mot · GP02N367 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N367av m.fl. (fp)En stark och uthållig energipolitik Innehållsförteckning Innehållsförteckning 25 Förslag till riksdagsbeslut 26 Inledning 26 Fri energiproduktion 27 Inkonsekvent miljötänkande 28 Tjugoett år efter folkomröstningen 28 Strålningsrisker från kraftledningar 29 Anslagsfrågor 30 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en fri energiproduktion tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ingen utbyggnad av de orörda älvarna får ske.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta upp en diskussion med om agerandet i byn . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strålningsrisker från kraftledningar. beslutar om ändring i förhållande till regeringens förslag gällande anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar 35:1 : Förvaltningskostnader 127 712 -50 000 35:2 Bidrag för att minska elanvändningen 251 000 -251 000 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor 168 000 -168 000 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning 115 000 -115 000 35:5 Energiforskning 466 343 -150 000 35:6 Energiteknikstöd 130 000 -130 000 35:7 Introduktion av ny energiteknik 230 000 -200 000 35:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor i 384 000 -384 000 Nytt anslag: Kärnsäkerhet i 50 000 Summa för utgiftsområdet 2 132 055 -1 398 000 1 Yrkande 2 hänvisat till BoU. Inledning anser att de energipolitiska riktlinjer som antogs i 1997 skadar som industri- och miljönation. Särskilt allvarligt var beslutet om att genomföra den förtida avvecklingen av kärnkraften. Det innebär en kapitalförstöring som saknar motstycke och som kommer att medföra välfärdsförluster . Miljön skadas och det blir svårare att bekämpa arbetslösheten. Resultatet ser vi . Elpriserna stiger och hela samhällets energiförsörjning hotas vid stark kyla eller vid avbrott i någon del av nätet. ökar elförbrukningen mer och mer. Sammantaget ökade elanvändningen netto jämfört med året innan och alla beräkningar visar att energikonsumtionen kommer att fortsätta öka. Fri energiproduktion En rationell energipolitik främjas bäst genom fri energiproduktion. Staten skall uppställa krav beträffande hälsa, säkerhet och miljö och kontrollera att kraven uppfylls samt främja forskning och utveckling. Staten skall inte förbjuda någon specifik teknik för energiproduktion, om den uppfyller miljö- och säkerhetskrav. Den politiska styrningen av energiproduktionen måste förändras. Valet av energiproduktion skall inte träffas genom politiska beslut. Konsumentstyrning och marknadsekonomi skall råda inom de ramar miljökraven sätter. Det innebär att alla typer av produktionsanläggningar för energi skall tillåtas, förutsatt att de uppfyller generella krav på hälsa, miljö och säkerhet. Vi säger dock absolut nej till utbyggnad av de orörda älvarna och storskalig introduktion av fossilgas. Lagen om kärnkraftens avveckling måste upphävas. Vi anser att växthusgasernas klimatpåverkan är särskilt oroande i det här fallet. Regeringen bör därför tillsätta en miljökonsekvensutredning som bl.a. redovisar utfallet av ett ökat beroende av el från t.ex. danska kol- och oljebaserade elproduktionsenheter. Vad det här innebär i siffror är ganska lätt att ta reda på. Som ett exempel kan vi ta hur mycket mera utsläpp av olika ämnen det blev under det mycket kalla måndagsdygnet genom att produktionskapaciteten i inte finns tillgänglig längre, utan måste ersättas med reservkraft i form av oljebränning och import av bl.a. kolproducerad el. Nordisk produktionsmix enligt och : Koldioxid CO2 : /kWh = per dag Svaveldioxid SO2: /kWh = per dag Kvävedioxid NOx: /kWh = per dag Denna dag sattes det rekord i elkonsumtion i med 27 000 MWh. Svensk energipolitik med en röd/grön regering är beroende av milda vintrar och ständig lågkonjunktur. Inkonsekvent miljötänkande Inom energipolitiken finns ett s.k. omställningsprogram som slukar . Till största delen har dessa pengar använts till avstängning av en reaktor i . köper det statliga in el producerad i andra länder av kärnkraftverk och smutsig kolkraft för tiotals miljarder. Det är en stor kapitalförstöring att stänga av väl fungerande kärnkraft, så länge den är säker och ekonomiskt försvarbar. Konsekvensen blir att tvingas att importera fossilproducerad el från och . I har konsekvenserna till och med blivit att gamla kulturvärden i byn hotas av intressen i brunkolsbrytning. bör uppdra åt regeringen att ta upp en diskussion med om hur detta projekt kan avbrytas. roll är väldigt intressant. Bolaget svarar för av elproduktionen i och är framträdande i långsiktiga utvecklings- och investeringsplaner. Samma köpte in det tidigare östtyska bolaget med en produktionskapacitet på el producerad av tysk brunkol. Det förvånande är att detta beslut tydligen är både känt och förankrat inom regeringen. Detta bekräftade näringsministern i en interpellationsdebatt i . Detta är inte så förvånande när det gäller regeringen, men