mot · GP02Ju323 · 2001-10-05 00:00:00 — finns i ROKS även ett nätverk för kvinnor med invandrarbakgrund. Syftet med nätverket är att öka integrationen mellan svenska kvinnor och kvinnor med utländsk härkomst för att få en demokratiskt och jämlik samverkan mellan dessa grupper och effektivt bekämpa mäns våld mot kvinnor. Nätverket kom till utifrån ett behov från invandrade kvinnor vilka uppmärksammade hinder i kommunikationen när det gällde jourernas hjälp till invandrade kvinnor. Nätverket betonar behovet av kulturell kompetens, dvs att det finns en grundläggande förståelse för det specifika i den invandrade kvinnans kulturella bakgrund som påverkar hur kvinnan tänker och reagerar i olika situationer. Strävan är att engagera och integrera fler kvinnor med utländsk härkomst i jourarbetet. vill betona vikten av att fokusera på grupper med annan etnisk bakgrund när det gäller sexualiserat våld. Kvinnojourerna är bättre lämpade än invandrarorganisationernas kvinnoorganisationer att arbeta med denna form av brottsofferverksamhet. Det är viktigt att dessa grupper uppmärksammas och tas med i socialtjänsternas och samverkansgruppernas arbete. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Rikskvinnocentrum Rikskvinnocentrum är en specialistenhet för kvinnor som misshandlats eller våldtagits. Centrumet startades på initiativ av (SOU 1994:56) och bedriver metodikutveckling och tvärvetenskaplig forskning i anslutning till behandling och vård. Dessutom bedriver Rikskvinnocentrum utbildning och information gentemot institutioner och yrkesgrupper som i sin verksamhet möter misshandlade och våldtagna kvinnor. Centrumet samverkar inte bara med hälso- och sjukvården utan även med och . Ett omfattande samarbete sker med brottsofferjourer och kvinnojourer i hela landet. Rikskvinnocentrum bedriver sedan starten sin verksamhet vid i och är knutet till medicinska fakulteten vid . I förgrunden står självklart patientverksamheten med omhändertagande av utsatta kvinnor. När det gäller Rikskvinnocentrums övriga verksamhet, metodikutveckling, forskning, utbildning och information, krävs långsiktighet. Från bildandet har finansieringssituationen för centret ständigt varit ett dilemma eftersom man har fått besked på ettårsbasis. Rikskvinnocentrum behöver en långsiktigt säker finansiering för att kunna fortsätta sitt arbete på ett framgångsrikt sätt. Detta behov är särskilt tydligt när det gäller forskningen. Rikskvinnocentrum utgör en oersättlig kompetens- och utvecklingsbas i bekämpandet av sexualiserat våld, vars verksamhet präglas av ett strukturellt könsmaktsperspektiv. Regeringen bör därför trygga en långsiktig basfinansiering i syfte att säkra Rikskvinnocentrums expertkompetens. Detta bör ge regeringen till känna. Det är viktigt att kvinnors rätt till adekvat behandling vid sexualiserat våld inte begränsas beroende av levnadsort. Alla våldsutsatta kvinnor ska ha möjlighet till vård. Rikskvinnocentrum har tagit emot misshandlade och våldtagna kvinnor från hela landet som remitteras dit för vård och behandling. Med den kunskap vi har om våldets utbredning och omfattning bör frågan om utvidgning av Rikskvinnocentrums verksamhet belysas. En möjlighet för att tillgodose vårdbehov i hela landet kan vara att regionala kvinnocentrum upprättas i anslutning till landets regionsjukhus med Rikskvinnocentrum i som modell och samarbetspartner. För att utveckla arbetet och tillgodose våldsutsatta kvinnors möjlighet till specialistvård bör en utredning tillsättas angående upprättande av regionala kvinnocentrum och de finansiella förutsättningarna för dessa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () () () () () () () () () ()