mot · GP02Sk474 · 2001-10-05 00:00:00 — Tillsammans med en etableringsfrihet för alternativ till den kommunalt finansierade omsorgen innebär förslaget att en mångfald av tillsynsalternativ också på detta område kan börja växa fram. Avdraget skall få göras för samtliga kostnader kring barnomsorgen. Det gäller såväl avgiften i den kommunalt finansierade barnomsorgen som kostnader för hjälp att hämta på dagis eller för tillsyn i hemmet. Avdraget får vara högst per barn och år. 8.1.6 Fler arbetstillfällen gör det lättare att räcka till inför skattereduktion för hemnära tjänster Det höga svenska skattetrycket drabbar särskilt de verksamheter där det finns gråa eller svarta alternativ. Tjänster riktade mot hushållen är ett exempel. Många sådana arbetsuppgifter utförs i form av gör-det-själv eller svart. Att köpa sådana tjänster med full skattebörda är förbehållet de rika eller de som kan få någon annan att betala. Flera undersökningar visar att många är stressade i dagens arbetsliv. Ändå har vi i en av industrivärldens kortaste årsarbetstider. En del av förklaringen är att skattetrycket gör det omöjligt att köpa tjänster som skulle kunna lätta bördan, till exempel för småbarnsföräldrar. Med lägre skatt på hushållsnära tjänster skulle det bli lättare för både kvinnor och män att kombinera arbetsliv och ansvar för barnen. För tjänster utförda i hemmet skall enligt vår mening en skattereduktion på och hushåll införas. Det leder till att svarta jobb blir vita och gör att människor kan känna att både tiden och pengarna räcker till. 8.2 Slopa bägge boendeskatterna fastighets- och förmögenhetsskatten 8.2.1 Utgångspunkter Fastighetsskatten är en skatt på en fiktiv avkastning på husets taxeringsvärde utan någon koppling till en verklig inkomst. Skatten drabbar alla boendeformer i . Bostadsrättsföreningar betalar skatt på värdet av fastigheten. För hyresrätter gäller i regel att cirka en månadshyra utgörs av fastighetsskatt. Fastighetsskatten för småhus varierar starkt och skattens storlek beror i hög grad på var fastigheten är belägen. Förmögenhetsskatten har kommit att bli en skatt på boendet som främst drabbar äldre människor utan lån på sitt boende. Den tas ut på samma grunder som fastighetsskatten och är därmed lika orättfärdig. Skattesystemet skall uppfylla två grundkrav. Det ska vara begripligt för den som betalar skatt och det ska vara stabilt så att inte plötsliga förändringar skakar sönder enskildas och familjers ekonomi. Dagens system för uttag av fastighetsskatt uppfyller inte dessa grundläggande krav. Skulle dessutom en s.k. begränsningsregel införas blir systemet än mer komplicerat, oöverskådligt och godtyckligt. I takt med allt högre taxeringsvärden skulle en sådan regel fungera som en extra marginalskatt för allt fler. 8.2.2 Beskattningen av boendet är dubbelt orättfärdigt avveckla fastighetsskatten och förmögenhetsskatten , som i princip varit frysta , höjdes 2001 till följd av att en riksdagsmajoritet bestående av Socialdemokraterna, beslutat att frysningen ska upphöra. Det innebär att många boende drabbas av kraftigt höjda taxeringsvärden och därmed också kraftigt höjd fastighetsskatt. Många fler boende än kommer att hamna över den gräns där förmögenhetsskatt tas ut. Dessa förhållanden kommer i särskilt hög grad att drabba de boende i tillväxtområdena samt boende med låga inkomster och färdigbetalda lån, framför allt många pensionärer. Denna utveckling är dock bara början. Taxeringsvärdena kommer att fortsätta öka i tillväxtområdena. Fastighetsskatten kan därmed sägas bli en specialskatt på tillväxtregionerna. För att folk skall ha råd att bo kvar måste, som ett första steg, taxeringsvärden även fortsättningsvis gälla för beskattningen. I de områden där prisutvecklingen lett till sänkta taxeringsvärden skall dock dessa lägre värden gälla. Procentsatsen för fastighetsskatten bör sedan sänkas successivt. bör den sättas till för småhus och för flerbostadshus. För att minska de regionala skillnaderna skall endast halva markvärdet användas som grund för beskattning. Därefter skall skattesatsen sänkas under den nu aktuella treårsperioden. Genom att såväl fastighetsskatten som förmögenhetsskatten successivt avvecklas ges de boende betydligt bättre ekonomiska förutsättningar för sitt boende. Det är en betydligt bättre väg att gå än att lappa och laga i ett skattesystem som bygger på felaktig och orättvis grund. Genom de föreslagna skattesänkningarna behövs därför inga särskilda begränsningsregler. 