desto märkligare när det gäller t.ex. stöd till att denna politik genomförs. Tjugoett år efter folkomröstningen Folkomröstningen om kärnkraften i genomfördes , dvs. har avsevärda tekniska framsteg gjorts inom många områden, inklusive energiområdet. har man vunnit en ökad insikt om olika energikällors miljöeffekter, t.ex. i fråga om utsläppen av koldioxid. Till detta kommer att både väljargrupper och t.ex. sammansättning har förändrats sedan folkomröstningen genomfördes. De väljare som har tillkommit , drygt 2 miljoner, har inte fått uttala sig i kärnkraftsfrågan. Kärnkraftstekniken har också varit föremål för en snabb utveckling, inte minst på säkerhetsområdet. I diskussionen inför folkomröstningen fanns det heller inga reservationer för att nya tekniska innovationer kan förändra såväl säkerhets- som miljöaspekter av kärnkraftsanvändningen. Ett beslut grundat tekniska utvecklingsnivå skulle alltså gälla också och , kanske. Det är orimligt att dagens, men också morgondagens, energipolitik ska styras utifrån folkomröstning och de förhållanden som då var kända. Utformningen av energipolitiken måste självfallet påverkas av de nya omständigheter som har tillkommit sedan vi hade folkomröstningen. T.ex. har energifrågornas globala karaktär, inte minst genom växthus- effekten, blivit allt tydligare. Strålningsrisker från kraftledningar Många kommuner vill av estetiska skäl eller med hänsyn till strålningsrisken gräva ned kraftledningar som finns ovan jord. Forskningsresultaten avseende magnetfält och strålningsrisker är inte entydiga, men samhället borde ändå prioritera nedgrävning av kraftledningar i tätbebyggt område där barn vistas. Kraftbolagen sägs vara positiva till en nedgrävning av kraftledningarna då detta skulle kräva mindre resurser till underhåll. presenterade en internationell forskargrupp vid den hittills mest omfattande analysen av studier som gjorts av ett eventuellt samband mellan kraftledningars magnetfält och barnleukemi. Resultaten av analysen visar att det inte finns någon ökad risk för barnleukemi för det stora flertalet barn som bor i närheten av kraftledningar och att den ytterst lilla cancerrisk som finns endast gäller dem som utsätts för mycket höga strålningsstyrkor. Det kritiska avståndet till kraftledningen kan beräknas beroende på ledningens styrka. Undersökningen visar vidare att mindre än ett fall, av de 60 till 70 barn som insjuknar i barnleukemi i , kan tillskrivas strålning från kraftledningar. Problemet att definitivt belägga ett samband består i att forskarna inte kan förklara hur den lågfrekventa strålningen kan orsaka uppkomsten av leukemi eller andra cancerformer. Trots mångåriga djurförsök och laboratorieexperiment finns ännu ingen godtagbar biologisk förklaring till cellpåverkande effekter av låg elektromagnetisk strålning. För sedan bekräftades sambandet mellan luftledningsmagnetfält och barnleukemi av en annan internationell studie. Eftersom ett samband mellan kraftledningars magnetfält och bl.a. leukemi inte kan uteslutas har Arbetarskyddsstyrelsen, , , och i samråd utarbetat en s.k. försiktighetsprincip. Försiktighetsprincipen innebär att om åtgärder, som generellt minskar exponeringen, kan vidtas till rimliga kostnader och konsekvenser i övrigt bör det eftersträvas att reducera fält som avviker starkt från vad som kan anses normalt i den aktuella miljön. När det gäller nya elanläggningar och byggnader bör målet redan vid planeringen vara att utforma och placera dessa så att exponeringen begränsas. Det övergripande syftet med försiktighetsprincipen är att reducera exponeringen för magnetfält för att minska risken att människor skadas. Den ovan relaterade undersökningen har inte föranlett de samrådande myndigheterna att omvärdera försiktighetsprincipen. Vidare kan noteras att ett underorgan till (for Research on Cancer) utreder frågan och beräknas komma med ett utlåtande . Vid planering och byggande av kraftledningar gäller regler i (1998:808) och (1987:10) som tillämpas allmänt för tekniska energiförsörjningssystem och kraftproduktion. Enligt lagen (1977:439) om energiplanering skall det i varje kommun finnas en aktuell plan för tillförsel, distribution och användning av energi i kommunen. Till planen skall höra en miljökonsekvensbeskrivning. Mot bakgrund av att det finns bostadsområden, skolor och daghem, som ligger nära kraftledningar, där barn vistas , bör farhågorna om strålningsrisker tas på stort allvar. Därför bör en utredning tillsättas med uppdrag att finna åtgärder och metoder för att reducera strålningsriskerna från kraftledningar. I utredningsuppdraget bör även ingå att ta fram förslag till incitament för kommuner och kraftbolag för sådana åtgärder samt en bedömning av kostnaderna för åtgärderna. Anslagsfrågor De olika energiprogrammen kan avslutas snabbare än regeringen räknar med. Eftersom vill återstarta beräknas inte fortsatta kostnader för avställningen. Vi avdelar medel för åtgärder som höjer kärnsäkerheten i . Gotab, 2001 () () ()