarknaden. Av dessa erhöll anställning med lönebidrag. har det bland framför allt mindre arbetsgivare (fåmansbolag och allmännyttiga organisationer) förts en fullt berättigad diskussion om nivån på taket vid beräkning av lönebidrag. Takbeloppet på har inverkat menligt både på möjligheterna att arbetsplacera arbetshandikappade, och på möjligheterna till en rimlig löneutveckling för dem som redan har en anställning. Inte minst i idrottsföreningar och andra ideella organisationer ställer lönebidragstaket till stora bekymmer och är ett hinder för anställningar. kan man konstatera, vilket även regeringen gör i budgetpropositionen, att anställningar inom ramen för anställningsformer inom den sociala ekonomin är ett mycket bra steg på vägen mot en fastare förankring på arbetsmarknaden. Med hänvisning till ovanstående vore det rimligt att genomföra en översyn av regelverket kring lönebidragsanställning för att möjliggöra ytterligare anställningar inom den sociala ekonomin och förhindra ytterligare löneskillnader på grund av ett otidsenligt regelverk. () () ()