mot · GP02Ju237 · 2001-10-05 00:00:00 — Eftersom brott som avskrivs genom teknisk uppklaring räknas som uppklarade, innebär det att brottet hets mot folkgrupp i den officiella statistiken ändå framstår som ett brott med normalhög uppklaringsprocent, i genomsnitt för perioden. Ett sätt att möta detta allvarliga problem är djupgående arbete med attitydförändring. De offentliga arbetsgivarna bör vara ett föredöme i mångfaldsarbetet. Företag och organisationer bör därför se över sina rutiner i syfte att öka mångfalden. Det kan till exempel handla om att ändra rutiner vid nyrekrytering eller om var lediga tjänster utannonseras. Allt som hindrar mångfaldsarbetet måste identifieras och undanröjas. Vad som ovan anförts om att företag bör se över sina rutiner och ta bort inbyggda hinder som leder till diskriminering gentemot minoriteter bör ges regeringen till känna. Vi anser att det behövs en samordnad diskrimineringslag och ombudsmannafunktion. Det är oacceptabelt att personer som invandrat till måste byta namn och utseende för att kunna få arbete och klara sin försörjning. Modersmålsundervisning måste förbättras, och större valfrihet måste råda när det gäller vem som anordnar den utbildningen. Ett system med modersmålcheckar bör prövas. I finns exempel på en bred antidiskrimineringslag, lagen om likabehandling, som förbjuder diskriminering på grund av religion, tro, politisk åsikt, ras, kön, sexuell läggning, familjestatus eller nationalitet. Lagen omfattar en stor del av samhällslivet, inklusive direkt och indirekt diskriminering på arbetsmarknaden. 15 Miljöbrott En samlad miljölagstiftning är viktigt för att få en verkningsfull miljölagstiftning. Fyrpartiregeringen hade års val lagt ett förslag till miljöbalk. Propositionen drogs dock tillbaka av den tillträdande socialdemokratiska regeringen. Vi var också på flera punkter starkt kritiska till den miljöbalk som Socialdemokraterna presenterade. En parlamentarisk utredning jobbar nu med en översyn av som beräknas vara klar . vill i detta översynsarbete arbeta för en lagstiftning som är bättre verklighetsanpassad än nuvarande. Hänsyn måste tas till de mindre företagen som inte har samma resurser att sätta sig in i ny lagstiftning som de större företagen har. I översynen av är också frågor som rör kostnader i samband med inskränkningar i markanvändning och vem som ska svara för dessa kostnader viktiga. Vi anser att utgångspunkten måste vara att markägare inte ska drabbas på ett negativt sätt när staten griper in; äganderätten måste värnas. De flesta miljöbrotten sker inte i syfte att skada miljön, utan för att någon därigenom kan minska sina kostnader. Brott mot miljöreglerna får aldrig löna sig. Det är därför viktigt att de straffrättsliga sanktionerna fungerar och att det blir kännbart att överträda reglerna. Straffvärdet om ett brott skett med uppsåt eller av oaktsamhet skiljer sig på ett anmärkningsvärt sätt från annan generell straffrättslig lagstiftning. Där anses nämligen straffvärdet högre om brottet skett uppsåtligt än om det skett oaktsamt. Så är emellertid inte fallet med . kan inte se någon anledning till varför regler ska avvika i detta avseende. Lagstiftningen bör göras mer distinkt för att lättare komma åt de stora miljöbovarna. Vad som ovan anförts om att förändra straffvärdet för brott enligt bör ges regeringen till känna. På grund av den höga arbetsbelastningen har polisen svårt att prioritera miljöbrotten. Ett annat hinder för en effektiv miljöbrottsbekämpning är rekvisitet ringa brott i 29 kap. 11 paragrafen, . Begreppet är inte definierat och orsakar osäkerhet vid bedömningen av vad som är straffbart, vilket ofta resulterar i att åtal läggs ned. Reglerna i 20 kap. vad avser åtalsunderlåtelse torde vara tillräckliga. Därför bör rekvisitet avlägsnas ur . Vad som ovan anförts om att rekvisitet när det gäller ringa brott i skall avskaffas bör ges regeringen till känna. 