ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02U206 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U206av ()Mänskliga rättigheter i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svenskt agerande för stärkande av de mänskliga rättigheterna i . Motivering sagt nås vi av rapporter om hur de mänskliga rättigheterna i kränks. Vissa uppgifter gör gällande att 100.000 falungongutövare häktats, 20.000 sänts till arbetsläger och hundratals torterats och avlidit i polishäkten. Oliktänkande och alla yttringar som inte sanktionerats av makten bekämpas med alla medel. Sådan är situationen i det land som skall arrangera de . och riksdag har på olika sätt visat sin avsky för det som sker i , men det krävs mer. Regeringen bör ta på sig ansvaret att internationellt verka för krav på oberoende undersökningar. Ta initiativ till internationella krav på frisläppande av falungongutövare och politiska fångar samt ställ som krav för svenskt deltagande i att de mänskliga rättigheterna efterlevs.
mot · GP02U213 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U213av och ()ställning i WHO Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att den bör verka för att skall kunna delta i arbetet i WHO som observatör. Motivering WHO grundades . dess har organisationen arbetat med de hälsoproblem en globaliserad värld medför. Smittosamma sjukdomar känner inga gränser. Därför är det nödvändigt att representanter från hela världen gemensamt löser dessa problem. När trädde in i FN uteslöts från WHO. är inte längre välkommen i kampen mot infektionssjukdomar. representanter får inte deltaga i några konferenser eller seminarier med WHO som huvudman. är t.o.m. uteslutet från WHO:s kontaktnät för katastrofsituationer. Det innebär i praktiken att landet kan nekas hjälp vid utbrott av epidemier o.dyl. Inte heller får man som den övriga världen ta del av den information som syftar till att förebygga sådana utbrott. förtjänar ett annat bemötande av världssamfundet. Det tog förbluffande att gå från auktoritärt styre till parlamentarisk demokrati. Den snabba men ändå relativt friktionsfria övergången till demokrati kan på många vis tjäna som förebild för andra länder som bör gå samma väg. antog en resolution vilken uppmanade och dess medlemsstater att stödja strävan efter representation i internationella samfund. har gjort sig förtjänt av ett bättre öde än att vara utestängt från viktiga internationella organ. Också världen i övrigt har nytta av att kunskaper och resurser kommer alla till del. Med tanke på det känsliga förhållandet till bör tills vidare få observatörsstatus inom WHO. bör arbeta för att detta blir möjligt. () ()
mot · GP02U217 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U217av ()Visum för personer från Förslag till Riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att EU:s inofficiella praxis gällande visumfrågor för vissa personer från ändras. Motivering Inom ramen för en ett-Kina-politik bör dialog, kontakter och samtal prägla och EU:s linje gentemot och . skall alltid driva värdet av demokrati och mänskliga rättigheter. Att stänga ute ledare både i kapacitet av politiker och som privatpersoner står i strid med en sådan linje. Det är en sak om inte officiella besök förekommer, en annan om privatpersoner utestängs. Ett exempel på detta gavs när det klargjordes att den dåvarande taiwanesiske vicepresidenten inte skulle beviljas inresa i detta trots att han ville komma som privatperson och föreläsare. Den danska regeringen nekade , president, visum för att besöka för att ta emot ett pris för sina insatser för öns demokratisering. motiverade sin inställning med att det finns en inofficiell EU-praxis innebärande att fem högsta befattningshavare inte skall beviljas visum. Om så är fallet måste den agera för att ändra denna EU-praxis. är en demokratiskt utsedd ledare, vald av folk. Det sänder en synnerligen underlig signal om EU inte accepterar besök av en sann demokrat, som representanter för diktaturen i hälsas välkomna. Det är en sak att officiella besök inte kan förekomma, men en annan att besök av privatpersoner hindras. bör verka för att dagens inofficiella EU-praxis gällande dessa visumfrågor ändras. Gotab, 2001 ()
mot · GP02U218 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U218av ()Funktionshindrades villkor i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de funktionshindrades villkor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de funktionshindrades situation i skall granskas i samband med dessa länders ansökningar om EU-medlemskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör bistå ansökarländerna med kunskap om föränd-ringsarbete angående de funktionshindrades villkor som måste till i . Motivering I är situationen för handikappade ofta katastrofal. Barn som är utvecklingsstörda och flerhandikappade skickas till institutioner, där de under miserabla förhållanden oftast tvingas leva hela livet. De förvaras där och får tillsyn av ett fåtal anställda. Det handlar endast om förvaring. Den fysiska miljön är oftast också så undermålig att vi har svårt att föreställa oss den. Förhållandena är sammanfattningsvis så dåliga att de strider mot de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna. Flera av dessa länder ansöker nu om medlemskap i . I samband med en sådan ansökan har EU möjlighet att uppmärksamma de funktionshindrades situation och granska situationen vid institutionerna. Detta är en möjlighet för de två miljoner funktionshindrade i dessa länder att få ett nytt och värdigt liv. I finns kunskap kring avveckling av institutioner för utvecklings-störda, och bör kunna dela med sig av sina erfarenheter så att förändringar kan ske i .
