mot · GO02Fi20 · 2001-05-02 00:00:00 — Det är kanske självklartatt aktieutvecklingen är viktig för företagen. Den påverkar derasfinansieringsmöjligheter och är en indikator på marknadens utveckling. Medden allt större roll som aktier spelar bland hushållens tillgångar i mångaländer får ett kursfall av den omfattning som ägt rum även en betydande återverkan på hushållens beteende. Även omsparande i aktier främst ses som en långsiktig investering, vilket innebär attden direkta kopplingen mellan kursutveckling och konsumtion inte är såstark, kommer ändå en svag aktiekursutveckling att göra hushållenförsiktigare. Större konsumtionsbeslut som köp av kapitalvaror, husköp m.m.förskjuts framåt i tiden. På marginalen kan detta betyda skillnad mellan enökning av konsumtionen respektive en stagnation.Ibland framställs aktiekursutvecklingen som ett orationellt nollsummespel.Om detta vore en sann bild skulle väl löntagarna blivit rikare genom attaktieägarna blivit fattigare?Så är det naturligtvis inte. Företags kurser förändras när bedömningen avderas framtida vinster förändras. Vad som skedde var attuppfattningen spred sig att de stora framtida vinster som bedömts finnas i IT-sektorn kanske inte var så stora, i varje fall inte så snart. Eftersom enaktiekurs utgörs av ett till nutiden diskonterat värde av den inkomstström somframtida vinster utgör, kan en sådan annan bedömning av de framtidavinsterna få stora konsekvenser på aktiekursen. Detta är inget märkligt utanhelt normalt. Även om det naturligtvis förekommer spekulationsinslag är en,positiv eller negativ, omvärdering av en branschs eller ett företags framtidnaturlig för aktiemarknaden.Bland konjunkturbedömare har förekommit en bokstavsdiskussion, särskiltmed koppling till den amerikanska utvecklingen. BNP-prognosen har liknatsvid ett:V en snabb och kanske relativt djup nedgång men också en snabbåterhämtning, eller ettU en nedgång som blir mera utdragen, dvs en traditionellkonjunkturförsvagning, möjligen dock inte så djup, eller ettW en snabb nedgång, en återhämtning, därefter en ny nedgång och sedan enmera stadigvarande återhämtning, eller ettL ungefär som i , en nedgång som tar mångaår att återhämta sig från.Vi menar att den ekonomiska politiken främst måste haberedskap för ett U; det finns inte plats för önsketänkandeom en snabb återhämtning.Utvecklingen i SverigeDen internationella lågkonjunkturen kommer naturligtvis attfå återverkningar på . Redan i november 2000räknade med att de svenskaexportutsikterna skulle försämras jämfört med 2000.Det finns nu anledning att göra en ännu försiktigare bedömning änKonjunkturinstitutet då gjorde. har som framgått de internationellautsikterna försämrats. Marknaden för svenska produkter utomlands försvagassamtidigt som de svenska företagen får räkna med hårdare konkurrens påhemmamarknaden. har också i två omgångar sedan dessreviderat ner sina bedömningar. Prognosen är nu ca 21/och någotmera nästa år.Avmattningen har varit tydligast inom industrin. Tendenserna vartydliga redan i verkstadsindustriernas barometer i februari:Tabell 2. Verkstadsindustriernas konjunkturbarometerTabell 4: ( )Källa: VerkstadsindustriernaMinskningen var störst på exportmarknaderna.Konjunkturbarometern bekräftar detta och var den direkta orsakentill KI:s senaste nedrevidering av prognosen för BNP-tillväxten.Orderingången har sjunkit påtagligt och produktions- ochsysselsättningstillväxten stagnerat. Kapacitetsutnyttjande har sjunkit. Planernainför är försiktiga. Orderingången väntas stagnera ochsysselsättningen minska. Priserna på exportvaror kommer troligen att sjunkanågot.Industrins konjunkturbild kan samlat uttryckas i den s.k.konfidensindikatorn, som är ett sammanvägt mått där omdömet omorderstocken, färdigvarulagren och den förväntade produktionen ingår. Denvisar följande.Tabell 3. Konfidensindikator för industrin, säsongrensadTabell 5: (6 )Källa: konjunkturbarometerByggkonjunkturen kommer dock troligen att hålla fortsattgod fart under året.Barometern för tjänstesektorerna visar en mera splittrad bild. De delar avtjänsteverksamheterna som har en nära koppling till industrin kommer attdrabbas av den försvagning som där väntas ske. Datakonsulter ochuppdragsverksamhet väntar dock fortsatt tillväxt.