8.3 Skatt på sparande 8.3.1 Utgångspunkter Om sparandet i en nation är lågt kommer realkapitalbildningen också att vara låg, såvida inte internationellt kapital finns tillgängligt. har ekonomi kännetecknats av en låg sparkvot som endast undantagsvis varit i nivå med genomsnittet för länderna inom . Orsakerna till detta förhållande kan i stort hänföras till ett högt skattetryck och låga disponibla inkomster efter skatt. Utrymmet för sparande är för många människor så litet att man tvingas in i ett beroende till stat och kommun som i mångt och mycket liknar ett klientförhållande. Det är absolut inte önskvärt. Den enskilda människans ställning bör i stället stärkas så att hon kan fatta egna beslut baserade på egna prioriteringar. Ett eget kapital ökar tryggheten. 8.3.2 Förmögenhetsskatten ett straff på sparande avveckla förmögenhetsskatten på förmögenheter har slopats i de flesta länder. I tas förmögenhetsskatt ut även vid förhållandevis låga förmögenheter. Skattesatsen är internationellt sett hög. Det gör att kommit i en särdeles ogynnsam position vad gäller konkurrens om kapital. Skatten ökar avkastningskravet på investeringar som görs här. Som förmögenhet räknas också taxeringsvärdet på småhus och fritidshus. Efter de höjningar av taxeringsvärdena som gjorts detta år kommer alltfler att tvingas betala förmögenhetsskatt på sitt boende. Även denna skatt tas således också ut på fiktiva värden när det är fastigheter som är underlag. av de beskattningsbara förmögenheterna i består av fastigheter. Uppskattningar gör gällande att har flyttats ut från på grund av förmögenhetsbeskattningen. På grund av kapitalets lättrörlighet har också regeringen befriat vissa typer av förmögenheter från förmögenhetsskatt. Detta är ytterligare en av de orättvisor som ett högt skattetryck medför och visar hur omöjlig förmögenhetsskatten är. Vi vill avskaffa förmögenhetsskatten för alla, inte bara för dem som har möjlighet att flytta sitt kapital till andra länder. Till att börja med vill vi slopa sambeskattningen 2002 och höja fribeloppet till per person. Året därpå vill vi att förmögenhetsskatten tas bort helt och hållet. 8.3.3 Tryggare ålderdom höjd avdragsrätt för pensionsförsäkringar Allt fler har blivit varse att den statliga pensionen kommer att vara tämligen begränsad. De avtalspensioner som omfattar de flesta, men långt ifrån alla, bidrar till att pensionen blir något högre. De flesta känner dock ett behov av att spara på egen hand för att säkerställa en trygg ålderdom. går det att med uppskjuten beskattning avsätta motsvarande ett halvt basbelopp till eget pensionssparande. Vi vill öka den möjligheten genom att göra det möjligt att avsätta motsvarande ett basbelopp (2002) till egen pensionsförsäkring. 8.3.4 Uppskjuten beskattning av innehav i fonder och aktier drabbas svenska sparare av reavinstskatt när de gör omplaceringar i sitt sparande mellan olika värdepapper och mellan olika fonder. Detta gör att man drar sig för att förändra sammansättningen på sitt sparande. Så kallade inlåsningseffekter uppstår. För att komma förbi detta problem och uppmuntra till en mer aktiv kapitalförvaltning bör reavinstbeskattningen få uppskjutas till dess att kapitalet helt realiseras. Formerna bör utredas närmare. I vårt budgetalternativ har vi avsatt ett belopp för att påbörja en reform med denna inriktning. 8.4 Bilen behövs sänk drivmedelsskatterna 8.4.1 Den största delen av bränslekostnaden är skatt sänk skatten på bensin och diesel Bensin- och dieselpriserna har nått nya rekordhöga nivåer. Huvudanledningen är stigande råvarupriser och en allt svagare krona. Trots dessa förändringar är fortfarande omkring två tredjedelar av bränslepriset skatt. För många svenskar är bilen det enda möjliga transportmedlet. Det gäller för resor från och till arbetet, för att hinna hämta och lämna barn på dagis eller för socialt umgänge . Oavsett var i man befinner sig underlättar bilen vardagen och är till glädje . Hög bränslebeskattning medför att arbetsresor försvåras och att utrymmet för umgänge med familj och vänner krymper. Höga bränsleskatter motiveras ofta med miljöargument. De har emellertid endast marginell påverkan på konsumtionen av bränsle. Eftersom transporterna är nödvändiga äger de rum trots den höga kostnaden. Skatten på såväl bensin som på diesel bör sänkas med per liter, inklusive moms. På skall inte bensin och diesel kosta mer i än det gör genomsnittligt i . 