mot · GO02Kr7 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr7av Kollmats, ()med anledning av prop. 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005InnehållsförteckningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att den aviserade utredningen om public service börtillsättas och att programskrift Public service iinternetåldern bör utgöra en utgångspunkt för utredningen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att tillståndsperioden för public service bör kortastill tre år.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en tydligare kvalitetsinriktning på public service-produktion.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att TV-avgifter avskaffas och ett nyttfinansieringssystem för public service introduceras.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att statens engagemang i innehållsproduktion ochdistribution på radio- och TV-området upphör.6. avslår regeringens förslag om höjda TV-avgifter ochtillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförsom regeländringar som medger för SVT att ta betalt av flerprogramdistributörer.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att riktlinjerna om att programmen skall producerasutanför görs mer allmänt formulerade och att noggrannautvärderingar görs av hur de efterlevs.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att försök skall göras med syntolkning.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om hörselskadades möjligheter att ta del avprogramutbudet.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att SVT skall ges i uppdrag att fördubbla sittteckenspråkiga programutbud.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att UR:s förlagsverksamhet skall upphöra och attproduktion av läromedel i stället skall läggas ut på andra förlag efterupphandling.Gamla modellen vid vägs ändeDet framgår med all önskvärd tydlighet i propositionen att den nyatillståndsperioden för public service, som regeringens proposition handlarom, blir den sista i den gamla mediemodellen. Tänkandet kring en nymediepolitik borde ha kommit längre. Det är bra att regeringen signaleraratt ett brett utredningsarbete kommer att dras igång i syfte att finna formerför en fungerande public service-verksamhet också i en helt nymediemiljö. Public service-företagen har redan djupa problem med sinroll och legitimitet. befarar att det successivt kommer att blialltmer problematiskt för public service att leva vidare med ett otidsenligtregelverk. Av det skälet förordar en kortare tillståndsperiod,nämligen en period . Under den tiden måste en helt nymediepolitik utarbetas, varför den nya utredningen bör tillsättas snarast.Folkpartiet har i sin programskrift Public service i internetåldern dragitupp konturerna för en helt ny medie- och informationspolitik. Vårförhoppning är att principerna och tankarna i den skriften ska prägla också detstatliga utredningsarbetet. I de två följande avsnitten i motionen redogör vihelt kort för dessa nya principer för att sedan gå in på de mer kortsiktigafrågor som regeringens proposition väcker.Folkpartiets syn på public serviceKvalitet är ett svårdefinierat begrepp. Det är ofta lättare att identifiera lågkvalitet än hög. Men trots svårigheterna är det nödvändigt attkvalitetsdiskussionen hålls levande. Vi vill att samhället ska utvecklasmot mer av humanism och då spelar kulturen och bildningen enavgörande roll. Elektroniska medier har en mycket stor genomslagskraftsom förmedlare av kultur- och samhällsliv, inte minst för ungamänniskor.Det är därför en viktig kulturpolitisk uppgift att säkra att utbudet i dessamedier präglas av kvalitet och bildning. Förströelse behöver vi naturligtvismen om den går ut över fördjupning, så uppstår problem. Med tanke på detenorma utbudet av lättare underhållning i de kommersiella kanalerna anser viatt public service bör bli mer fokuserad på kvalitetsproduktion än vad som ärfallet . underhållningsprogram och viss sportbevakning kräver