Även om de internationella avmattningstendenserna blir alltmer tydligakommer det att dröja innan effekterna syns på svensk produktion ochsysselsättning. De kommer troligen att utgå från industrin och efterhandsprida sig vidare till industrirelaterad tjänsteproduktion och, när hushållenblirtydligt oroade för framtiden, även till andra delar av tjänstesektorerna.Det är tydligt att hushållen redan nu blivit avsevärt mera pessimistiska omframtiden, se diagram 2. Det samlade mått på hushållens stämningsläge somKonjunkturinstitutet beräknar har nått ner till samma nivåer som rådde 1997.Omslaget i bedömning har varit osedvanligt kraftig. Till en början gäller dettaomslag främst landets, inte så mycket den egna, ekonomin men efter handkommer detta att även påverka hushållens köplust.Diagram 2. Consumer confidenceSammanvägning av olika indikatorerKälla: Hushållens inköpsplaner (HIP), KonjunkturinstitutetEftersom aktieägande är så starkt spritt bland hushållenkommer börsnedgången att sänka också de svenskahushållens konsumtionsbenägenhet. Enligt SCB:sfinansräkenskaper sjönk hushållens sparande under de treförsta kvartalen 2000. Utlåningen till hushållen ökade.Konjunkturinstitutet räknar med att hushållens sparkvot, dvsden andel av de disponibla inkomsterna som intekonsumerades, sjönk till mot att ha legatpå 1995. En omsvängning tillbaka motökat försiktighetssparande kommer att bromsa konsumtionenoch därmed tillväxten i tyder på att investeringsbenägenheten dämpades under2000. Skulle den försämring i konjunkturen uppstå som vi här pekat på riskenför, kommer investeringsbenägenheten och kommande år att få enknäck.Den offentliga sektorn visade en avtagande aktivitet mot slutet av fjolåret.Enligt SCB:s nationalräkenskaper sjönk den offentliga konsumtionen underfjolåret. I kommunerna var minskningen ca 11/under det fjärdekvartalet. Det är sannolikt att detta har att göra med svårigheterna attrekrytera personal.Sysselsättningen påverkas normalt inte av en avmattning medvikande produktion. Det brukar ta tid innan minskad efterfrågan slår ut i lägresysselsättning. har sysselsättningen ökat. Men mönstret kan varaannorlunda . Den ökade konkurrensen kan medföra att företagen ärsnabbare på att anpassa sin kapacitet till efterfrågan. Då kommer ocksåeffekterna på sysselsättningen snabbare.Ett tecken på detta är att varslen ökat snabbt. har varslen ökatmed vilket kan vara ett tecken på snabba reaktioner från företagsom börjar känna avmattningen.Det finns stor risk för att den svenska sysselsättningen börjar plana ut påen total arbetslöshetsnivå om som är den nuvarande nivån. Ävenom den öppna arbetslösheten minskat har i stället antalet personeri åtgärder ökat. Detta är inte en rimlig politik. När konjunkturen förbättratssåsom skett borde åtgärdsvolymen ha minskat så att flera kunnat söka sig ut påden öppna marknaden.Sverige utmärker sig inte vad gäller minskning av arbetslösheten inom EU.1994 hade sex av de 15 EU-länderna lägre arbetslöshet än . Enligtsenaste mätning har fortfarande sex EU-länder lägre arbetslöshet än Sverige.Vi riskerar nu en situation där antalet människor i åtgärder inte hinnerminska utan på nytt börjar öka av konjunkturskäl. Antalet personer i olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder har lagts på en ny nivå. För varjekonjunkturfas är antalet högre än vid motsvarande fas i den förrakonjunkturcykeln.Andra oroande tecken på hur arbetsmarknaden fungerar är att även närantalet nya platser ökat har en allt mindre del tillsatts med folk i jobb.Antaletkvarstående obesatta platser är av de nyanmälda lediga platsernavilket kan jämföras under motsvarande konjunkturfas 1994.En arbetsmarknadspolitik som leder till att den totala arbetslösheten fårsvårt att komma , alltför