mot · GO02So53 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So53av , ()med anledning av prop. 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m.Förslag till riksdagsbeslut1. beslutar att rätten till arbetsmodell som tillvaratar denärståendes resurser skall skrivas in i socialtjänstlagen.2. beslutar att ersätta ordet bör med skall när det gällersocialnämndens åtaganden gentemot brottsoffer och misshandladekvinnor.3. beslutar att ersätta ordet bör med skall när det gällersocialnämndens avlösning av anhöriga som vårdar människor medfunktionshinder.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att reglera riksnormen när barnbidrag höjs.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten att byta socialsekreterare.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om legitimering av socionomer.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätt till medborgarvittne eller stödperson vid kontakt medsocialtjänsten samt vid rättsliga förhandlingar.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta sociala förtroendenämnder.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta en social ansvarsnämnd.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta en kommitté för att utveckla socialtjänsten.MotiveringInledningI den proposition som läggs fram föreslås en ny socialtjänstlag. Den ären omdisponering av tidigare socialtjänstlag, men innehåller också vissaförändringar i förhållande till den förra.Propositionen innehåller också en ny lag om behandling avpersonuppgifter inom socialtjänsten.Även vissa ändringar föreslås i LVM, lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall, lagen (1990:52) med vissa bestämmelser om vård avunga (LVU) samt lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård(LSU).I huvudsak gäller de innehållsmässiga förändringarna i socialtjänstlagenatt rätten till bistånd för den enskilde vidgas och att rätten att överklagabiståndsbeslut genom förvaltningsbesvär återinförs. Länsstyrelserna ska gesutökade tillsynsinstrument, och det ska bli obligatoriskt att upprättavårdplaner när barn och unga ska vårdas utanför hemmet. En samlad strategiför kunskapsutveckling inom föreslås också.De ändringar i LVM, LVU och LSU som föreslås innebär bl a att det skabli möjligt att ta urin-, blod- och utandningsprov på tvångsintagna i s k LVM-hem och ungdomshem. När det gäller LVM föreslås också vissa förändringarför att klargöra vem som ansvarar för ledningen vid verksamheten vidhemmet och när ett beslut om tvångsvård upphör att gälla vid olovligfrånvaro. Ikraftträdande föreslås bli när det gäller ändringarnai LVM, LVU och LSU, när det gäller lagen ombehandling av personuppgifter inom och för socialtjänstlagenden 1 januari 2002.Propositionens förtjänsterDen omdisponering och kapitelutdelning som görs är bra och görsocialtjänstlagen tydligare och lätt att hitta i, viktigt inte minst för demsom själva berörs av lagen.Rätten att överklaga vissa beslut om bistånd togs med fatala konsekvenserbort ur socialtjänstlagen . Många missbrukare har bl anekats vård och enskildas rättssäkerhet har för klienter blivitkraftigt beskuren. har vid upprepade tillfällen motionerat om attåterinföra rätten att överklaga och ser därför med tillfredsställelse att dettaefterlängtade förslag presenteras i propositionen.Vi ser också med tillfredsställelse att man när det gäller bistånd enl.nuvarande § 6 föreslår en återgång till den tidigare och vida innebörden avbegreppet "livsföring i övrigt" och att den märkliga begränsning som gavs ibegreppet i "annat bistånd" tas bort. Regeringen markerar också att ibedömningen av vad som ska ingå i begreppet "livsföring i övrigt" bör denrättspraxis som utvecklats under de som varit i kraftkunna tjäna till ledning. Det bör exempelvis leda till att rätten till bostad avviss minimistandard för den som inte kan tillgodose sitt behov på annat sättåter blir en realitet. Det är av stor vikt då samhället hårdnat, fler har blivithemlösa och hyresvärdar, såväl allmännyttiga som privata, alltmer sällanaccepterar en hyresgäst med betalningsanmärkningar, psykiska svårighetereller ens socialbidrag.En annan viktig aspekt som lagändringen för med sig gäller tandvård. Vivet att många människor endast av beviljats akut tandvård ochatt det ibland bedömts som att föredra utdragning av tänder framför annandyrare tandvård. Det är därför mycket positivt att man med stor tydlighet ipropositionen