mot · GP02Kr422 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr422av m.fl. (mp)Kulturpolitik Innehållsförteckning Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut 3 Kulturens kraft och motkraft 7 8 Samisk kultur 9 Internationellt kulturutbyte 9 Konstnärernas ekonomiska villkor 9 Omfördelning av medel från arbetsmarknadssektorn till kultursektorn 10 Inköp av konst till offentliga platser 10 Inköp av konst till privat sektor 11 Arbetsstipendier och generellt stöd 11 Upphovsrättslig ersättning 12 Individuell visningsersättning, IV 13 Kollektivverkstäder 13 Genusperspektiv 13 Nationella uppdrag 14 Kulturinstitutionernas hyreskostnader 14 Teater, dans och musik 14 Barn- och ungdomsverksamhet 15 Länsmusiken 15 Arrangörsstödet 16 Fonogramstödet 16 Regionala och lokala teater, dans- och musikinstitutioner 16 Folkmusik, dans och världskultur 17 Forum för Världskultur 17 Folkmusikcentrum 17 Nyckelharpan som nationalinstrument 18 Spelmansstämmor 18 Folkdans 18 Boken och det skrivna ordet 19 Elektroniskt publicerade verk 19 Bokmomsen 19 De nationella minoritetsspråken 20 Tidskrifter och veckotidningar 20 Kulturmiljön och 21 21 Industriarvet 22 Dacapo 22 Anslag till icke-statliga kulturlokaler 22 22 Hemslöjden 23 Museerna 23 Länsmuseerna 23 Särskilt riktade stöd 24 Genusaspekter 24 Folkbildningen 25 Amatörkulturen 25 Skatteregler 25 Film och medier 26 Medier och demokrati 26 kanaler 27 Film 27 Ungdom och medierna 28 Mediers könsstereotypa bild av människor 28 Kultursponsring 28 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att de kulturpolitiska målen skall kompletteras med ytterligare ett mål: att verka för en hållbar livsstil som utvecklar förmågan att hantera sitt liv med minskat beroende av myndigheter och snävt marknadstänkande. tillkännager för regeringen som sin mening att lokala och regionala avtal alltid skall utformas med hänsyn till de nationella kulturmålen. tillkännager för regeringen som sin mening att kulturaspekten utgör ett centralt inslag vid utveckling av lokala tillväxtavtal. tillkännager för regeringen som sin mening att det behöver göras en bättre fördelning mellan stöd till långsiktigt hållbar verksamhet respektive mer temporär verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening att även enskilda projekt skall vara bidragsberättigade inom Statens kulturråds anslagsområde. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga om den samiska kulturskatten bör överföras till samernas museum. tillkännager för regeringen som sin mening att Svenska institutets ställning bör stärkas vid stora kulturella utländska arrangemang. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga behovet av att utveckla Centrumbildningarnas och verksamhet i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör överväga att återkomma med förslag till korrigering av Statens konstråds verksamhet. begär att regeringen återkommer med förslag till korrigering av 6 kap. 2 § LOU.1 begär att regeringen överväger om en princip kan vara av kostnaden vid ny- och ombyggnation samt vid infrastruktursatsningar bör gå till konstnärlig utsmyckning. begär att regeringen återkommer med förslag till momsbefrielse för inköp av konst inom den privata sektorn.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en korrigering av och Bildkonstnärsfondens sammansättning. begär att regeringen lägger fram förslag till ett mer utvecklat generellt konstnärsstöd i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen skall återkomma med förslag till ett trygghetssystem som är anpassat till kulturarbetares situation. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör överväga att återkomma med förslag om hur fler konstnärer skall kunna leva på sin lön. begär att regeringen återkommer med en korrigering av den statliga och kommunala kopieringsersättningen i enlighet med vad som anförs i motionen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn av IV-ersättningen bör övervägas. begär att regeringen återkommer med en utvärdering av effekten av stödet till kollektivverkstäderna. tillkännager för regeringen som sin mening att det behövs riktade insatser för att bryta kulturområdets bristande genusansvar. tillkännager för regeringen som sin mening att tiden för de nationella uppdragen skall utökas till . tillkännager för regeringen som sin mening att nationella uppdrag behövs inom områdena världskultur och dans. tillkännager för regeringen som sin mening att den bör överväga om framtida minskade hyreskostnader verkligen skall minska anslagen till kulturinstitutionerna. tillkännager för regeringen som sin mening att , Riksutställningar och Rikskonserter bör ges ekonomiska förutsättningar att utvecklas även . tillkännager för regeringen som