inteoffentlig finansiering för att produceras och distribueras. Det behövs flerkvalificerade kommenterande program, svenska filmer och pjäser,barnprogram av hög kvalitet och ytterligare en rikstäckande, fullbemannadnyhetsredaktion.Det svenska språket är litet och i globaliseringens tid är program påengelska så billiga att de lätt tränger ut de svenskspråkiga programmen. Iförlängningen riskerar en marginalisering av svenskan att skingra ett svensktkulturarv. Därför krävs större satsningar av public service på ettkvalitetsutbud på svenska i både gamla och nya medier.Public service bör präglas av bredd och mångfald i kultur- ochsamhällsfrågor och ska ha ett ansvar för minoritetsfrågor. Medieinnehållet skauppfylla krav på opartiskhet, saklighet och publicistiskt oberoende av såvälstaten som andra intressen.En mer tidsenlig finansieringFolkpartiet har på lång sikt ett förslag till nytt finansieringssystem, somhar presenterats i ovannämnda programskrift. Finansiering genom TV-avgifter kommer inte i längden att kunna fungera som intäktskälla förpublic service. Ett skäl till detta är att systemet med TV-avgifter inte ärteknikneutralt. Att betala för innehav av mottagare (en TV-apparat) är intetidsenligt eftersom mottagare är ett mycket vidare begrepp numera. Detgår t.ex. att se på TV genom datorn. Det är dags att söka sig till ett nyttsystem, vilket alltså bör ingå i den nya mediepolitik som bör utformas.Folkpartiet vill introducera ett alternativ till såväl avgifts-, skatte- somreklamfinansiering. Fem fonder ska bildas för att stödja public service-produktion inom radio, TV och nya medier. Fonderna får dels ett stort egetkapital genom att staten gör en engångsöverföring, dels årliga tillskott.Engångsöverföringen föreslås komma från en försäljning av bl.a. statensåterstående aktier i . Det årliga tillskottet ska komma från intäkter frånnätavgifter. Att ersätta systemet med TV-avgifter innebär också att manslipper den största delen av dess kostnad för administration och kontroller,vilken uppgår till 140 miljoner kr.Public service-fonderna ska ge stöd till programproduktion och säkrasådana distributionskanaler att public service-utbudet kan nå publiken. Ävenkommersiella radio- och , liksom webbplatser, ska kunna få stödfrån fonderna. Resursnivån till public service ska ligga över dagensför att möjliggöra högre kvalitet.Folkpartiet föreslår att statens engagemang i innehållsproduktion på radio-och TV-området upphör. Det offentliga bör också avveckla ägandet ochdriften av teknik för distribution av medietjänster. Detta gäller Telias kabel-tv-verksamhet, distributionsteknik för marksändningar och statensägande av bredbandsföretag. Hela det nuvarande systemet med en statligägarstiftelse, statligt utsedda bolagsstyrelser i public service-bolagen ochsärskilda avtal mellan staten och public service-bolagen föreslås slopas. Detillgångar som SVT, SR och UR har bör komma den fortsatta public service-verksamheten till del. Deras arkiv kan exempelvis överföras till Arkivet förljud och bild. Bolagen bör övertas av personalen eller säljas som folkaktier påbörsen. I båda fallen kommer naturligtvis den befintliga personalen att få ettbetydande inflytande på hur verksamheten drivs vidare.Nej till höjd TV-avgiftMot bakgrund av att , som anförts ovan, vill avskaffalicensavgifterna, tycker vi att det är fel att ytterligare höja dem. Det är felatt sätta sig ännu hårdare fast i ett system som snart måste överges. Vi haren helt annan syn än regeringen på kostnads- och ansvarsfördelningenmellan staten/public service å ena sidan och marknaden å den andra närdet gäller utbyggnaden av ett digitalt distributionsnät. Vi har frånbegynnelsen kraftigt motsatt oss statliga subventioner för utbyggnaden avdet digitala marknätet. Trots en överenskommelse om detta medregeringen förekommer omfattande sådana subventioner.Distributionen diskuteras i propositionen som en tung utgiftspost, särskiltsom både ett digitalt och analogt nät ska användas