låga nivåer vad gäller människor iarbete, allt svårare att tillsätta de lediga jobben etc. - en sådanarbetsmarknadspolitik är misslyckad. Det finns ett starkt behov av det slag avnya grepp som vi skisserat i rapporten .Det är således tydligt att vi står inför en internationellkonjunkturavmattning även om det är svårt att bedöma hur djup och långvarigden blir. Det är inte sannolikt att avmattningen begränsar sig till . BådeEuropa, och kommer med all sannolikhet att i olika graddrabbas av återverkningarna. internationellt inriktade ekonomikommer att känna av detta. Vi riskerar att i värsta fall på nytt stå inför ensituation som den som rådde vid skiftet mellan 80- och 90-tal där en alltförkraftig offentlig expansion tvingade fram hårdakorrigeringsåtgärder . Det är hög tid med snabba åtgärder för attundvika att vi på nytt placerar oss i en sådan situation. En strategi förlångsiktigt hållbar tillväxt bör ha flera inslag: dels ett antal avreglerings-ochskatteåtgärder som skapar förutsättningar för bättre tillväxt och störremotståndskraft mot konjunkturavmattningar, dels åtgärder som koncentrerarde offentliga satsningarna på de verkligt viktiga och prioriterade behoven. Ensådan politik redovisas i de följande avsnitten.Skattepolitik för en ny tidI vår tid finns många stora utmaningar för politiken.Internationaliseringen är i grunden god för människorna,men kräver en ny syn på skattesystemen. Den demografiskautmaningen är att det goda, att vi blir allt äldre, kanbalanseras av ett ökat arbetsutbud och robust finansiering avvälfärdstjänsterna. Jämställdheten kräver att skatten påarbete sänks och att det blir mera möjligt att kombineraförvärvsarbete med familjeansvar. Integration, att släppa inde utestängda, kräver bland mycket annat att den högaskatten på lägre inkomster minskas. Människor måste fåbestämma mycket mer i sina egna liv, sänkt skatt på arbeteoch sänkta marginal- och tröskeleffekter ökar möjligheternaatt själv påverka sin situation.Dessa utmaningar leder oss till vårt förslag om en ny skattereform för enny tid.Regeringen och deras stödpartier genomförde det andra steget avdet man kallar "kompensation för egenavgifter" och grundavdraghöjningarsom kompensation för energiskattehöjningar. I övrigt begränsade siginkomstskattesänkningarna till en marginell uppjustering av brytpunkten förstatlig skatt. Just detta är givetvis ett steg i rätt riktning även om det ärförlitet.Huvudintrycket av skattepolitiken är annars planlösa reträtter och justmarginella justeringar. Vi hoppas naturligtvis att något ska inträffa som göratt kan ta sig ur den skattepolitiska återvändsgränd landet nu hamnati. I vårpropositionen finns inga förslag för skattepolitiken 2002-2004,däremot redovisas en inriktning som vi är starkt kritiska till.Finansplanen anger skatternas syfte till att finansiera välfärden.Skattepolitiken kan också användas som ett verktyg för att minskaklassklyftorna, samt som styrmedel exempelvis inom miljöområdet. Skatternai kombination med trygghetssystemen påverkar människors val i livet(Finansplanen sidan 32). Om detta håller vi givetvis med, men det räcker inteatt likt regeringen och deras stödpartier säga:"När vi går mot en utvecklingdär allt färre i aktiv ålder ska försörja allt fler pensionärer är det tillexempelviktigt att analysera hur människors vilja att arbeta, spara och utbilda sigpåverkas av skatter och bidrag" (Finansplanen sidan 33). Man måste draslutsatser av dessa analyser! Och skattesystemets roll i en internationaliseradvärld kan inte, som regeringen tycks tro, hänvisas till en utredning och tillförsök med internationella överenskommelser att hålla andras skatter uppe.Mest anmärkningsvärt är att regeringen och dess stödpartier tycks totaltobekymrade över skattesystemets inverkan på jobb och företagande. Det allraviktigaste för välfärden är att vårda de välståndsbildande krafterna. Långtviktigare för finansieringen av välfärden än höga skattesatser är nämligenbreda skattebaser, och att så många som