sin mening att verksamhetsstödet till barn och ungdomar bör göras oberoende av gruppens ålderssammansättning. tillkännager för regeringen som sin mening att den bör återkomma med förslag på hur länsmusikkonsulenterna kan återupprättas. tillkännager för regeringen som sin mening arrangörsstödets betydelse för ett levande kulturliv. tillkännager för regeringen som sin mening att effekterna av den 40-procentiga nedskärningen av fonogramstödet bör utvärderas. begär att regeringen återkommer med förslag om att göra Festspelsscen till en nationell angelägenhet. tillkännager för regeringen som sin mening behovet av nationellt stöd till . tillkännager för regeringen som sin mening behovet av att anslaget till Musik- och Dansteater behöver stärkas . tillkännager för regeringen som sin mening att anslaget till Länsteatern på satts på en för låg nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vikten av att låta Forum för Världskulturs verksamhet spridas över hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening att nivån för delfinansiering till i av andra parter än staten måste justeras nedåt. begär att regeringen skall låta undersöka behovet av ytterligare folkmusikcentrum. tillkännager för regeringen som sin mening framtida behov av nationellt stöd till . tillkännager för regeringen som sin mening att nyckelharpan bör upphöjas till svenskt nationalinstrument. tillkännager för regeringen som sin mening att festivalers och spelmansstämmors utveckling bör studeras närmare så att adekvat stöd kan ges. tillkännager för regeringen som sin mening att stödet till folkdansare bör justeras så att det ej verkar kontraproduktivt. tillkännager för regeringen som sin mening vikten av att lyfta fram kommuner som satsar på utveckling av sin biblioteksverksamhet. begär att regeringen skall återkomma med en översyn av författarnas rättigheter till elektroniskt publicerade verk.3 tillkännager för regeringen som sin mening vikten av att de nationella minoritetsspråken ges möjlighet att utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stödet till kulturtidskrifternas återkommande evenemang behöver öka. tillkännager för regeringen som sin mening att även Internettidningar skall kunna ges stöd inom ramen för stöd till kulturtidskrifter. begär att regeringen återkommer med förslag till framtida stöd åt invandrar- och minoritetsmedierna för översättning av viss del av deras tidskriftsinnehåll och till att utveckla pressetik, journalistik, kunskap om det fria ordet och demokratins grundprinciper. tillkännager för regeringen som sin mening att samarbetet mellan och behöver utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening att överväga om kan omfördelas från anslag till kulturmiljövård till för utvecklande av arbetsmaterial och uppbyggnad av ett nationellt arkiv för bygghantverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att redovisa hur icke-statliga kulturlokaler skall skötas framöver. tillkännager för regeringen som sin mening att stödet till landsarkiven utvecklas vartefter verksamheten utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening att stödet till hemslöjden bör utvecklas vartefter verksamheten utvecklas. begär att regeringen låter utreda om kommande hyreshöjningar för på grund av ombyggnationer kan pareras med motsvarande budgetförstärkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett kommande permanent ökat stöd till på . tillkännager för regeringen som sin mening att ökat stöd till uppräknade museer ryms inom budget. begär att regeringen återkommer med förslag om nationellt uppdrag för ett kvinnomuseum. begär att regeringen återkommer med förslag för att stärka museer som lyfter fram specifika kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör klargöra ansvaret för amatörkulturen med syfte att stärka amatörkulturens ställning. tillkännager för regeringen som sin mening att stödet till amatörkulturens organisationer behöver anpassas till pågående utveckling. begär att regeringen återkommer med förslag till förändrade skatteregler inom kulturområdet.4 begär att regeringen återkommer med förslag till regler för en jämlik valbevakning. tillkännager för regeringen som sin mening att SVT måste nå upp till målet att texta av program med svenskt ursprung. tillkännager för regeringen som sin mening att ett framtida statligt stöd bör inrättas till . tillkännager för regeringen som sin mening att en filmfond behöver inrättas. tillkännager för regeringen som sin mening att samisk och tornedalsk filmproduktion bör ges positiv särbehandling i form av öronmärkta pengar. tillkännager för regeringen som sin mening att möjlighet bör ges för utveckling av . begär att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att ge ett samlat grepp om alla de mediala påverkanssituationer ett barn utsätts för och mediernas påverkan på barnets utveckling, psykiskt såväl som fysiskt. