mot · GP02MJ466 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ466av m.fl. (mp)till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av övergång till ett jordbrukssystem utan konstgödsel och med metoder som motverkar kväveläckage. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att djurhållning med hög djurtäthet i läckagebenägna områden måste begränsas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ekonomiska styrmedel för att minska användningen av handelsgödsel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyddszoner utefter vattendrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att anlägga våtmarker i jordbrukslandskapet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stimulerande åtgärder för ekologiskt lantbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljöskatter på kväveutsläpp från kommunala reningsverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att möjliggöra en lokal och stegvis omställning till slutna närsaltskretslopp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till åtgärder i andra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot oljeutsläpp. Inledning Årtionden av handlingsplaner mot övergödningen av och närliggande havsområden har inte lett till någon förbättring, enligt en sammanställning från organisationen (), en samarbetsorganisation mellan sju särskilt påverkade regioner runt . Man har givit ut en rapport om situationen och skriver bland annat att tar emot lika mycket kväve som när de första larmen om bottendöd kom . Moderniseringen av jordbruket i ger nya stora tillskott av gödning, liksom bland andra danska bönders allt större svinproduktion. I rapporten uttalas fruktan för att de baltiska staterna tillsammans med och kan komma att späda på övergödningen till med mellan om jordbruket där blir lika intensivt som i och . Trots lagstiftning mot oljedumpning händer mycket lite. Löften från politiker att ta krafttag för att lösa problemet, som varit väl dokumenterat , har inte hjälpt. Programmet visade att av de mellan fyra- och femhundra oljeutsläpp som registreras i har inget enda lett till fällande dom. Inte ens i de fall då förövaren i princip har erkänt, genom att erbjuda sig att betala straffavgift, har brottet lett till åtal. Följden av utsläppen är bland annat att tiotusentals alfåglar drabbas av oljespill. Bottendöden breder ut sig Andra forskare varnar för att bottendöden breder ut sig och menar att situationen för är värre . Bottendöden har spridit sig till skärgården. av är helt livlös trots hjälpinsatser för . Bottenprover visar en havsbotten som liknar en kolsvart lervälling. De stinker som ruttnande ägg, vilket tyder på syrebrist och svavelvätebildning. Forskare och studenter vid geovetenskapliga institutionen vid har undersökt ett 50-tal områden . Såväl som uppvisar samma bild. Vilka ekologiska effekter detta kommer att ge vet man inte , men många av de djursamhällen som utgör föda för fisk är allvarligt skadade. Några bottenkryp finns . De främsta orsakerna till bottendöden är utsläppen av kväve och fosfor, som kommer främst från kommunala reningsverk, jordbruk, biltrafiken samt industrin. Gamla kända syndare alltså. Trots stora hjälpinsatser för att minska utsläppen märks ingen förbättring på Östersjöbotten. Forskarna menar att det måste till betydligt hårdare tag för att minska utsläppen än dagens regler. Och åtgärderna måste till nu för att om möjligt återställa skadorna . Giftiga algblomningar kommer larmrapporter om algblomningen av s k giftalger i , nu . Badförbud, medicinska råd till drabbade och uppmaningar att hålla barn och husdjur borta från stränderna tycks vara något vi får vänja oss vid. Algblomning i sig är inte onaturligt eller farligt. När förutsättningarna är de rätta tillväxer friflytande alger i sjöar och hav i snabb takt, vilket leder till s k blomning. I takt med att näringsämnena förbrukas avtar tillväxten och alger dör. En annan art, med andra krav på förutsättningar, kan ta över. Skillnaden mellan tidigare algblomningar och dagens är att massförekomster av giftproducerande alger blivit vanligare. I är det blågrönalger (egentligen cyanobakterier) som ställer till problem. De gör vattnet till en föga inbjudande algsoppa och kan producera gift som skadar djur och människor. Gifterna är extremt toxiska och kan jämföras med kobrans gift, curare eller stryknin. Vissa alger producerar ett nervgift som förlamar andningsmusklerna och orsakar kramp. Andra producerar gift som skadar levern. Otaliga förgiftningsfall har rapporterats från hela världen. Framför allt har sjöfåglar, kreatur, får och hundar drabbats, men också människor. Huvudorsaken till ökad blomning av giftalger är sannolikt de mänskliga aktiviteter som orsakar övergödning. Om vi inte vill vänja oss vid att giftalger tar över stora delar av våra vatten en eller , finns bara en långsiktig lösning. De mänskliga aktiviteter som orsakar obalanserna i havsmiljön måste förändras. I de fall orsakerna inte är helt klarlagda måste försiktighetsprincipen vara vägledande. Åtgärder mot övergödning Det är övergödningen som är grundorsaken till såväl de döda bottnarna som blomningarna av