möjligt deltar i att skapa välstånd, attmänniskor kan leva och försörja sig på arbete och företagande.Utöver en eventuell fortsättning på den så kallade skattereform sominnebär "kompensation för egenavgifterna till pensionssystemet" ärsjöfartsstöd och yrkesfiskaravdrag vad vårpropositionen anger. Sänkt skatt påjordbruksmaskiner kan också komma på fråga, liksom avdragsrätt förfackföreningsavgift, enligt uttalanden från finansministern.Det synes inte finnas fog för någon förhoppning om ett radikaltomtänkande hos socialdemokratin till förmån för en skattereform som meroffensivt uppmuntrar arbete, sparande och företagande. En sådan tycks fåvänta tills vi fått en ny majoritet i riksdag.Dagens svenska skattetryck måste sänkas eftersom det inte är förenligtmed en dynamisk och växande ekonomi. Den tilltagandeinternationaliseringen ökar kraven på att får konkurrenskraftigavillkor för företag och människor. Villkoren består i de olika ländernaskombinationer av skatter och välfärd, dvs inte bara skattenivån utan också vadmedborgarna får ut av skatterna. För den svenska politiken är naturligtvisskatte- och utgiftsnivåerna i övriga EU av särskilt stor betydelse. Regeringenförsöker komma runt det faktum att på nästan alla områden har dehögsta skatterna genom att veckla in sig i en jämförelse med andra länderssocialförsäkringssystem och skatteplikt på transfereringar. Detta är förvissointressant för den som är ute efter exakt jämförbara, rättvisande mått påstatistiska uppgifter. Men likafullt är det ett faktum att på områdeefter område toppar listan över skattesatser och detta summerar till ettskattetryck som klart överstiger det i andra länder i vår omgivning.I måste därför både skatte- och utgiftstrycket minska, liksomansträngningarna öka att se till att medborgarna får mer valuta förskattepengarna. Under innevarande mandatperiod ska skattetrycket klartunderstiga av BNP. Därefter ska både skatte- och utgiftstrycketfortsätta att minska.Tabell 4. respektive regeringens skattetryckProcent av BNPTabell 6: ( 2002 2003 2004 )Skatteinkomsternas storlek bestäms inte bara av skattesatser.Betydande energi måste läggas på att skapa ett skattesystemsom gynnar en växande och dynamisk ekonomi. I grunden ärdet nämligen detsamma som en ekonomi med växandeskattebaser. Med breda skattebaser kan gemensammaåtaganden finansieras med lägre beskattning.Den demografiska utvecklingen i kombination med internationaliseringeninnebär att vi står inför stora utmaningar. Hur födelsetal, medellivslängd ochfolkhälsa kommer att utvecklas framöver vet vi inte, men de faktorerna ärmycket avgörande för välfärdsutvecklingen. Så mycket är klart att dendemografiska utmaningen inte kan lösas med skattehöjningar.Internationalisering skulle i flera fall behöva mötas med skattesänkningar,men för ett parti med långtgående ambitioner på en god utbildning och vårdfinns naturligtvis restriktioner. Desto viktigare blir då att se till attmänniskorverkligen upplever att skattesystemet har en god utformning och att de fårvaluta för sina skattepengar genom kvalitet och valfrihet i de offentligtfinansierade verksamheterna.Skattepolitikens långsiktigainriktningEn inkomstskattereform genomförs vars huvudingredienserär sänkta marginalskatter för både låga och högre inkomstergenom slopad värnskatt, höjd brytpunkt, grundavdrag utanavtrappning, införande av ett förvärvsavdrag samt engenerell skatteminskning i form av skattereduktion.Dessa förändringar ska genomföras och därefter börvi gå vidare med ytterligare sänkta inkomstskatter i former som uppmuntrarökat arbetsutbud, utbildning och risktagande. Den statliga skattens nivåer ochomfattning ingår i ett sådant övervägande.Minskad beskattning och lägre marginaleffekter på lägre inkomster bidrartill att människor får möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och att detlönar sig bättre att arbeta. Dessa skattesänkningar måste utformas så attmarginaleffekter i lite högre inkomstlägen inte uppstår istället eller att debreda