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen skall återkomma med förslag till hur man kan arbeta för att motverka den brist på jämställdhet som medierna genomsyras av. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regler för hur stor del av kulturinstitutionernas verksamhet som får sponsras. begär att regeringen återkommer med förslag till ny lagtext där begreppet sponsring definieras i enlighet med vad som anförs i motionen.2 1 Yrkande 10 hänvisat till FiU. 2 Yrkandena 12 och 68 hänvisade till SkU. 3 Yrkandena 17 och 41 hänvisade till LU. 4 Yrkande 58 hänvisat till SfU. Kulturens kraft och motkraft Ett barn har hundra språk. På den långa vägen till vuxenskapet förlorar hon nittionio av dem. En grundtanke i den gröna ideologin är att ge varje människa möjlighet att utveckla sina förmågor och att få uttrycka sig fritt. Vi kan inte ge barnet tillbaka sina förlorade språk, men vi tror att kulturen spelar en avgörande roll när det kommer till den vuxnes möjlighet och förmåga att hitta former för sina egna uttryck. För de gröna är ett rikt och mångfasetterat kulturliv nyckeln till mänsklig livskraft. Därför är kultur något som inte bara den vuxne, utan även det lilla barnet har rätt till. Barn och ungdomar formas utifrån vad samhället anser vara viktigt. vill därför klart och tydligt visa att kultur i alla dess former är något samhället prioriterar. Men kultur är inte bara en kraft i sig själv. Kultur kan också fungera som motkraft. Inte minst är kultur den motvikt som behövs i när så mycket kretsar kring det materiella, arbetsliv, karriär och ekonomi. Möjligheten att leva ett rikt och aktivt kulturliv oavsett om du låter dig fyllas av intryck genom att se en teateruppsättning, eller om du själv står för uttrycket genom att sjunga i kör ger dig som människa den energi som behövs för att vardagen inte ska reduceras till ett flöde av måsten. Kulturens roll som helande kraft kan inte nog understrykas. Genom det kulturella uttrycket stärker vi varandra och kan därmed stå bättre rustade i livets olika prövningar. eftersträvar alltid en helhetssyn och vi ser därför satsningar på kultur som förebyggande investeringar för att motverka social utslagning såväl som medicinska problem. Den utmattningsdepression och stress som allt fler känner och som givit upphov till en lavinartad ökning av antalet sjukskrivningar är resultatet av ett samhällssystem som i allt för stor utsträckning har varit inriktat på ekonomisk tillväxt, materiellt välstånd och arbete. Det är därför oerhört angeläget att samhället stärker och lyfter fram andra värden i livet. Hela människan behöver ges utrymme att utvecklas, varje människas skaparlust få möjlighet att komma till uttryck. anser att det åvilar den offentliga sektorn, kommun, landsting och stat, att ta ansvar för att alla har tillgång till kultur, oavsett ålder, ekonomi och utbildningsnivå. Allra helst värnar vi barnets rätt till att aktivt kunna delta i kulturlivet och menar att det inte får vara en kostnadsfråga. Varje barn, oavsett var hon bor eller vem hon är, ska ha rätt att exempelvis delta i musik- eller kulturskola. Vi yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att barnets rätt att aktivt delta i kulturlivet inte skall vara en fråga om kostnad eller bostadsort. menar att kulturpolitik även ska främja ett personligt ansvarstagande för naturen, miljön och vår omgivning, så att ett större ekologiskt medvetande uppnås. Som kulturpolitisk grund finns de av fastställa kulturpolitiska målen. står bakom dessa mål, men vill komplettera dem med ytterligare ett mål: att verka för en hållbar livsstil som utvecklar förmågan att hantera sitt liv med minskat beroende av myndigheter och snävt marknadstänkande. anser att rollfördelningen mellan nationell och regional kulturpolitik behöver tydliggöras, annars finns en risk för att det ständigt blir kultursidan som får stryka på foten när kommuner och landsting har svårt att få sin budget att gå ihop. Nationella mål för kulturen är inte förhandlingsbara och yrkar att tillkännager för regeringen som sin mening att lokala och regionala avtal alltid ska utformas med hänsyn till de nationella kulturmålen, så att kulturen blir navet och kittet i samhällsbygget. Inte minst vill vi understryka att det är nödvändigt att alla län får in kulturen i sina lokalt förankrade tillväxtavtal. Grundtanken i tillväxtavtalen är att regionerna själva har den bästa kunskapen om sina specifika förutsättningar. Kulturaspekterna är väsentliga, men glöms ibland bort. yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att