mot · GP02U221 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U221av ()WTO och förhandlingssituationen för fattiga länder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i högre grad bör stödja fattiga länder, såväl ekonomiskt som juridiskt, för att dessa skall kunna stärka sina förhandlingspo-sitioner inom WTO. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom olika internationella forum, såsom EU och , bör verka för att stöd syftande till att stärka fattiga länders för-handlingsposition inom WTO ges högre prioritet. Stöd till fattiga länder inom WTO Som liberal bejakar jag globaliseringen och det allt större utbyte som sker internationellt vad gäller personer, varor, tjänster och kapital. Globaliseringen har skapat, och skapar , väldiga möjligheter för ökat välstånd och en utveckling mot ökad frihet och demokrati över hela världen. lever dock hundratals miljoner människor i akut fattigdom och under svåra och oacceptabla levnadsvillkor. Situationen i flera av de fattigaste länderna i har försämrats. Detta faktum har förorsakat mycket debatt om globaliseringens påverkan på utvecklingen i världen. Ingenting tyder dock på att de fattiga i dessa länder skulle ha haft en bättre situation om deras hemländers handel varit mindre. En genomgång av dessa länder ger snarare bilden att det är brist på demokrati, brist på ekonomiska reformer och mark-nadsekonomi, brist på inhemsk prioritering av sociala reformer, brist på fungerande rättsväsende och brist på utbildning som gör att dessa länder sitter fast i ofrihet och fattigdom. Som frihandelsvän är jag dock kritisk till den ojämna balansen inom , , mellan rika och fattiga länder. Stora länder och resursstarka intressen har i alltför hög utsträckning kunnat sätta dagordningen för frihandelsrundorna. Detta har t.ex. resulterat i att handelshinder på jordbruks- och tekoprodukter kvarstår. Inom WTO pågår ständiga förhandlingar i en rad olika kommittéer och ar-betsgrupper. För att bedöma vad olika avtal innebär för det enskilda landets samhällsekonomi och lagstiftning krävs betydande resurser, både ekonomiska och juridiska. Detta är något som många fattiga länder saknar. De har helt enkelt svårt att följa med i förhandlingarna på ett rimligt sätt. Ofta upptäcker de inte förrän i efterhand vad de egentligen gått med på. bör i högre grad stödja fattiga länder, såväl ekonomiskt som juridiskt, för att dessa skall kunna stärka sina förhandlingspositioner inom WTO. Inom olika internationella fora, såsom EU och , bör vidare verka för att sådant stöd ges högre prioritet. Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GP02U232 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U232av ()Biståndet och dess finansiering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om framtida ekonomiska åtaganden angående biståndspolitiken samt finansieringen av biståndet i övrigt. Motivering IMF:s mjuka utlåning till de fattigaste medlemsländerna sker genom två olika åtgärder, PRGF-lån samt HIPC-initiativ. PRGF är ett låneprogram inriktat på tillväxt och minskning av fattigdomen i de aktuella länderna, där låntagarlandet i samråd med det civila samhället och representanter från IMF samt utarbetar en strategi för att minska fattigdomen. HIPC-initiativet avses mer ges som en gåva till mottagarlandet ifråga och användas till att minska utlandsskulden till hållbara nivåer. Vad gäller detta initiativ kan man inte ännu säga något om hur länderna använt stödet till att förbättra villkoren för de fattiga. ingick 94 länder, däribland , en principöverenskommelse om fortsatt finansiering av IMF:s mjuka utlåning. Det svenska åtagandet, som förutsattes kunna täckas av biståndsanslaget i statsbudgeten och av , har inte ännu uppfyllts. avser nu efter godkännande att bidra till att uppfylla andel av principöverenskommelsen via en räntefri deposition hos IMF med medel som tas från valutareserven. Jag anser att man måste gå en annan väg för att ge de fattiga länderna bättre möjligheter att bygga upp sin ekonomi på egna villkor och med egna förutsättningar och därmed minska fattigdomen och förbättra villkoren för de fattiga. Detta arbetar bättre för genom att verka för att minska de handelshinder som finns för de fattiga länderna gentemot den rikare världen och genom att verka för ökad öppenhet och transparens i de globala ekonomiska systemen. Detta gagnar de fattiga länderna bättre liksom skuldavskrivningar på redan givna lån. Fortsatt lånegivande och depositioner till de fattiga länderna på den rikare världens villkor kommer inte, enligt min uppfattning, att förbättra de fattigaste ländernas möjligheter att förbättra villkoren för sina fattiga. Det må gälla miljö, hälsa, sjukvård eller ekonomisk tillväxt. sker detta bättre genom att regeringen nu låter utarbeta en global strategi, där den ekonomiska tillväxten för det fattiga länderna främjas genom ökad öppenhet och att handelshinder i form av tullar och andra ekonomiska hinder för det arbetande tillväxtkapitalet minimeras och avskaffas och att framtida bistånd liksom skuldavskrivningar till de fattiga länderna i sin helhet finansieras via statsbudgeten utan att valutareserv tas i anspråk. Gotab, 2001 ()