8.4.2 Underlätta pendling och resande öka bilavdraget För människor som bor i glesbygd är bilen helt avgörande för möjligheten att arbeta. Då de lokala arbetsmarknaderna blir allt större kommer arbetspendlingen att spela en allt större roll, vilket till exempel den regionalpolitiska utredningen påpekat. Det avdrag som får göras täcker inte kostnaderna för bilresor. Allteftersom bränslepriset ökar har värdet av avdraget urholkats. Det ger heller inte en rimlig möjlighet att kompensera värdeminskningen på bilen. Avdraget bör därför höjas till per mil. 8.5 Övriga skatter 8.5.1 Sänk straffskatten på kärnkraftsel Beskattningen av energi har alltmer kommit att delas upp i en miljörelaterad del och i en energirelaterad del. Miljöskatten har till syfte att minska användningen av så kallade miljöskadliga bränslen. Den består huvudsakligen av koldioxidskatt och svavelavgift. Energiskatten är en punktskatt på energi. Enligt vår mening skall miljöskatter tas ut i produktionsledet medan energiskatter skall tas ut i konsumentledet. Då erhålls en konkurrensneutral beskattning mellan olika energiproducenter och mellan olika bränslen. Denna princip bör stadfästas i hela EU. I finns en skatt som bryter mot denna princip. Det är den extra energiskatt som tas ut på el producerad i kärnkraftverk. bör den tas bort och sänkas med . 8.5.2 Höga alkoholskatter ökar risken för smuggling och slår ut svenska jobb sänk alkoholskatten När de skattefria införselkvantiteterna från andra EU-länder stiger är det givetvis viktigt att anpassa de svenska alkoholskatterna till omvärldens nivåer. Den danska nivån kan tjäna som riktmärke. Sänks inte alkoholskatterna kommer allt större mängder av den i konsumerade alkoholen att antingen köpas in utomlands eller smugglas in i . I har redan bryggerinäringen kommit i svårigheter på grund av de höga skatterna. Erfarenheterna från hanteringen av tobaksskatten 1997 visar hur höga skatter medför minskade skatteintäkter. Alkoholskatterna har denna effekt. Tillsammans med minskad smuggling och fler arbeten i svensk industri bedömer vi därför att sänkta alkoholskatter inte har någon statsfinansiell effekt. 9 Finansiering av våra skattesänkningar När förslag om sänkta skatter presenteras ställs alltid krav på en samtidig redovisning av hur skattesänkningen skall finansieras. Man kan dock konstatera att det aldrig ställs samma krav på en redovisning av hur hushållen kan finansiera de skattehöjningar de måste betala, trots att det vore minst lika befogat. Det är självfallet viktigt att den samhällsekonomiska balansen inte rubbas till följd av åtgärder på skatteområdet. När det gäller hushållsekonomin är det uppenbarligen inte lika självklart att ta hänsyn till att privatekonomin inte rubbas. Det finns i princip tre sätt att finansiera en skattesänkning: Genom andra skattehöjningar höjd skattesats eller breddad bas. Genom besparingar i de offentliga utgifterna. Genom att överskott i de offentliga finanserna tas i anspråk. De skattereformer som genomförts under har alla haft som utgångspunkt ett i princip oförändrat totalt skatteuttag. Det har inneburit att skattesänkningar har växlats mot höjningar av andra skatter. Problem inom ett område har förts över till ett annat område, som det övergripande problemet med ett allt för högt skattetryck fått bestå. Om syftet är att skapa förutsättningar för ökad personlig trygghet och en bättre fungerande samhällsekonomi förutsätter det i stället att det totala skattetrycket sänks. Den grundläggande finansieringen för att genomföra skattesänkningar är att minska de offentliga utgifterna. Därigenom kan dessutom ekonomins sätt att fungera stärkas som de offentliga finansernas konjunkturkänslighet minskar. Det går naturligtvis att utforma en skattesänkningsreform där de sänkta skatterna mer än väl kompenserar att man minskar bidrag och subventioner, vilket i sin tur finansierar skattesänkningarna. Verksamheter kan effektiviseras eller privatiseras, och andra besparingar som inte påverkar hushållsekonomin kan genomföras. Högre tillväxt och fler människor i arbete gör att skatteinkomsterna stiger som behoven av bidrag minskar. Skattebasen växer, d.v.s. fler är med och delar på skattebördan, vilket gör att var och en inte behöver betala lika mycket. Större skattebas skapar således utrymme för lägre skatt för alla. redovisar vi i vår budgetmotion ett skattesänkningsutrymme som uppgår till . Utrymmet skapas genom besparingar på och genom att av överskottet i de offentliga finanserna tas i anspråk. bedömer vi att den ekonomiska tillväxten, tillsammans med återhållsamhet med de offentliga utgifterna, frigör ett utrymme för skattesänkningar som uppgår till . () Per () () () () () (m) () () () () () Per ()