giftalger. Utsläpp av näringsämnena kväve och fosfor från jordbruk och kommunala avlopp är den viktigaste faktorn, tillsammans med kvävedioxid från förbränningsmotorer. Andra faktorer som kan gynna algtillväxt är klimatförändringar, försurning och utfiskning. För att minska utsläpp av kväve och fosfor krävs åtgärder främst inom jordbruket och i avloppssystemen. Enligt miljömålen ska kvävetillförseln till havet minska till 2010. Det är osäkert om det är tillräckligt för att nå det långsiktiga målet Ingen övergödning inom en generation. Störst potential för minskning av kväveutsläpp finns inom jordbrukssektorn. Det krävs ett jordbrukssystem utan konstgödsel. Jordbruket måste tänka om och i högre grad välja grödor som växer under större delen av året. Då tas näring upp även och vår, då läckaget är störst. Plöjning bör ske så nära sådd som möjligt, eftersom bearbetning av jorden ökar kväveläckage. En intensiv djurhållning med hög djurtäthet i läckagebenägna områden, t ex , måste begränsas. anser också att ekonomiska styrmedel behövs för att få ned användningen av handelsgödsel. Även om de största direkta läckagen kommer från konventionella djurgårdar med stora mängder stallgödsel, så är handelsgödseln indirekt ansvarig eftersom det är den vägen som nytillförseln av kväve till jordbrukssystemet kommer in. Djuren på de djurtäta konventionella gårdarna äter till stora delar foder som producerats med handelsgödsel på gårdar utan djur. Utan de rent kväve som tillförs åkrarna genom handelsgödsel, skulle det helt enkelt inte finnas tillräckligt mycket kväve i systemet för att läcka så mycket som . En rejäl höjning av miljöavgiften på handelsgödsel kombinerat med ett återföringssystem av pengar till lantbruket, bör prövas. Spridning av stallgödsel ska inte ske . Krav på skyddszoner utmed vattendrag bör skrivas in i skötsellagen för att fånga upp växtnäringsämnen. Stora mängder våtmarker som kvävefällor behöver anläggas och restaureras i jordbrukslandskapet. För det senare har vi fått gehör i miljömålspropositionen, som slår fast att 12 000 ha våtmarker ska anläggas till 2010, vilket torde vara en bra början. Stimulerande åtgärder för ekologiskt lantbruk kan också förbättra situationen genom en generellt sett god balans mellan djurhållning och växtodling, med lägre djurtäthet. Det finns också starkare ekonomiska incitament att hushålla med växtnäring, vilket motverkar utlakning. Vid ekologisk odling pumpas inte nytt kväve in i systemet utifrån. Det eventuella läckaget vid hantering och spridning av gödsel måste dock självklart bevakas på samma sätt som vid konventionell produktion. Alla ekonomiska stöd till jordbruket bör inriktas på att skapa ett ekologiskt långsiktigt hållbart jordbruk. Här krävs att regeringen driver på för förändringar inom EU. För att minska utsläppen från kommunala reningsverk bör ett system med miljöskatter på kväveutsläpp genomföras. Det är också viktigt att uppmuntra och möjliggöra en lokal och stegvis omställning till ett slutet närsaltkretslopp. Stöd till åtgärder i andra Österjöländer är också väsentligt. Åtgärder mot oljeutsläpp I propositionen 2000/01:139 Åtgärder mot förorening från fartyg föreslås en mängd åtgärder, bland annat förändringar av lagstiftning, för att stoppa illegala oljeutsläpp i haven runt . Bland annat ska ges polisiära befogenheter, vilket innebär att den kan gå ombord och utföra kontroller på misstänkta fartyg, vilket inte varit möjligt tidigare. Det blir också tydligare vem som har ansvaret för föroreningar från båten och utökade möjligheter att komma åt utländska fartyg som släpper ut föroreningar inom svensk ekonomisk zon. Propositionen är ett samarbete mellan regeringen, och . Vi inser att denna proposition är det bästa som går att åstadkomma och är nöjda med resultatet av förhandlingarna. gäller det bara att de åtgärder som vidtas får genomslag. Många svenska hamnar tar, enligt uppgift från ornitologiska förening, ut avgifter för omhändertagande av oljespill, trots att detta ska vara avgiftsfritt enligt Rek. 19/8 i HELCOM. Avgiftsfriheten ska gälla alla berörda hamnar i . Om så inte är fallet bidrar det sannolikt till att spillet lämnas på annan plats ute på öppet vatten. Om uppgifterna stämmer bör åtgärder vidtas så att efterlevnaden av regeln om avgiftsfrihet kontrolleras bättre. Det är också viktigt att utbyggnaden av anläggningar för omhändertagande går skyndsamt, såväl i som på andra sidan . Här kan det svenska biståndet vara av stor betydelse. Ett viktigt syfte med förändringarna i propositionen 2000/01:139 är att det ska bli enklare och mer tvingande att åtala de skyldiga till brott mot lagen om åtgärder mot förorening av fartyg. kommer att hålla ett vakande öga på utvecklingen och om nödvändigt lämna förslag till ytterligare åtgärder. Vår ambition är att miljömålet om att utsläpp av olja och kemikalier från fartyg ska vara försumbara , ska nås . Framtiden tar frågan om miljö på största allvar. Vi anser att rätten till ett rent hav måste gå före rätten att förorena. Vi tänker inte stillatigande stå och se på medan larmrapporterna staplas på hög. Våra barn och barnbarn har rätt till ett levande hav. () () () ()