ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk451 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk451av och ()Skattenämnderna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattenämnderna. Skattenämnderna har det lagts fram en utredning om förändringar i skattetilläggen. I samband med denna utredning påvisades en hel del brister i gällande taxerings- och uppbördsförfarande, men dessa ansågs inte ingå i utredningens uppdrag att åtgärda. I det nämnda betänkandet framkommer kritik över hur skattenämnderna fungerar. Det är vanligt att 75100 ärenden passerar revy i nämnden. Inget material har i regel tillställts ledamöterna före sammanträdena. Det säger sig självt att handläggningen i skattenämnderna inte fyller några av de krav som måste ställas på en allsidig och rättssäker behandling av ett taxeringsärende. I verkligheten fungerar skattenämnderna som en sorts legitimering av de beslut som taxeringstjänstemannen redan tagit. Eftersom ett stort antal skattskyldiga sannolikt lever i tron att det sker en omsorgsfull behandling i skattenämnderna, är det direkt att lura allmänheten att upprätthålla en handläggning av taxeringsärendena på sätt som sker . Mot bakgrund av ovan angivna skäl, men också med tanke på dagens mycket komplicerade skattelagstiftning, föreslår vi att en avveckling av skattenämnderna utreds. Vi föreslår också att det i samband med detta även utreds hur ett mer rättssäkert överklagande kan skapas. () ()
mot · GP02Sk452 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk452av och ()Uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppbörd av källskatt och arbetsgivaravgifter. Motivering För källskatt och arbetsgivaravgifter gäller att de skall betalas till staten den tolfte efter lönemånaden. För det stora flertalet arbetsgivare med personalintensiv verksamhet innebär detta att månadens fakturering för levererade tjänster långt ifrån har inbringat pengar i kassan, innan källskatt och arbetsgivaravgifter skall betalas. Eftersom hela uppbördsarbetet sker utan någon som helst ersättning är det åtminstone rimligt att fakturering till och med lönemånadens sista dag, plus 30 dagars normal fakturakredit, skall vara utgångspunkt för att bestämma skälig tidigaste dag för uppbörd för en svensk arbetsgivare. Regeringen framhåller att den är angelägen om ett bra småföretagarklimat. Då skall det naturligtvis inte vara så att dessa småföretag i planeringen av sina rörelsekrediter måste beakta att staten vill ha uppbördspengar innan man kan förvänta sig att fakturorna är betalda. Konkret betyder detta att tidigast acceptabla förfallodag för källskatt och arbetsgivaravgifter är den femte dagen i andra månaden efter lönemånaden. () ()
mot · GP02Sk453 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk453av och ()Anstånd vid överklagande av taxering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anstånd vid överklagande av taxeringsbeslut. Motivering Nuvarande regelverk och praxis kring anstånd med att betala skatt baserat på en höjd taxering genom ett tjänstemannabeslut är ytterst restriktiva. Regelverket tillkom då kvaliteten i taxeringsbesluten fortfarande låg på en acceptabel nivå. Vidare synes regelverket vara baserat på en föreställning om att ett generöst anståndsinstitut skulle inbjuda till missbruk från de skattskyldigas sida. måste de orimligt hårda anståndsreglerna nyanseras. Det har visat sig att nuvarande regelverk inte sällan leder till att t.ex. en småföretagare försätts i konkurs innan taxeringsmålet har prövats i högre instans. I ett sådant läge kan inte rättsläget återställas om den skattskyldige vinner i länsrätten. Detta är naturligtvis inte ett förfarande som hör hemma i en rättsstat. Regelverket på detta område bidrar vidare till att många människor tvekar inför att starta ett eget företag. En stor del av tvisterna i länsrätten gäller