16 Trafikbrott 16.1 Nykter bilism Flertalet bilister vill komma fram säkert, bekvämt, tryggt och nyktert till sitt mål. Myndigheterna har ett stort ansvar för att skydda oss mot den lilla del som tyvärr kör onyktra eller drogpåverkade. har nya möjligheter öppnats för att kontrollera förare som är drogade av annat än alkohol. Det är givetvis viktigt att insatserna inte slutar med att polisen avslöjar rattfylleristerna. Drogmissbrukande personer som ständigt kör onyktert måste omhändertas och vårdas . Sannolikt är alkohol och andra droger orsak i mer än hälften av alla dödsolyckor i trafiken. En mängd grova trafikbrott inträffar tyvärr . Det handlar om alkohol- och narkotikapåverkade förare men också om grova överträdelser som rödljuskörning, omkörning vid spärrlinje, prejning av medtrafikanter m.m. Trafikpolisens resurser för övervakning är begränsade. Trots detta uppskattar trafikpolisen att av deras arbete ägnas åt hastighetsövervakning. Om myndigheternas och polisens resurser koncentreras till områden som av en stor allmänhet upplevs som mindre väsentliga riskerar landet en allvarlig försämring av trafikmoralen och därmed ökande olyckstal. Det är en av trafikpolisens främsta uppgifter att undvika denna utveckling och istället arbeta för en ökad respekt för trafikreglerna och därmed ytterligare minskade olyckstal. För att uppnå denna önskade utveckling måste resurserna prioriteras på rätt sätt. 16.2 Alkolås Vi anser att det måste vara både praktiskt och juridiskt möjligt att installera alkolås i personbilar. Alkolås är ett av de mest effektiva sätten att motverka rattfylleriet eftersom en installation av ett alkolås gör att det är omöjligt att starta bilen när man är onykter. En modell för att förverkliga detta kan vara att ersätta återkallelsen av körkort på grund av rattfylleri med en körkortsbehörighet för ett fordon utrustat med ett instrument som omöjliggör körning om det finns alkohol i förarens utandningsluft. Vad som ovan anförts om att införa alkolås i vissa bilar bör ges regeringen till känna. 17 Gränslös brottslighet kräver gränsöverskridande lösningar Den ökade internationaliseringen sätter tydliga avtryck även i vårt rättsväsende. Ett öppet och gränslöst innebär att även kriminaliteten rör sig alltmer över gränserna. Den svenska rättsbildningen och rättstillämpningen har också successivt anpassats efter , i och med att är bundet till konvention om de mänskliga fri- och rättigheterna och till följd av medlemskapet i Europeiska unionen. I många olika typer av brott, till exempel terrorbrott, narkotikabrott, grov ekonomisk brottslighet, människohandel och annan organiserad brottslighet saknar nationella gränser betydelse. stannar ofta möjligheterna att från samhällets sida bekämpa denna typ av brottslighet vid gränsen. Det innebär att brottsligheten alltför ofta ligger några steg före rättssamhället. Därför är det nödvändigt att utveckla det gränsöverskridande samarbetet kring brottsbekämpning och brottsförebyggande arbete. Brott som terror, grov ekonomisk förskingring och människohandel sprider sig tyvärr i en alltför hög hastighet, och dessa brott måste med kraft motarbetas. Inom EU ser man nu över problematiken med terrorism med anledning av terrordåden i . Man skall definiera begreppet terroristbrott. Detta bör ligga i linje med straffrättsliga lagar. Även frågan angående europeisk arresteringsorder och ett utökat samarbete mot terrorism har lyfts fram. bör vara aktivt och pådrivande i detta arbete för att bidra till ett effektivare och fördjupat samarbete såväl inom EU som inom andra internationella organisationer. I och med Amsterdamfördraget fastställdes att EUs mål skall vara att ge medborgarna en hög säkerhetsnivå inom ett område för frihet, säkerhet och rättvisa. I och med Amsterdamfördraget förändrades reglerna på det rättsliga området genom att flera sakområden flyttades över till gemensamt beslutsfattande och därmed blev en del av gemenskapsrätten. Kvar som mellanstatligt samarbete blev bland annat polissamarbetet samt straffrättsligt samarbete. Vi anser att polis- och straffrättsligt samarbete även i fortsättningen skall ske genom mellanstatligt samarbete. Även det brottsförebyggande arbetet bör fortsättningsvis