mot · GP02U235 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U235av och ()till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att morden på assyrier/syrianer bör behandlas på en kommande förintelsekonferens. Motivering Assyrier/syrianer i har ett särskilt ansvar att i olika internationella forum verka för det assyriska/syrianska folkets medborgerliga rättigheter. Vårt land är tillsammans med flera andra europeiska stater en för många assyrier/syrianer. lever runt 60 000 assyrier/syrianer i . Många av dem är svenska medborgare, vars barn fötts och växer upp i vårt land. De som flytt bär med sig minnen av förföljelse och etnisk diskriminering och en stark känsla för de anhöriga, som fortfarande lever under svåra förhållanden i sina hemländer. Assyrier/syrianer är en folkgrupp med ursprung i landet runt och . Hemländerna för den kristna assyriska/syrianska folkgruppen är , , , och . bodde mer än 2 miljoner assyrier/syrianer i , särskilt i sydöstra . finns bara några tusen kvar. Den stora utrensningen skedde , som går under namnet Svärdets år, 19151919. Också efter har omfattande och dramatiska utrensningar och diskriminering skett. har den assyriska/syrianska gruppen i sydöstra minskat från cirka 150 000 personer till cirka 3 000. Den kvarvarande befolkningsspillran i är hårt trängd mellan den turkiska armén och olika kurdiska grupper. Många goda demokratier har gjort upp med sitt förflutna. Hos assyrier/syrianer finns en stark önskan om att det ska bringas klarhet i händelseförloppet under Svärdets år. Vi instämmer i vikten av att assyrier/syrianer får rätt till sin historia och möjlighet att göra upp med de händelser, som inträffade under det . Vi tror också att en sådan genomgång är värdefull för utveckling till en modern demokrati med full respekt för mänskliga rättigheter i alla delar av landet. Genom sitt initiativ till förintelsekonferenserna har den skapat ett värdefullt redskap för att bringa klarhet om tunga händelser i mänsklighetens historia. Det var därför med tillfredsställelse vi noterade att utrikesutskottet i yttrande över motioner uttryckt att frågan skulle kunna aktualiseras vid en kommande förintelsekonferens. Vi anser det vara av stort värde om nu gjorde ett tydligt uttalande om att vi önskar att så skall ske . () ()
mot · GP02U236 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U236av ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om våra relationer med . Motivering Det finns inte många länder i med ett demokratiskt system, som vi tycker är godtagbart. Det är viktigt att vi i alla lägen stöder de länder och de folk som är på väg i riktning mot demokratin. Varje mått och steg som kan vidtagas, även symboliska sådana, är av största vikt för saken och för att stödja dem som i respektive land arbetar för mänskliga rättigheter och demokrati. Det är därför olyckligt som signal till folket och till omgivande länder när lägger ner sin ambassad i . Det landet är det enda i arabområdet med öppen debatt, fria och obundna medier och med ett inom stora områden betydande inflytande för kvinnor. Rösträtten för män är allmän och med bara två rösters övervikt avslogs regeringsförslaget att detta skulle omfatta även kvinnorna. Mycket snart har de även den rätten. I östra finns egentligen bara ett land med ett fullt utvecklat demokratiskt system, , med ett föredömligt genomfört regeringsbyte bakom sig. Relationen mellan och är känslig, liksom känsligheten i relationer till omvärlden i denna fråga är stark. Inte desto mindre måste det vara vår uppgift att stödja och stärka alla demokratiska krafter. De som verkar i demokratisk anda måste behandlas positivt. har motioner lagts fram om att skall öka sina kontakter med , inte bara merkantilt utan även politiskt, så långt det är möjligt. En liten symbolisk gest skulle vara att låta representation i få en likvärdig status, t.ex. vad avser skattefrågor, som andra länder har beviljat dem i sina huvudstäder och som kan åtnjutas av svensk representation i .