kulturaspekten utgör ett centralt inslag vid utveckling av lokala tillväxtavtal. Ett av de stora samhällsproblem vi har att brottas med är den urbanisering, som i snabb takt avfolkar glesbygden och korkar igen storstäderna. En viktig aspekt som avgör om unga människor flyttar tillbaka till sina hemregioner efter avslutad utbildning är just tillgången till ett rikt kulturliv, i form av välförsedda bibliotek, en levande länsmusik och lokal teater, engagerande studieförbund, blomstrande amatörkultur och öppna och aktiva museer. Återigen ser vi en stärkt offentlig satsning på kulturen som den motvikt som kan förhindra en fortsatt negativ samhällsutveckling! fördelar statsbidrag till olika kulturområden och utvärderar resultatet av de verksamhetsbidrag som delas ut. Utvärderings- och uppföljningsarbetet är viktigt, men får inte stjäla resurser från den egentliga kulturella verksamheten. I takt med att får nya uppdrag måste de också få ekonomisk förstärkning. ifrågasätter den stora ekonomiska skillnad mellan anslag och de anslag som avsätts till mer temporära kulturprojekt, fördelade av Framtidens Kultur. yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att det behöver göras en bättre fördelning mellan stöd till långsiktigt hållbar verksamhet respektive mer temporär verksamhet. Att bidrag i stort sett endast kan ges till institutioner, föreningar och grupper kan i vissa fall förhindra nya idéer att utvecklas och förverkligas. menar därför att även enskilda projekt ska vara berättigade till bidrag, om ansökan i övrigt uppfyller villkoren. yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att även enskilda projekt ska vara bidragsberättigade inom Statens kulturråds anslagsområde. Samisk kultur Samisk kultur har en alldeles unik situation i , eftersom den samiska minoritetsbefolkningen har behandlats mycket illa av den svenska statsmakten. Tyvärr fortsätter övergreppen. Att ännu inte har antagit om ursprungsbefolkningars rättigheter är även i ett internationellt perspektiv oerhört pinsamt. På finns en stor samling samiska föremål, dels i utställning, dels också undanstoppade i magasin. anser att den samiska kulturskatten ska överföras till Samernas museum. Samernas museum kan sedan välja att ge tillstånd att visa upp valda delar av samlingen för att bredda möjligheterna för allmänheten att ta del av den samiska kulturskatten. yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att den samiska kulturskatten ska överföras till Samernas museum. Internationellt kulturutbyte Ett samhälle som ger alla möjlighet att utvecklas kulturellt blir också ett samhälle som har lättare att förstå och ta till sig andra kulturer och står därför bättre rustat att motarbeta rasism och främlingsfientlighet. I den ekonomiska globaliseringens tidevarv är det oerhört angeläget att lyfta fram kulturens kraft vad avser internationell solidaritet för att motverka den ekonomiska globaliseringens negativa sidor. När människor från olika delar av världen möts och bjuder varandra till olika kulturyttringar tror vi att det positivt påverkar det globala arbetet för demokrati och fred. anser det därför viktigt att stärka de ekonomiska förutsättningarna för detta utbyte. gör ett gott arbete för att förmedla och sprida svensk kultur. I stora internationella kulturarrangemang, där svensk kultur är en del av ett större utbud, vill vi dock framhålla att Svenska institutets ställning behöver stärkas, och yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att Svenska institutets ställning stärks vid kulturella utländska arrangemang. Konstnärernas ekonomiska villkor Människan och samhället behöver konst. anser det därför vara en självklarhet att den offentliga sektorn skall ge konstnärer möjlighet att verka under rimliga förhållanden. Det offentliga stödet till konstnärer sker på ett flertal olika sätt. Till de viktigaste hör kopierings- och visningsersättning, stipendier till enskilda konstnärer samt att offentlig sektor köper in konst. Tyvärr fungerar stödet till konstnärer inte fullt ut och gör att vissa konstnärer och konstnärsgrupper missgynnas. Omfördelning av medel från arbetsmarknadssektorn till kultursektorn Det är en viktig principiell och ideologisk markering att slå fast att det offentliga stödet till konstnärer är ersättning för utfört arbete och inte understöd. ser det därför som en framgång att pengar omfördelats från arbetsmarknadssektorn till kultursektorn. Bland annat har de tolv Centrumbildningarna erhållit och från AMS för att själva hjälpa de arbetslösa inom de olika konstnärsgrupperna. Verksamheterna är utvärderade och fungerar bra. Stöden behöver dock utvecklas för att kunna möta efterfrågan. Inköp av konst till offentliga