småföretagare. En felaktig taxering av en tjänsteman kan innebära ruin för en småföretagare och ett sönderslaget socialt liv. I föreslås att anstånd ges med att betala skattetillägg i avvaktan på beslut i länsrätt. Upptaxeringen avser betydligt större belopp än skattetillägget. Självfallet måste samma princip gälla i taxeringsmålet som för skattetillägget. Ingen uppdebiterad skatt baserat på beslut i första instans skall kunna drivas in förrän beslutet prövats i länsrätten. Ett befogat undantag finns, och det gäller en skönstaxering i avsaknad av självdeklaration. Har en skattskyldig trots anmaning härom inte fullgjort sin deklarationsskyldighet och därefter åsatts en skönstaxering, skall anstånd endast medges sedan en i vederbörlig ordning ifylld självdeklaration inlämnats till länsrätten. Anstånd skall då kunna medges med belopp som svarar mot mellanskillnaden mellan deklarerad taxering och skönstaxeringen. () ()
mot · GP02Sk454 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk454av och ()Skattefrihet vid byte av aktiefond Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattefritt byte av aktieandelar. Motivering De allra flesta människor sparar i olika sorters aktiefonder. Dessa aktiefonder är ofta knutna till olika banker eller fondförvaltare. Som bank- eller fondkund blir man låst vid den bank eller förvaltare där man har sina fonder, eftersom byte av fonder föranleder reavinstbeskattning av fondandelarna. Detta försämrar kundens möjlighet att aktivt minska förvaltningskostnader, se över räntor och i övrigt vara en aktiv kund. Detta minskar konkurrensen mellan bankerna och fondförvaltarna, när denna i stället borde öka. De här föreslagna förändringarna förefaller desto mer logiska och angelägna om man tar hänsyn till att det inte utgår någon skatt vid byte av fonder inom PPM-systemet. För att öka konkurrensen och rörligheten inom bank- och fondmarknaden måste lagstiftningen ändras så att byte mellan olika aktiefonder blir skattefritt. () ()
mot · GP02Sk456 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk456av och ()Harmonisering av skatteregler vid arbete inom Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om harmonisering av skatteregler vid arbete inom . Motivering I dagens globaliserade samhälle blir det allt vanligare att männsikor bor i ett land men arbetar i ett annat. I norra , och är det av tradition vanligt att man är bosatt i ett av länderna men att man arbetar i ett annat. Trots att det är relativt vanligt förekommande och har förekommit långt innan och blev medlemmar i unionen finns det fortfarande lagar och regler som snarare motverkar än uppmuntrar arbete över landsgränserna. En sådan skillnad mellan t.ex. och är inkomstbeskattningen. Personer som är anställda i och bor i betalar i inkomstskatt i (i de fall de är skyldiga att betala skatt i ). De som däremot bor i men arbetar i betalar (under samma förhållanden) i inkomstskatt i . Denna skatteregel medger inte att reseavdrag m m kan göras från den stipulerade skattesatsen. En skattelagstiftning som skiljer sig så markant mellan två grannländer medför inte att rörligheten mellan olika arbetsmarknadsregioner, över landgränserna, uppmuntras. bör arbeta för att i mesta möjliga mån harmonisera regelverk mellan grannländerna för att uppmuntra till ökad arbetskraftsrörlighet. () ()