parallellt. Vi underkännerden utgångspunkten. Public service-programmen är genom sitt innehåll ochattraktionskraft en tillgång för alla distributörer. Det har gjorts tydligt iochmed att har gjort upp med om att få betaltför att satellitkanalen får distribuera SVT-program. Avtalet möjliggjordesgenom en regeländring och visar hur medielandskapet förändratsoch hur public service kan agera med ett modernt synsätt. SVT vägrar attlämna ut uppgifter om hur stora inkomster avtalet med men inkomsterna är beroende av antalet abonnenter.Vi tycker att en provisorisk lösning på SVT:s finansieringsproblem skullevara att de så kallade must carry-reglerna görs om så att bolaget får rätt atttabetalt för sina program av alla distributörer. Därmed kan den föreslagnahöjningen av TV-avgiften undvikas. Vi yrkar alltså avslag på förslaget omhöjd TV-avgift och att som sin mening ger regeringen till kännavad vi anfört om regeländringar som medger för SVT att ta betalt av flerprogramdistributörer.Ingen detaljstyrningRegeringen håller i sin proposition fast vid att av SR:s ochSVT:s allmänproduktion ska produceras utanför . Folkpartiethåller med om att programproduktion till stor del ska ske även utanförhuvudstaden och att hela landet ska speglas. Vi ser dock ingen anledningatt binda upp SR och SVT så hårt vid en procentsiffra. Vi tror att de självabättre kan avgöra både hur programtiden och budgeten ska fördelasmellan sina enheter. SR, SVT och SIF-klubbarna har i sina remissvarangett att riktlinjerna bör hållas mer allmänt formulerade. Folkpartietinstämmer i detta och föreslår att noggranna utvärderingar görsav hur sådana riktlinjer efterlevs.Bättre tillgång för funktionshindradeAtt gemensamt se på TV ingår i de flesta människors familjeliv. EftersomTV spelar en så stor social roll, är det mycket viktigt att de audiovisuellamedierna är tillgängliga för människor med funktionshinder. Det börställas särskilda krav vad gäller tillgänglighet på de produktioner som fårpublic service-stöd.Idag ger tekniken nya möjligheter på detta område. stödjerregeringens förslag att en uppläst textremsa ska kunna erbjudas undertillståndsperioden. anser också att försök ska göras medsyntolkning, dvs. att det som sker i TV-rutan beskrivs på en särskildljudkanal.Det är dock inte bara fråga om att pröva nya tekniker utan att använda sigav dem som redan finns. Det är t.ex. mycket svårt, och ibland omöjligt, förhörselskadade att uppfatta tal i radio eller TV om det förekommerbakgrundsljud eller bakgrundsmusik. Det innebär att utgår från attframför allt SR, men också SVT, i möjligaste mån undviker att försvåra förhörselskadade att ta del av programutbudet.Samtliga riksdagspartier ställde sig bakom beslutet att uppdra åtregeringen att se över dövas och hörselskadades rätt till teckenspråkiginformation. SVT är den enda TV-kanal som sänder program påteckenspråk. Det är fråga om ett försvinnande litet programutbud - en timmeoch - jämfört med det utbud som de flesta andraspråkgrupper kan tillgodogöra sig. SVT har därför ett särskilt stort ansvar föratt döva och hörselskadade får ett ökat utbud av information och kultur viateckenspråkiga program.I regeringens proposition finns dock inga förslag om utveckling av detteckenspråkiga programutbudet, trots att regeringen anser att anpassning avprogramverksamheten till funktionshindrade skall vara särskilt prioriterat ipublic service-uppdraget. SVT måste därför ges ett tydligt uppdrag att utökasitt teckenspråkiga programutbud till minst dubbla antalet programminuterunder den kommande avtalsperioden.Renodling av UtbildningsradionFolkpartiet anser att Utbildningsradions uppdrag ska renodlas tillproduktion av program med tydligt utbildningssyfte. Det finns ingenanledning att ett public service-företag ska bedriva förlagsverksamhet.Folkpartiet föreslår därför att UR:s förlagsverksamhet upphör och attproduktion av läromedel läggs ut på andra förlag efter upphandling.Stockholm den 6 april 2001Lennart Kollmats (fp)()()