skriver att det inte är rimligt att begränsa rätten till biståndförtandvård till enbart akut sådan.Att vårdplaner föreslås bli obligatoriskt när det gäller alla placeringar avbarn är också något motionerat om och ser med stortillfredsställelse på. Det finns mer att göra på området urrättssäkerhetsperspektiv men det är en viktig grund att planer alltid upprättas.Vi välkomnar också förslaget om att vid vite får föreläggakommunen att avhjälpa brister när det gäller lagakraftvunnen dom om rätt tillbistånd. Det har bekymrat oss djupt att människor som fått rätt till visstbistånd ej när det kommer till kritan fått den hjälp som beslutet inneburit,vilket i sin tur inneburit att möjligheten att överklaga varit stängd.Våra aspekter i övrigtMed tanke på att en människa som är klient hos är i ensällsynt utsatt position med liten insyn utifrån är bristande rättssäkerhetalltid en fara. Det har visat sig särskilt aktuellt i kommuner med kraftigasparbeting, där personal är frustrerad och trött och med bristande resurserför att göra ett bra arbete.Regeringen uppmärksammar i resonemang ang återinförandet avbesvärsrätten den intressemotsättning som ibland kan stå mellanrättighetsbestämmelser för den enskilde och det som kan uppfattas vara eninskränkning i det kommunala självstyret (s 90). Man konstaterar:"Regeringens uppfattning är dock att hänsynen till den enskildes rättssäkerhetväger tyngre än kommunernas intresse i detta fall och förslaget är motiverat. "Olika utsatta grupper har intresseorganisationer som hävdar ochformulerar deras behov och rättigheter. De ställer krav på samhället på olikanivåer och har också lyckats nå förståelse och förändring på eftersattaområden.När det gäller klienter finns det dock inga sådanaintresseorganisationer. klienter är ofta i en utsatt positionutanmotstycke. Det sker också inom en sfär som är tabubelagd och sedan längefull med moraliska värderingar och åsikter från samhället i övrigt. Dessavärderingar uttalas sällan öppet, men finns under ytan. Det finns åtskilligforskning som belägger hur påtagligt utsatta klienter kännersig.Behov av barnomsorg, skola, äldreomsorg etc är tydliga behov som varjesamhällsmedborgare känner till. De situationer och livsförhållanden som endel av klienter lever i är betydligt mer komplexa och förmånga svårförståeliga.Trots att stöder det kommunala självbestämmandet stöder viregeringens bedömning att rättssäkerheten för den enskilde väger tyngre ändet kommunala självstyret när det gäller överklaganderätten. Vi hävdar dockatt rättssäkerheten för klienter ytterligare behöver förstärkas.Vi ser det som ett skydd för den enskilde och tror att kommuner kanvälkomna att lagen görs mer tydlig. Det tror vi också skulle välkomnas av desocialsekreterare som arbetar inom och som känner att de oftainte har möjlighet att arbeta som de borde enligt lagen. Med tanke påbristande resurser bl a.Den enskildes rättssäkerhetsperspektiv bör därför göras mer synligt i denombearbetning av socialtjänstlagen som görs. Det blir ett skydd för denenskilde och en garanti för att verksamheter inte ska kunna bantas ner förhårt.Närståendes resurser, t ex familjerådslagEn placering av ett barn är ett stort ingrepp i ett barns liv.Familjehemsvården har förbättrats på olika sätt . Bl a harman förstått vikten för barnet av att upprätthålla relationerna med denbiologiska familjen.Miljöpartiet har tidigare fått stöd för motionsförslag om att det vidplacering av ett barn (enl § 22) i första hand ska övervägas om barnet kan tasemot av någon anhörig eller annan närstående. Det var även på Miljöpartietsinitiativ som detta senare preciserades i lagen.För att utreda och tydliggöra resurser i ett barns familj och nätverk harolika metoder utvecklats. En sådan metod som tar de närståendes resurser tillvara är s k familjerådslag. Det skiftar mellan kommuner huruvida sådanametoder erbjuds i utredningsskedet.Riksdagen beslöt att anta ett socialutskottsbetänkandedär innebörden i en annan (mp) motion bifölls (bet. 2000/01:SoU7) medföljande text:det bör vara en självklar rättighet för familjen att vara delaktig när beslutskall fattas om sociala ingripanden eller om stödåtgärder. Om familjen såönskar bör den därför ha rätt till ett familjerådslag eller annanarbetsmodell som i likhet med familjerådslag tar de närståendes resursertill vara. (s 43)Åtskilliga socialsekreterare har sedan beslutet hört av sig, varit positivatill