mot · GP02Sk457 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk457av Per m.fl. (v)Fastighetstaxering och avskrivning av byggnadsinventarier 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en snabbutredning när det gäller taxering av industribyggnader och s.k. skräddarsydda byggnader och avskrivning av byggnadsinventarier. 2 Inledning En industribyggnad består normalt av en byggnad som inrymmer en eller flera maskiner. Maskinerna kan bytas ut och olika slags verksamheter kan bedrivas i byggnaden. Taxeringsvärdet omfattar bara byggnaderna. 3 Skräddarsydda byggnader För s.k. skräddarsydda byggnader är förhållandena däremot annorlunda. Härmed avses byggnader som är så konstruerade att den maskinella utrustningen är en del av själva byggnaden. Maskinell utrustning utgör därmed byggnadstillbehör i jordabalkens mening. Maskinvärdet kommer att ingå i taxeringsvärdet och kommer att ligga till grund för fastighetsskatten. Inom raffinaderinäringen t.ex. finns det enligt (SOU 2000:10 s. 337) exempel på att av taxeringsvärdet hänför sig av taxeringsvärdet till byggnad. Resten av taxeringsvärdet avser maskinell utrustning. Frågan om hur man ska komma till rätta med denna skillnad mellan å ena sidan vanliga industribyggnader och s.k. skräddarsydda byggnader diskuterades av den nämnda utredningen utan att den lade fram något förslag. Enligt utredningen är varje försök att för de skräddarsydda byggnaderna skilja på ett byggnadsvärde och ett värde på byggnadstillbehören förenat med svårigheter. En sådan är att på ett godtagbart sätt dra en gräns som också är juridiskt hållbar mellan vad som är byggnad och vad som är byggnadstillbehör. I byggnadsteknisk mening kan de två kategorierna ingå i själva byggnadskonstruktionen. Till bilden hör också att en utgångspunkt för fastighetstaxering är att det är den fasta egendomen som taxeras. Att vid taxeringen skilja på vad som är byggnad och vad som är byggnadstillbehör kan förutsätta justeringar i den grundläggande skatterättsliga regleringen. Det kan gälla byggnadsbegreppets omfattning, liksom det skatterättsliga fastighetsbegreppet. I samband med detta påverkas också det skatterättsliga värdeminskningsbegreppet på så sätt att de inventarier som från att vara fastighetsinventarier med lång avskrivningstid övergår till att bli normala inventarier som är föremål för räkenskapsenlig avskrivning enligt gällande metoder. Det är inte möjligt att utan ytterligare utredningsarbete presentera en lösning på dessa problem. Vi föreslår därför att regeringen tillsätter en snabbutredning som ser över den ovan relaterade problematiken. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Per () () () () () () () () ()
mot · GP02Sk459 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk459av m.fl. (v)Slopad reklamskatt 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett borttagande av reklamskatten. 2 Inledning Reklamskatten har orsakat tillämpningsproblem för såväl skattskyldiga som skatteadministrationen. Lagen har varit föremål för ett antal ändringar utan att man har kommit till rätta med problemen. Det har även riktats kritik mot skatten för dess bristande konkurrensneutralitet genom att framför allt reklam i nya reklammedier inte träffats av någon skatt. 3 Reklamskattens brister och förslag till åtgärd Reklamskattens brister kan delas upp i två kategorier. För det första är skatten inte generell och konkurrensneutral och för det andra så är skattereglerna för reklam otillräckliga och svåra att tillämpa. Det förhållandet att reklamskatten varken är generell eller konkurrensneutral framkommer i en rad olika avseenden. För tidningar gäller t.ex. olika skattesatser. För annons i allmän nyhetstidning utgår skatt av beskattningsvärdet mot i övriga fall. Till dagspress, fack- och populärpress återbetalas för varje helt beskattningsår så stor del av den inbetalda skatten som svarar mot en viss skattepliktig omsättning. Annonsbladen omfattas däremot inte av detta återbetalningssystem. Reklam i trycksaker som framställs genom främst vissa nyare tekniker undgår helt reklambeskattning. omfattas inte heller reklamtrycksaker av reklamskatt. Ändringen 1999 var avsedd att vara det första steget i en total avveckling av reklamskatten. Den skulle ske när det statsfinansiella läget så medgav. Svårigheten att utöva beskattningskontroll när det gäller trycksaker som införs från annan medlemsstat i EU medför konkurrensstörningar mellan svenska och utländska tryckerier. Men framför allt träffar reklamskatten inte reklam i nya reklammedier som radio, TV och datakommunikationssystem. Med hänvisning till ovanstående anser att reklamskatten bör avvecklas så snabbt som statsfinanserna medger. Frågan om ett borttagande av reklamskatten bör därför prövas i särskild ordning av regeringen inför arbetet med budgeten . Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. () () () () () () () () () () () Per ()