främst ske i mellanstatlig form och inriktas på organiserad brottslighet. Inom det straffrättsliga samarbetet är ömsesidigt erkännande ett bra alternativ till harmonisering. Det innebär att man behåller nationella regler men erkänner varandras regler så att man kan samarbeta fullt ut. Ett annat EU-land kan till exempel erkänna det svenska rättssystemet och därigenom erkänna att svenska domslut, åtal och ingripanden verkställs i det ena landet. Metoden är ett bra sätt att öka samarbetet utan att lämna över alltför mycket av beslutsfattande till överstatliga beslut. Ett väl fungerande rättsligt samarbete inom EU är av stor betydelse för att människor skall känna trygghet i gemenskapen. Därför bör samarbetet inom EU på det rättsliga området prioriteras . Handeln med människor har vuxit explosionsartat och alltfler kvinnor och barn säljs till prostitution och sexhandel. skall i alla internationella sammanhang verka för att stoppa handeln med kvinnor och barn, stödja offren och införa hårdare sanktioner mot dem som handlar med kvinnor och barn. Vad som ovan framförts om att terrorbrott, narkotikabrott, grov ekonomisk brottslighet, människohandel och annan organiserad brottslighet kräver gränsöverskridande lösningar bör ges regeringen till känna. 18 Polisen Målen att öka rättsväsendets förmåga och effektivitet, när det gäller att förebygga och bekämpa brott av olika slag, kräver ett ökat antal poliser och fler utbildningsplatser för polisen. Polisväsendet har självklart en huvudroll i arbetet för att motverka våldstendenser i samhället. För att detta skall vara möjligt måste finnas tillgång till polis under dygnets alla timmar i varje kommun, och i de stora städerna i varje stadsdel. De civilanställda är väsentliga för att polisens arbetsuppgifter skall kunna renodlas, och deras antal inom polisen bör öka. Närpolisen är nödvändig och möjliggör att polisens arbete i högre grad kan utformas efter lokala behov och förutsättningar. För att närpolisverksamheten skall bli lyckosam krävs att det finns poliser på tjänsterna. Vi har valt att presentera vår politik angående polisen i en särskild kommittémotion varför vi inte behandlar denna del av rättsväsendet mer ingående i denna motion. bejakar en översyn av polisens möjlighet att upprätthålla ordningen vid demonstrationer/manifestationer, som ett nödvändigt led i att värna den fria demonstrationsrätten. I detta bör bland annat ingå att positivt pröva möjligheten att förbjuda maskering vid demonstrationer samt en översyn av polisens möjligheter att kvarhålla frihetsberövade personer än . Detta bör ges regeringen till känna. 19 Åklagarväsendet Åklagarväsendets uppgift är att garantera den enskilde rättssäkerhet och rättstrygghet och att se till att den som begår brott lagförs. Utvecklingen inom rättsväsendet leder mot alltmer komplicerade mål och organisationen bör därför ges förutsättningar att utvecklas. Åklagare och polis bör se till att en åklagare finns på plats för att kunna bistå polisen vid ärendesortering och utredningar samt fatta åklagarbeslut. Åklagare bör även överta vissa administrativa uppgifter (stämning, kallelser, bokning av tid i domstol och beställning av personutredningar) som utförs av domstolen. På så sätt kommer ärendet snabbare till huvudförhandling i domstol. Polis och åklagare bör använda de tekniska verktyg som finns att tillgå. Vad som ovan anförts om att åklagarna bör överta vissa administrativa uppgifter från domstolarna bör ges regeringen till känna. Regeringen bör också få i uppdrag att följa upp vilka konsekvenser centralisering av åklagarväsendet har fått. Detta bör ges regeringen till känna. 