beslutet men ställt sig frågande till dess tydlighet i och med att det ejär infört i lagen.Vår övertygelse är också att en sådan rätt för familjen bör skrivas in ilagen. Den enskilde bör ha så goda möjligheter som möjligt att läsa sig tillvad som gäller i en situation som denna. Att gå till allmänna råd ochförarbeten är ett avancerat sätt att söka information som är få förunnat attkänna till.Enskilda socialsekreterare kan naturligtvis informera de berörda och skaockså göra så. Men i pressade arbetssituationer, svåra skeden medbesparingskrav samt i kommuner där upparbetade metoder ej finns, kan maninte lägga detta ansvar på socialsekreteraren. Att införa innebörden i lagen äratt öka rättssäkerheten för de enskilda. Och naturligtvis ska detta ske inomramen för vad som är bäst för barnen enl § 1.BrottsofferI socialtjänstlagen infördes att socialnämnden bör verka för attkvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp ihemmet får stöd och hjälp att förändra sin situation. (§ 8a).I propositionen föreslås detta föras in under rubriken brottsoffer där detframgår att socialnämnden bör verka för att den som utsatts för brott ochdennes anhöriga får stöd och hjälp. Det är bra att poängtera att misshandladekvinnor är brottsoffer. Däremot anser vi att ordet bör ska bytas mot ska.Att verka för att den som utsatts för brott och dennes anhöriga får stödeller hjälp är en naturlig uppgift för . Obearbetade upplevelservet vi får följdverkningar på det sociala området som kanförebygga genom att underlätta insatser.När det gäller våld mot kvinnor går det framåt i . Det återstår trotsallt mycket att göra. Kvinnojourer i har stor erfarenhet av hursamhället bemöter de kvinnor som är utsatta för våld. Alltför ofta saknasfortfarande kompetens om problematiken hos socialtjänst, polis och andraberörda. Det finns fortfarande gott om exempel på kommuner som ej villbevilja skyddat boende eller med flexibilitet kan se på ökade kostnader isamband med att kvinnor måste fly hemmet ensamma eller tillsammans medeventuella barn eller förstår att barnen behöver hjälp att bearbeta sinaupplevelser. Även exempel på att kvinnorna ombeds flytta hem igen, ställaupp på samtal tillsammans med den som misshandlar utan tanke på denmaktobalans som råder etc.Samhällets rådande könsperspektiv motverkar fortfarande att klart kunnase kvinnors situation, vilket kan bli särskilt tydligt då kvinnor misshandlas.För att kvinnor i denna situation ska kunna vara helt säkra på att de får hjälpoch stöd av när de är i behov av det, vill vi att det tydliggörsmed hjälp av ordet ska.Avlösning för anhöriga som "vårdar människor medfunktionshinder"I föreslagna § 10 står att socialnämnden genom stöd bör underlätta fördem som vårdar närstående som är långvarigt sjuka eller äldre som harfunktionshinder. Texten ingick i § 5. fanns inteparagrafen men avlösning ingick enligt tydliga förarbeten i "skäliglevnadsnivå"barn och ungdomar, RBU, m.fl. harpekat på att möjligheterna till avlösning är påtagligt olika i landet. En delharmycket svårt att få detta och upplever sig behöva visa att de är på gränsen tillkollaps innan de kan få sådan avlösning.Miljöpartiet är mån om att människor ska kunna ge stöd till varandra. Dettillhör livet självt, och vi vill undvika system som gör att samhället träder in istället för naturliga nätverk. I detta fall är det emellertid tveklöst så attmänniskor som vårdar anhöriga gör en stor insats som på många sätt ärmycket krävande och svårt att orka med i längden. Det finns många exempelpå att anhöriga genom avlösning och stöd och genom att träffa andra i sammasi-tuation i olika anhörigprogram etc kan få nya krafter och orka vårda denanhörige utan att slitas ut. Genom möjligheten och vetskapen om möjlighetentill avlösning orkar anhöriga vårda i betydligt större utsträckning än vad deannars skulle.