mot · GP02Sk461 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk461av Per m.fl. (v)Avdrag vid dubbel bosättning 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdragsrätt för dubbel bosättning vid permanent arbete fr.o.m. . 2 Inledning De som har ett permanent arbete på annan ort och tvingas till dubbel bosättning har rätt till avdrag för den dubbla bosättningen under längst om man är gift eller sambo. För övriga skattskyldiga gäller avdragsrätten under längst . 1998/99:83) föreslog regeringen förändringar vad gäller avdragsrätten för dubbel bosättning vid tillfälligt arbete. Man slopade den tvåårsgräns som fanns och föreslog i stället att avdrag skall medges så länge det tillfälliga arbetet pågår. Detta bifölls också av . Vad som däremot inte förändrades var avdragsmöjligheterna för dem som har ett permanent arbete på annan ort och som tvingas till dubbel bosättning. Som skäl hänvisades det, i den debatt som då fördes i , till den utredning som satt och att man inte ville föregripa den. lämnade utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader m.m. sitt slutbetänkande (SOU 1999:94). Någon förändring av reglerna vid permanent arbete föreslogs dock inte. 3 förslag motionerade om att det skulle övervägas vilka förändringar som kunde göras i avdragsrätten vad avser de som har dubbel bosättning med anledning av permanent arbete. I annat fall skulle det uppkomma skillnader i reglerna mellan dem som har dubbel bosättning till följd av ett permanent arbete och dem som har en mer eller mindre dubbel bosättning genom att ha tagit tillfälligt arbete utanför bostadsorten. Frågan skulle utredas skyndsamt. Trots detta har regeringen ännu inte kommit med några överväganden eller förslag till förändringar vad avser avdrag för dubbel bosättning vid permanent arbete. Det är angeläget att regeringen återkommer med förslag om avdragsrätt för dubbel bosättning vid permanent arbete fr.o.m. . Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Per () () () () () () () () ()
mot · GP02Sk462 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk462av och ()Beskattning och omarrondering 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av gällande skatteregler beträffande förrättningskostnader vid rationaliseringsförvärv. 2 Bakgrund Omarrondering görs i syfte att förbättra fastighets- och ägarstrukturen i de ägosplittrade områdena i framför allt . På så sätt ges likvärdiga förutsättningar att bedriva jord- och skogsbruk i hela landet. Meningen är att det skall skapas möjlighet för både det småskaliga skogsbruket och för storskogsbruket att fungera mer effektivt . Vid omarrondering bildas större sammanhängande skiften. Slutavverkningar, gallringar och skogsvårdsåtgärder kan ges en mer rationell utformning. I allmänhet innebär det att dessa blir billigare som de kan ges en bra ekologisk utformning. Genom ändringar 1994 är kravet att man vid ombildning har produktiv skogsmark. Möjlighet till tillskottsköp finns. Om flera personer tillsammans äger flera registerfastigheter kan fastigheterna delas upp på ägarna utifrån kravet om . Kostnaden för omarrondering består av förrättningskostnaden för lantmäterimyndighetens och arbete samt hantlangningskostnaden. I förrättningskostnaden ingår omarrondering av marken, utstakning av de nya skiftesgränserna och framställningen av grön beskrivande skötselplan