skattebaserna krymps. Skattereduktion och sänkta kommunalskatter ärdärför tekniker vi vill pröva främst.Barnfamiljernas marginaleffekter ska därutöver minskas genom generellabarnavdrag, växlat mot minskade bostadsbidrag och enhetliga barnomsorgs-taxor. Det ska löna sig att arbeta, även för småbarnsmammor. Därför börbarnavdraget vara generellt, taxor vara enhetliga och avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader införas.En stor socialförsäkringsreform ska genomföras med pensionsreformensom förebild, där såväl sjukförsäkring som arbetslöshetsförsäkring ingår.Dessa ska göras försäkringsmässiga och betalas med försäkringsavgifter somär avdragsgilla. Full avdragsrätt för pensionsavgiften återinförs.De delar av arbetsgivaravgiften som inte utgör försäkringsavgifter skasuccessivt avvecklas, vilket leder till sänkt skattebelastning på arbete. Ensänkning av arbetsgivaravgiften inleds . Mer avgränsat bör enkraftig skattereduktion på hushållsnära tjänster införas.För att uppmuntra expanderande tjänsteverksamhet i behöver bl.a.beskattningen av personaloptioner ses över.De mest skadliga kapitalskatterna är förmögenhetsskatten ochdubbelskatten på aktieutdelningar, där dessa successivt bör avskaffas inom denärmaste åren. Fastighetsskatten avskaffas och fastighetsbeskattningenutformas likvärdigt mellan boendeformer och mellan kapitalplaceringar, medbibehållen avdragsrätt för räntor. Detta innebär en kraftig sänkning avskatteuttaget. Intill en sådan reformering av systemet sker börtaxeringsvärdena fortsatt vara frysta.En sänkning av kapitalskattesatsen för avkastning och reavinster börframöver kombineras med det internationella arbetet mot illojalskattekonkurrens.Skatteharmonisering i form av gemensamma beslut om skattenivåeravvisas. Varje land, även inom EU, ska självt avgöra sin skattepolitik.Däremot kan systemen behöva anpassas till varandra för att underlätta handel,förbättra den inre marknaden och ytterligare riva gränser mellan människorna.Mervärdesskatten är ett sådant system där en gemensam hantering äreftersträvansvärd. bör också långsiktigt hamna på enmervärdesskattenivå som är närmare våra grannländers och som kan tillämpasmer generellt.Ekonomiska styrmedel är bra i miljöpolitiken. är därförförespråkare för att s.k. grön skatteväxling tillämpas. Under senare delen av90-talet har dock miljöskatterna höjts kraftigt, utan motsvarande sänkning avskatten på arbete. Den viktigaste gröna skattefrågan är - av miljöskäl - engemensam miniminivå för koldioxidbeskattning inom EU.Under de senaste åren har tillväxten varit god och både BNP och deoffentliga inkomsterna har ökat kraftigt. har denna situation vänt ochavmattningen är ett faktum. Hur långvarig och djup avmattningen blir är idetta skede inte möjligt att förutspå. Regeringen har försuttit möjligheten attiden riktigt goda tiden genomföra sådana strukturella reformer som skullerustat oss bättre för den tid då tillväxten inte är lika god.Vi anser att det är minst lika angeläget nu som tidigare att genomförastrukturellt riktiga skattesänkningar som förbättrar ekonomins funktionssättoch ökar arbetsutbud, företagande och risktagande och leder till att tillväxtenlångsiktigt blir bättre. Genom att begränsa utgifternas ökning kan en mycketstor del av de skattepolitiska målen nås vilket leder till minskadkonjunkturkänslighet. Vi prioriterar de skattesänkningar som vi är övertygadeom har mest gynnsam effekt på arbete och företagande.Skattepolitiken 2002-2004Det måste löna sig att arbeta ......Regeringen har tagit de två första stegen i sin egeninkomstskatteförändring, och förväntas ta det tredje steget2002, även om man inte kan bestämma sig för detta . Vitycker det är bra att man sänker inkomstskatterna men valt en form som inte tillräckligt tar itu med destrukturella problemen med marginalskatterna. Dessutominnebär förändringen att avdragsrätten förpensionsavgifterna successivt tas bort.För såväl egenavgiften som arbetsgivaravgiften gäller att skatt inte tas utpå