Även i detta fall finns under viljan att vårda, känslor av otillräcklighet ochskuld när uppgiften känns tung och den anhörige behöver få rå sig själv. Detkan därför vara svårt att be om denna hjälp, och anhöriga kan därför kämpatills de inte orkar längre. Det är av dessa skäl viktigt att ordet bör även idennaparagraf ersätts med ska.Barnbidrag till socialbidragstagareDe senaste barnbidragshöjningar som gjorts har syftat till att ge ett extrastöd till landets barnfamiljer. Enligt skilda undersökningar är det justbarnfamiljerna, och i synnerhet de ensamstående, som halkat efter när detgäller att ta del av landets välstånd. Socialbidragstagare i mångakommuner har emellertid inte fått del av dessa höjda barnbidrag.Konstruktionen är sådan att familjens samlade inkomster (där samtligabidrag, däribland barnbidrag inräknas) dras av från den uträknadesocialbidragsnorm som respektive familj har. På så vis har barnbidragetblivit ett indirekt bidrag till kommunen och inte kommit de allra sämstställda familjerna till del. Ett flertal kommuner har beslutat att göra avstegfrån uträkningsprincipen och låta familjerna behålla den del sommotsvarar höjningen.För att undvika att detta sker på nytt och då barnbidrag kananses vara ett riktat bidrag just till barnen, föreslår att denriksnorm som fastställs tar hänsyn till eventuella höjningar avbarnbidrag och justerar upp riksnormen för barn med motsvarande belopp.Det innebär visserligen ett avsteg från hur riksnormen fastställs, dvsofficiellaprisundersökningar rörande olika hushållstypers baskonsumtion. Ett sådantavsteg är dock välmotiverat, vilket inte minst den kraftiga opinionen nyligenvisat.Socialbidrag är tänkt att finnas som ett ekonomiskt skyddsnät förmänniskor under korta perioder. Det är viktigt att i sammanhanget minnas attdet tyvärr är många barnfamiljer som långa tider av olika skäl är beroende avsocialbidrag för sin försörjning. För att ett höjt barnbidrag även ska kommadessa barn till del behöver riksnormen höjas.Utökad rättssäkerhet i det enskilda mötetRätt att byta socialsekreterareI mötet med en enskild handläggare är den enskilde i en utsatt position.Der är väl känt att upplevd personkemi, förståelse, referensramar ochvisad respekt är komponenter som för varje människa i ett enskilt möte äravgörande för utgången av kontakten. Det är det som gör att vi alla väljerläkare, tandläkare, terapeut, frisör, gynekolog etc. Känner man sig inteförstådd och respektfullt bemött samt har förtroende för yrkespersonenskompetens vill man byta och söker ofta efter rekommendationer hosandra. Det ser vi för det mesta som en rättighet.Det är inte bra att människor i möte med när dessa aspekterkanske är mer viktiga än någonsin inte har möjlighet att välja vem de harkontakt med eller ställa krav på denna.Naturligtvis finns psykologiska aspekter som gör att man kan vilja bytasocialsekreterare i jobbiga skeden. Det är argument som kan föras fram moten sådan rättighet. Vi menar dock att sådana aspekter inte kan vara skäl nogför att hävda att människor i kontakt med inte ska ha rätt attbyta socialsekreterare när förtroende saknas. Att ha förtroende ärgrundläggande för ett bra socialt arbete.Legitimering av socionomerEtt sätt att komma tillrätta med svårigheterna, höja kvaliteten och skapaett större förtroende för socialsekreterarna är att införa ensocionomlegitimation. Det säkerställer att den som arbetar med mycketsvåra ärenden har en grundläggande utbildning och erfarenhet av socialtarbete. Det är av yttersta vikt både för klientens tillit och rättssäkerhet isin kontakt med , men också för den enskilde handläggarenatt uppleva säkerhet i sin yrkesutövning. Då de handhar enmyndighetsutövning är också en legitimation ett politikerna.Akademikerförbundet har inrättat ett system för auktorisation, öppetför samtliga socionomer oberoende av facklig tillhörighet att söka. Detbygger på tanken om behov av någon form av garanti för att socionomer skaha formell eller teoretisk kompetens, praktisk erfarenhet och lämplighet förarbetet i direkt patient- eller klientarbete. Detta är däremot inte tillräckligtenligt mening, utan det behövs en statlig legitimering.Det är inte uppgift att utforma kraven för en sådanlegitimation men man vill att regeringen återkommer med förslag angåendedetta.Medborgarvittne/stödpersonDen som kallas till ett sammanträde hos en socialförvaltning och ställsinför en grupp socialtjänstemän känner sig liten, svag ochutlämnad. Många har tydligt uttryckt känslan av underläge. Därför måsteden som är kallad till ett sammanträde hos socialförvaltningen, länsrätteller kammarrätt alltid ha rätt att förutom advokat ha stöd av ettmedborgarvittne eller annan stödperson.I en fråga till socialministern om han avser att verka för allas rätt tillstödperson/medborgarvittne vid kontakten med samt vidrättsliga förhandlingar blir svaret från socialministern att det inte finnslagbestämmelser som hindrar en person att ha en stödperson närvarande vidmöten hos eller när ett