20 Domstolarna Domstolsväsendet skall vara organiserat så att det kan avgöra mål och ärenden rättsenligt och snabbt samt vara lättillgängligt för medborgarna. anser att det är nödvändigt att det finns en närhet och tillgänglighet till domstolarna. Om det finns ett utbyggt nät av tingsrätter kan onödiga resor undvikas och tid sparars, vilket inte minst är viktigt för rättssäkerheten. Ett centraliserat domstolsväsende riskerar ännu längre handläggningstider, med konsekvenser t.ex. för vittnesmålens trovärdighet. Även om domstolsorganisationen är och skall vara en fristående enhet måste myndigheten bli bättre på att samverka med andra myndigheter. Det rör sig främst om att koordinera administrativa rutiner för att bli både effektivare och billigare. Vad som ovan anförts om att bibehålla en decentraliserad tingsrättsorganisation bör ges regeringen till känna. Vi anser att större organisationsförändringar som har stor påverkan för vårt rättssamhälle måste ha en bred politisk förankring. Därför är det nödvändigt att förändringar av antalet tingsrätter skall beslutas av och inte som av regeringen. Självklart måste även domstolsväsendet moderniseras, men förändringarna måste ha som utgångspunkt att bibehålla en decentraliserad organisation. Vad som ovan anförts om att beslut om förändringar av domstolsväsendet skall fattas av bör ges regeringen till känna. Arbetsbelastningen i hovrätterna och de allmänna förvaltningsdomstolarna är oroande. Hovrätternas genomsnittliga förhandlingstid har ökat och i likhet med tingsrätterna har tvistemålens genomströmningstider ökat. De långa handläggningstiderna drabbar enskilda personer. Det är även av stor vikt att domarutbildningen håller en hög kvalitet så att den bidrar till att fler unga jurister väljer domarbanan. Domstolarnas oberoende ställning är av största vikt och därför bör inte bli alltför stort. Istället bör ansvaret läggas ut på domstolarna. Domstolsverksamheten måste fungera klanderfritt eftersom denna verksamhet är demokratins ryggrad. Här bör det följaktligen vara aktuellt med en decentralisering av det nuvarande . bör därför besluta om en nedläggning av och decentralisera ut dess verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna. 21 Kriminalvården Den viktigaste uppgiften för kriminalvården är att internerna inte återfaller i brott utan ges förutsättningar att skapa sig ett laglydigt liv efter frigivningen. Arbete, utbildning, arbetsträning och social färdighetsträning skall därför erbjudas de intagna. Det måste även ges möjlighet att utveckla det personliga ansvaret. Den programverksamhet som riktas till interner har visat sig ge goda resultat och skall därför prioriteras. Att behandlingsinstanserna för psykiskt sjuka, sexualförbrytare och drogmissbrukare upprätthålls på en hög nivå är av utomordentligt stor vikt. Vi har valt att presentera vår politik angående kriminalvården i en särskild kommittémotion varför vi inte behandlar denna del av rättsväsendet mer ingående i denna motion. Yrkande som rör kriminalvården läggs i kriminalvårdsmotionen. 21.1 Påföljd Påföljder fyller en funktion både för att återanpassa brottslingar till ett laglydigt liv och för att markera samhällets avståndstagande från brotten och att återupprätta brottsoffret. Båda perspektiven bör vägas samman då påföljder och kriminalvård diskuteras. medverkade i till att införa elektronisk övervakning, fotboja, som ny påföljd. Försöken har visat sig vara framgångsrika och bör kunna utökas till att omfatta fler lindriga brott, samt slutfasen av verkställigheten av längre frihetsberövanden då en återanpassning till samhället pågår. Vi har medverkat till att samhällstjänst nu kan utdömas till ungdomar i hela landet. Framförallt för unga lagöverträdare bör dock påföljdssystemet utvecklas ytterligare, t.ex. genom utökad användning av medling, där förövare och brottsoffer möts och kommer överens om en lämplig gottgörelse för brottet, eller genom att återställa verkan av brottet. Ett sätt att markera och visa att det inte är acceptabelt med återupprepande brottslighet är att skriva in i lagstiftningen att upprepande av likartade brott bör bedömas som en försvårande omständighet i lagstiftningen. Då måste rätten alltid beakta detta när det t.ex. rör sig om våldsmän som ständigt återkommer till domstolen. Vad som ovan anförts om att se över om upprepande av likartade brott bör bedömas som en försvårande omständighet i lagstiftningen bör ges regeringen till känna. () () () () () () (c)