avgiften när de erläggs utan att det är den framtida pensionen somskattebeläggs. Regeringens begränsning av denna avdragsrätt är i sak ett brottmot denna princip, och dessutom är det anmärkningsvärt att detta steg tasutan att samråd med partierna bakom pensionsreformen har skett.Folkpartiet anser att regeringens argumentation om "kompensation föregenavgifterna" är märklig. Vi tycker det är bra att vi fått ett system medsynliga försäkringsavgifter i stället för anonyma skatter. Det löntagarna ska"kompenseras" för är ju att skatterna är för höga. Det är bra medinkomstskattesänkningar. Metoden majoriteten valt är dock inte bra. Viåterför därför dessa och lägger ett annat förslag till en omfattande reform varshuvuddrag är följande:Vi föreslår att de grundläggande principerna skattereformåterupprättas, nämligen "hälften kvar", och att de allra flesta bara ska betalakommunalskatt. Vi vill koncentrera skatteförändringarna på de för tillväxt ochjobb mest skadliga inslagen, nämligen marginalskatterna. Genom avskaffadvärnskatt, höjd brytpunkt för statlig skatt och borttagande av den s k LO-puckeln, vill vi uppnå den grundläggande principen - att de flesta ska barabetala i skatt, och att de med höga inkomster ska betala 50 procentpå de högre inkomstdelarna. Marginaleffekterna minskas såväl genominkomstskattesänkningar som genom växling av inkomstprövat bostadsbidragmot generellt barnstöd.Brytpunkten bör höjas upp till gränsen för egenavgifterna(308 200) för att undvika att, som sker, personer sombetalar både statlig skatt och egenavgifter fårmarginaleffekter om ca 55 procent.Den s.k. LO-puckeln bör avskaffas. I inkomstlägen mellanca 150 000 och finns en marginaleffektgenom att grundavdraget avtrappas. Denna avtrappning börsuccessivt avskaffas vilket leder till enmarginalskattesänkning för betydande grupper.Den s.k. värnskatten avskaffas. Den är ett brott motskattereformen. Vår förändring sänker marginalskatten i de aktuella inkomstskikten.Förvärvsavdrag om av inkomsten införs, vilket sänkerskatten och gör det mera lönsamt att arbeta även vid lägreinkomster.En skattereduktion, lika för alla, ska införas för attgarantera att alla får del av en skattesänkning. Dennaskattereduktion bör till en början bör vara perperson. Denna tillfaller då även pensionärer.Försäkringsavgifterna till a-kassan blir avdragsgilla,avdragsrätten för pensionsavgiften återställs.FörsäkringsavgifterDetta paket innefattar den skattesänkning som motsvararökade kostnader för trafikförsäkringen samt de ökadeegenavgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. Dessaavgiftshöjningar ska motsvaras av lika storaskattesänkningar men medför att det blir tydligt för oss allavad vi betalar till försäkringen.I den stora socialförsäkringsreform som vi eftersträvar ingår attarbetslöshetsförsäkringen blir obligatorisk och att de försäkrade själva fårsvara för ungefär 1/3 av premien. Dagens frivilliga arbetslöshetsförsäkringbetalas enbart i mycket liten utsträckning av de försäkrade. Höjningen avpremien innebär därför en betydande avlastning för statskassan. För att denhöjda premien i sig inte skall leda till ökade kostnader för de försäkrade börde vanliga skatterna sänkas i motsvarande mån.Vi vill betona att man inte ska missbedöma effekterna av vare siginförandet av riktiga försäkringsavgifter eller de då möjligaskattesänkningarna genom att titta på dem var för sig! De måste ses i ettsammanhang, och vi genomför förändringarna för att skapa försäkringar somblir väl fungerande, robusta och bidrar till en bättre fungerandearbetsmarknad.Sänkt skatt för barnfamiljerFör att betona att barnstödet ska innebära att hänsyn ibeskattningen tas till den extra försörjningsbörda föräldrarhar, vill vi att utökningen av barnstödet sker i form avskattereduktion. Detta föreslås utgå med för2002 för att successivt öka till 2004, kombineratmed att den del av bostadsbidraget som i praktiken utgör ettrent inomstprövat barnbidrag trappas ned med först 50 ochsedan per barn och månad.