ärende behandlas av underförutsättning att samtalet handlar enbart om klienten. Socialministern nämnerockså klientens möjligheter till offentligt biträde.I anser vi att en klient skall ha rätt till ett medborgarvittneeller stödperson, det måste tydligt framgå av lagstiftningen. förekommerdet att den som kallats till en förhandling önskar en stödperson/medborgar-vittne men stödpersonen avvisas för att begär lyckta dörrar. Detär olyckligt om samhället förvägrar den som behöver en stödperson en sådanmöjlighet. Det skapar otvivelaktigt frågor om vem de lyckta dörrarna skallskydda.Social förtroendenämndFör många är mötet med svårt. Här precis som på mångaandra områden i samhället kan det uppstå problem i kontakten mellan denenskilde och tjänstemannen. Det är inte ovanligt att den som söker hjälpeller blir kallad till känner sig kränkt och/eller utelämnad.Många gånger upplever den som söker hjälp att denne har fått ett dåligtbemötande. De kan vara missnöjda dels med den hjälp de får och vad somerbjuds, dels att de anser att något uteblivit. Det kan t ex ha uppstått enallvarlig konflikt vid ett omhändertagande av barn.Inom vården har det länge funnits förtroendenämnder, numerapatientnämnder. Vi anser att det även behövs liknande nämnder när det gällersocialtjänstfrågor. Det är ett allvarligt fel när socialtjänstemännen måste låsain sig av rädsla för sina klienter och klienterna uppleversocialtjänsten som ett hot i stället för en möjlighet till hjälp. Om den somsöker stöd och hjälp hos eller blivit föremål för socialtjänstensingripande och är missnöjd med behandlingen eller informationen skall haneller hon ha rätt att klaga. Det måste vara enkelt att framföra sina klagomåloch att inhämta information för den som söker hjälp och för den som blivitföremål för ett ingripande.Det kan även vara så att den som skall besöka villinformera sig om ett ärendes gång och om sina rättigheter före besöket. Dehjälpsökande eller de som av någon annan anledning har en kontakt medsocialtjänsten har ingen instans dit de enkelt kan vända sig för att fåinformation om sina rättigheter eller för att framföra sina klagomål. Detsaknas en säkerhetsventil i det sociala systemet. Vi är övertygade om att detbehövs en nämnd som kan förbättra kontakten/förhållandet mellan dehjälpsökande/klienten och personalen inom . En socialförtroendenämnd skulle med all säkerhet fungera som en viktigsäkerhetsventil. Den skulle i många fall också underlätta för tjänstemännenvid socialkontoren samt ge de berörda möjligheten att bli hörda på ett mycketbättre sätt . Vi föreslår att ger regeringen i uppdrag attåterkomma till med ett förslag om att inrätta sociala förtroende-nämnder.AnsvarsnämndInom det sociala området behövs det i likhet med hälso- och sjukvårdenäven en ansvarsnämnd, dit den som anser att någon inom socialtjänstenhar gjort sig skyldig till fel eller försummelse i sin yrkesutövning kanvända sig med sin anmälan. Vi anser att det skall inrättas en socialansvarsnämnd.Kommitté för att utveckla socialtjänstenDet behövs omfattande förändringar för att utveckla , så attkvaliteten förbättras och inflytandet repektive rättssäkerheten ökar för allasom berörs av tjänsteutövning. Vi föreslår att regeringensnarast tillsätter en tvärpolitisk kommitté med uppdrag att titta påsocialtjänsten ur ett klientperspektiv och föreslå åtgärder för att utvecklasocialtjänsten. I en sådan granskning bör brukarråd ingå medrepresentation för människor som är och har varit klienter hossocialtjänsten. Det bör även ingå en referensgrupp med representanterfrån frivilligorganisationer som arbetar med socialt arbete. De har storkunskap om människors sociala situation och deras upplevelse avsocialtjänsten och kan lämna förslag om områden och aspekter som kanvara angelägna att granska.Kommittén bör särskilt beakta hur dokumentation och utredningar görsoch på vilket sätt bedömningar tydliggörs för den enskilde.Man bör också titta på i vilken mån klienters egna bedömningar av hurbiståndet ska utformas (för att stärka hans eller hennes resurser att leva ettsjälvständigt liv enl § 6a) får gehör från och analysera vaddiskrepansen beror på.Detta sammantaget för att undersöka hur socialtjänstensutredningsförfarande, dokumentation och biståndsinsatser bäst kan reglerasför att i praktiken alltid bli förenliga med övergripande mål,beskrivet i portalparagrafen, nuvarande § 1.Stockholm den 6 april 2001Lotta ()()