för varje ny skogsfastighet. Markägaren svarar för av denna kostnad. Enligt gällande praxis är kostnaden för lantmäteriförrättningen inte att anse som driftkostnad och därför ej avdragsgill. Frågan har varit föremål för flera utredningar. I SOU 1990:9 föreslog man direktavdrag för omarronderingskostnader. Motivet var att omarronderingar måste ses som ett led i en strukturrationalisering av lantbruket med avsikten att förbättra driftförhållandena. Förrättningskostnaden skulle därför ses som en del av den löpande driften. Flera remissinstanser tillstyrkte förslaget. I SOU 1995:137 föreslogs däremot att ej medge rätt till avdrag. Ett av motiven var gränsdragningsproblem gentemot överlåtelser som inte var motiverade av omarrondering. Dock framhölls att det fanns skäl för en särbehandling vid omarrondering. I t.ex. SOU 1994:90 föreslogs ett ökat nedsättningsbelopp av lantmäteritaxan. 3 Översyn av gällande skatteregler Det är viktigt att skapa bra förutsättningar för att bedriva ett rationellt jord- och skogsbruk. Vi vill skapa ett regelverk som underlättar men vill i det sammanhanget också påpeka vikten av att samtliga rationaliseringsförvärv hanteras utifrån enhetliga regler. Vi föreslår därför en översyn av gällande skatteregler avseende förrättningskostnader vid rationaliseringsförvärv, dit bl.a. kostnad för omarrondering räknas. I stället för att som räkna in kostnaden i avdragsutrymmet för skogsavdrag föreslår vi att kostnaderna får skrivas av enligt gällande regler för inventarieravskrivning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () Per ()
mot · GP02Sk463 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk463av ()Avdrag för pensionsförsäkringar 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen återkommer med förslag enligt vad i motionen anförs om nya avdragsregler för pensionsförsäkringar. 2 Inledning Inbetalningar till pensionsförsäkring som tecknats av den enskilde dras av mot inkomst av tjänst. Det maximala avdraget är ett halvt basbelopp alternativt om inkomsten överstiger 10 basbelopp. Eftersom avdraget sker mot inkomst av tjänst blir skatteeffekten på avdraget olika mellan den individ som enbart betalar skatt gentemot den som även betalar statlig skatt. Om höginkomsttagaren, som gynnats skattemässigt vid inbetalningen av pensionsförsäkringen, kommer upp i statlig skatt även när pensionsförsäkringen betalas ut, jämnas snedfördelningen för avdragsrätten ut. Förutsättningen är dock att gränsen för statlig skatt inte justeras uppåt i snabbare takt än vad pensionerna utvecklar sig. I sådant fall kvarstår snedfördelningen. 3 Alternativ En enkel möjlighet att komma till rätta med orättvisan i systemet vore att helt slopa avdragsrätten för pensionsförsäkringar. Detta föreslås dock inte i denna motion. En annan möjlighet, om man ändå skall ha kvar avdragsrätt för pensionsförsäkring, vore en avdragsprincip som sätter skatteavdragsprocenten till vid inbetalning av premie. På samma sätt skall det vara i skatt när man tar ut pension från pensionsförsäkringen. Sammantaget innebär detta att frågan om avdrag för pensionsförsäkring endast blir en direkt affär mellan den enskilde och staten. Kommunerna och landstingen kopplas helt bort när det gäller denna nya avdragsform, vilket självklart minskar den byråkratiska processen. 4 Förslag I stället för att behålla avdraget under inkomst av tjänst med den krånglighet det innebär med en fast 30-procentig avdragseffekt så föreslår jag att avdraget flyttas till inkomst (/förlust) av kapital. Här finns redan en enhetlig nivå, såväl på kapitalinkomster som vid förluster, dvs. Förändringen bör träda i kraft fr.o.m. . Det som måste ut är att detta innebär helt nya pensionsförsäkringar eftersom premierna skattemässigt levereras in på helt nya grunder jämfört med tidigare. Vad ovan anförs bör regeringen återkomma till med förslag om.