platser Inköp av konst till offentliga platser är en angelägen investering för att ge människor vackra och stimulerande miljöer. vill framhålla vikten av ett stort medborgarinflytande i valet av den offentliga miljöns estetiska utformning. Det är helt enkelt de människor, inklusive barnen, som kommer att vistas i dessa miljöer som också ska kunna vara delaktiga i valet av konst. En sådan demokratisk process ger också möjlighet till ett bredare och mer opartiskt urvalsförfarande än vad som är fallet . Bland annat har påtalat den risk för jäv som föreligger när konstnärer med egna säljintressen ska välja ut kollegor. förordar därför att styrelsen tillsätts med konstvetare utanför konstnärskåren. Vidare är det viktigt att de konstnärer som deltar i ett upphandlingsförfarande får vara anonyma, så att beslut om konstinköp inte fattas utifrån vem som är upphovshavare. I utredningen i offentlig miljö SOU 1995:18 finns förslag på en ny modell för anskaffandet av offentlig konst till statens olika byggnader, där Statens konstmuseer och länsmuseerna skulle få ansvaret för att inköpa och utplacera lös konst. vill gå ännu längre än så och anser att också beslut om fast konst skall utlokaliseras. Statens konstråds verksamhet kommer då enbart att omfatta registrering av inköpt konst, bildbibliotek och fördelning av statliga pengar till regionerna. yrkar att regeringen återkommer med förslag till en korrigering av Statens konstråds verksamhet i enlighet med dessa synpunkter. Lagen om offentlig upphandling () styr upphandling av konst. I 6 kap. paragraf 2 finns en regel om direktupphandling som medger att en upphandlande enhet får utan föregående annonsering begära anbud genom att skicka en skrivelse till endast en leverantör om det som ska upphandlas av tekniska eller konstnärliga skäl eller på grund av ensamrätt kan levereras av endast en viss leverantör. Denna undantagsregel är allt för vid och medger att man i vissa upphandlingar kan hänvisa till att särskilda konstnärliga skäl föreligger som motiverar att man vänder sig till de leverantörer man vill. yrkar därför att regeringen återkommer med förslag till förändring av lagens formulering. finns en rekommendation om att av byggkostnaderna skall avsättas till utsmyckning för offentliga platser. Denna princip är oerhört angelägen. Byggnader och infrastruktur ska ju inte bara vara funktionella för att komma människor till godo utan också utgöra pusselbitar i en trivsam livsmiljö. Tyvärr är erfarenheten av efterlevnaden av rekommendationen inte god och yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att en princip bör vara att av kostnader vid ny- och ombyggnation samt vid infrastruktursatsningar bör gå till konstnärlig utsmyckning. Inköp av konst till privat sektor Människor vistas inte bara i offentliga miljöer utan även i privata, och det är lika angeläget att även den privata tandläkarmottagningen, frisörsalongen etc är utsmyckade på ett tilltalande sätt som att CSN och stadens torg är det. anser därför att företags inköp av konst ska stimuleras genom att de momsbefrias. Som reglerna ser ut kan företagaren göra avdrag för kontorsutrustning, men ej för konst, dvs mattan går att dra av men inte tavlan. yrkar därför att regeringen ska återkomma med förslag till momsbefrielse för inköp av konst inom den privata sektorn. Arbetsstipendier och generellt stöd fördelar årliga arbetsstipendier till bild- och formkonstnärer. bestående av representanter inom konstlivet samt konstnärer utsedda av ett antal konstnärsorganisationer bedömer inkomna ansökningar. Den största delen av Bildkonstnärsfondens medel fördelas som tvååriga (ca 145 à ) och ettåriga arbetsstipendier (ca 125 à ). Tendensen har varit att stipendienivåerna successivt höjts som antalet utdelade stipendier blivit färre. Stipendierna berättigar inte konstnärerna till ATP-poäng. Stipendier utdelas framför allt efter kriteriet konstnärlig kvalitet. I detta sammanhang bör betänkas att det inte existerar objektiva, allmängiltiga kvalitetskriterier på konst, den subjektiva faktorn är alltför påtaglig i sammanhanget, vilket gör det vanskligt att sortera ut de värdiga. Styrelsens arbete och beslut kan inbjuda till korporativism, vilket kritiserats av , som i stället rekommenderat en opartisk styrelsesammansättning. En sådan styrelse skulle också eliminera eventuella misstankar om att ledamöter i första hand representerar sina organisationers och dess medlemmars intressen. yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en korrigering av Bildkonstnärsfondens sammansättning ska genomföras. har flera europeiska länder infört så kallade generella stöd till aktiva konstnärer, bl a i , , och . Dessa är inkomstrelaterade och är pensionsgrundande.