mot · GO02Fi11 · 2001-01-19 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi11av , Per (kd)med anledning av prop. 2000/01:50 Kreditupplysningslagen och dataskyddsdirektivetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring ikreditupplysningslagstiftningen för fysiska och juridiska personer ienlighet med vad som anförs i motionen.PropositionenKreditupplysningsverksamhet innebär att företag lämnar utkreditupplysningar mot ersättning eller som ett led i näringsverksamhet.Denna verksamhet regleras genom kreditupplysningslagen (1973:1173).Med proposition 2000/01:50 Kreditupplysningslagen ochdataskyddsdirektivet föreslår regeringen ändringar och anpassarkreditupplysningslagen till EG:s dataskyddsdirektiv ochpersonuppgiftslagen (1998:204). Förslagen handlar i huvudsak omförstärkningar av den enskildes integritetsskydd. Uppgifter om fysiskapersoner föreslås t ex enbart få samlas in för kreditupplysningsändamål.BakgrundI finns ca 40 företag som har erhållit Datainspektionens tillståndatt bedriva kreditupplysningsverksamhet. Det är också Datainspektionensuppgift att se till att verksamheten sköts på ett korrekt sätt. Medkreditupplysningar avses i kreditupplysningslagen omdömen eller rådsom lämnas till ledning för bedömning av någon annans kreditvärdigheteller vederhäftighet i övrigt vad gäller ekonomi.Den helt dominerande aktören är Upplysningscentralen (UC) somkontrollerar mellan av marknaden för kreditupplysningaravseende fysiska personer. UC ägs av ett antal av största banker, SE-Banken, , FöreningsSparbanken, Nordbanken och . Företaget uppger att de har över sju miljonerbetalningsanmärkningar i sina register. Deras marknadsandel beträffandekreditupplysningar av företag uppgår till ca 50 procent.Riksskatteverket är registeransvarigt för det centrala utsökningsregistret.Kronofogdemyndigheten är registeransvarig för registret när det gälleruppgifter i mål eller ärenden som handläggs hos myndigheten och uppgiftersom annars har förts i registret av myndigheten. ärregisteransvarig för det regionala utsökningsregistret för regionen.Verksamhetens utvecklingFram till 1998 tillämpade kreditupplysningföretagen skiftande nedregränser för vilka skuldbelopp som skulle synas då en kund köpteinformation om kreditvärdigheten beträffande en fysisk eller juridiskperson. Dessa gränser var fastställda till , och ,beroende på vilka slag av skulder det rörde sig om; exempelvis gälldegränsen för parkeringsböter som förfallit till betalning. Sedanbörjan av 1998 tar dock kreditupplysningsföretagen hänsyn till i principalla belopp över 100 kr.Denna ändrade praxis hos kreditupplysningsföretagen är sannolikt denavgörande anledningen till att fler människor har fått s kbetalningsanmärkningar. Därmed vill också fler rätta, ändra eller uteslutauppgifter om betalningsförsummelser i utsökningsregistret, eftersom enbetalningsanmärkning som bekant kan leda till svårigheter att handla på krediteller att få banklån.Vanliga skulder som återfinns i utsökningsregistret är sådana som härrörfrån parkerings- och skatteärenden. Det är från utsökningsregistret somkreditupplysningsföretagen hämtar sina uppgifter ombetalningsförsummelser. Från att tidigare endast ha tagit emot ett hundratalansökningar , med begäran om att få uppgifter i utsökningsregistreträttade, ändrade eller uteslutna, beräknade att motsvarandesiffra för skulle ligga på omkring 5 000. En sammanställning frånfjolårets första månader visade att av klagomålen ledde till attkronofogdemyndigheten beslutade att ändra uppgifter.Kreditupplysningsföretagen tar emellertid inte alltid bort uppgifter eftermyndighetens beslut.RättelseFysisk eller juridisk person som anser sig ha en rimlig förklaring till atthan inte har betalat en skuld kan begära rättelse, ändring elleruteslutning av uppgift hos kronofogdemyndighet. I de fall somkronofogdemyndighetens beslut går emot den som begär rättelse kanbeslutet överklagas till länsrätt som första instans.Enligt 8 § datalagen skall en registeransvarig (i detta fallkronofogdemyndigheten) utan dröjsmål företa skälig utredning om detförekommer anledning till misstanke att en personuppgift som ingår i ettpersonregister är oriktig eller missvisande. En oriktig eller missvisandeuppgift skall rättas, ändras eller uteslutas. Vidare gäller att om en uppgiftsomhar rättats, ändrats eller uteslutits har lämnats ut till någon annan än denregistrerade, skall den registeransvarige underrätta mottagaren om rättelsen,ändringen eller uteslutningen, om den registrerade begär det eller om detföreligger risk för otillbörligt intrång i personlig integritet. Det ovanståendeinnebär att kronofogemyndigheten som huvudregel skall underrättakreditupplysningsföretagen om att en uppgift i utsökningsregistret ändrats.Regeringen föreslår nu att bestämmelserna om rättelse inte skall omfattaenbart felaktiga och missvisande uppgifter utan även uppgifter som harbehandlats i strid med lagen. Vi anser dock att detta förslag är otillräckligt.Vårt förslagDet är av mycket stor vikt för såväl enskilda fysiska personer som förjuridiska personer (företag) att uppgifterna i kreditupplysningföretagensregister är riktiga och ej missvisande. Men det är av lika stor vikt attkonsekvenserna står i rimlig proportion till försummelserna. Den sänktaoch schablonartade gränsen för betalningsanmärkningar hoskreditupplysningsföretagen har lett till en kraftig ökning av ansökningarom rättelse. leder nämligen enstaka och/eller mindreförsummelser med rimliga förklaringar och förmildrande omständighetertill orimligt hårda följder för den enskilde och därmed förfelarlagstiftningen sitt verkliga ändamål. Regeringens förslag i propositionenändrar inte på detta. Regeringen bör därför återkomma till medförslag om hur kreditupplysningslagstiftningen kan ändras för såvälfysiska som juridiska personer så att konsekvenserna av enstaka ellermindre betalningsanmärkningar står i rimlig proportion tillförsummelserna.Stockholm den 18 januari 2001Per ()()()()()()()()()()()()()()