mot · GP02Sk464 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk464av och ()Inbetalning av kvarskatt 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av nya regler för inbetalning av kvarskatt. 2 Bakgrund Fr.o.m. har reglerna för inbetalning av kvarskatt ändrats. Det ankommer på den skattskyldige att själv betala in obetald slutlig skatt. Arbetsgivarens tidigare medverkan i betalningen slopades i samband med införandet av den nya skattebetalningslagen. Enligt skattebetalningslagen skall slutlig skatt betalas efter betalningsfrist efter det att beslut tagits om slutlig skatt. Motsvarande frist för skatt som fastställts genom omprövningsbeslut är . Det innebär t.ex. att en skattskyldig med förenklad deklaration som får sin slutskattesedel skall betala in den kvarstående skatten . För stora grupper kan en skatteinbetalning vid just den tidpunkten vara ansträngande för familjeekonomin. Det är också något som tagit upp i tidigare motioner. 3 Statistik Enligt tillgänglig statistik har andelen som restförts i kronofogdemyndighetens register på grund av obetald restskatt ökat avseende inkomståren 1998 och 1999 jämfört med tidigare. infördes skattekontot, vilket innebar att statistikinsamling fick göras utifrån nya förutsättningar. kan noteras att en stor del av allmänna mål hos kronofogdemyndigheten utgörs av skatteskulder. Det har tidigare, bland annat i skatteutskottets betänkande 2000/01:16, påtalats vikten av att det nya regelsystemet utvärderas. Det är viktigt att få reda på vilka konsekvenser det nya regelsystemet fått för såväl myndigheter som för skattskyldiga. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. () Per ()
mot · GP02Sk465 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk465av och ()Skatteregler vid dubbel bosättning till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågorna om arbetspendling och dubbel bosättning bör prövas i kommande budgetarbete. Motivering Dagens arbetsmarknad ser helt annorlunda ut än arbetsmarknaden gjorde . Strukturen på arbetsmarknaden har genomgått en stor förändring som innebär ändrade förutsättningar för förvärvsarbete. Vi ser en betydlig ökning av rörligheten. Det är ovanligt att man arbetar hela sin yrkesverksamma tid i samma företag. Man byter arbetsplats och yrken i en omfattning som inte förekom . bodde och arbetade man i regel på samma ort. är arbetspendling snarare regel än undantag. För att gå från arbetslöshet till arbete krävs det av den enskilde att man är beredd att flytta på sig och ta arbete på annan ort. Utveckling och utvidgning av de lokala arbetsmarknaderna är viktigt för en ökad sysselsättningsgrad. Ökade möjligheter till arbetspendling är nödvändigt, men insatserna kan inte enbart inriktas på en ökad kollektivtrafik. Pendlingsstöd och höjda reseavdrag måste också till om de lokala arbetsmarknaderna skall göras större. I norra inland är dessutom förutsättningarna sådana att det inte räcker med dessa åtgärder. Den starkt minskande befolkningen medför att antalet arbetstillfällen på mindre orter minskar och avstånden kan vara mycket stora till en fungerande arbetsmarknad. Många arbetstagare måste därför veckopendla för att klara sin försörjning. I dagens skatteregler medges avdrag för dubbel bosättning under högst för sammanboende och högst för ensamstående. Det innebär för många arbetstagare att de antingen får sluta sitt arbete eller försöka klara den stora utgift som dubbelt boende innebär utan att göra avdrag för kostnaden i deklarationen. Att flytta med familjen är sällan ett alternativ. Ofta har make eller sambo sitt arbete närmare hemmet och behöver bo kvar för att behålla detta. Det är också vanligt att familjen bor i eget hus som i en avfolkningsbygd är omöjligt att sälja. Om det går att sälja sker det med stora förluster. När familjen flyttar har man fortfarande kvar kostnaden för den tidigare bostaden. Nuvarande skatteregler är inte anpassade efter den verklighet som råder på dagens arbetsmarknad. Tidsgränsen för dubbel bosättning bör tas bort. Vi anser att i en samlad strategi 2004 uppnå målet om sysselsättning i gruppen bör reglerna vad gäller arbetspendling och dubbel bosättning övervägas. () ()