mot · GP02U237 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U237av ()Mänskliga rättigheter i det internationella samarbetet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att i alla olika internationella samarbetssituationer väsentligt bör öka inslaget av krav på mänskliga rättigheter. Motivering skall få arrangera . De uttalade principerna för är positiva och måste upp och utvecklas. I arresteras falungonganhängare egentligen bara av den orsaken att falungong är en företeelse som inte kontrolleras av regeringen. I samband med de tragiska händelserna i har ett flertal länder med läpparnas bekännelse ställt upp bakom FN och i kampen mot terrorism. vet vi att i flera av dessa länder utbildas med tyst medgivande och förmodligen även stöd terrorister. och är sådana länder. Att tala om hyckleri i flera av dessa fall är inte att ta till överord. Enligt mitt förmenande har såväl som enskilt land som EU som statsunion agerat alltför svagt mot dessa länder med avseende på MR-krav. Vid de kontakter som vi får med olika länder med stora brister på MR-området måste tillfället alltid tas att ta med MR-frågorna. Tyst diplomati når inte de berörda folken, vänlighet och till intet förpliktande dialoger även de som kallats kritiska, som i fallet med uppfattas som svaghet av dessa auktoritära och diktatoriska staters ledare. Dessvärre är det den bilden som uppfattas också av ländernas befolkningar, som tappat såväl förtroende för väst som hoppet om den egna framtiden. Vi måste agera med kraft ensamma och i samverkan när människor stenas i och fängslas i och på eller slås ihjäl och plundras som i eller kränks till liv, egendom och värdighet som i . Ett pressmeddelande från räcker inte.
mot · GP02U239 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U239av och ()En ny Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning med mandat att granska säkerhetspolitiska agerande 19691989 på samma sätt som tiden granskats tidigare. Tillsätt ny Den så kallade gjorde ett viktigt arbete när den beskrev hur den under det värderade hotet mot landet och sökte säkra landets försvar i händelse av krig. Kommissionen hade uppdrag att beskriva situationen som den såg ut från slut , eller som resonemanget i direktiven gick, intill dess att den internationella nedrustningspolitiken fick sitt genomslag. gjorde på en rad punkter mycket betydelsefulla insatser. I perspektiv av den första värdefulla arbete ter det sig som värdefullt att även ge perioden 19691989 en lika omfattande och noggrann granskning. Förutsättningarna för en ny utredning bör vara lika goda som för den förra utredningen. Det innebär bl.a. följande: Utredningen bör vara en huvuduppgift för den/de som utses. I ingick tre erfarna professorer i historia och statskunskap som ledamöter. Utredningen måste ha ett starkt och tydligt mandat från regeringen. Tiden som utredningen har till sitt förfogande måste vara tillräcklig. Resurserna som utredningen har till sitt förfogande måste vara rimliga, t.ex. vad avser antalet ledamöter, experter och sakkunniga. Utredningen måste ges tillgång till allt relevant material och alla relevanta personer. Utredningens direktiv och förutsättningar måste ha ett brett stöd i . Den lösning som regeringen valt motsvarar tyvärr inte dessa krav. Därför kvarstår behovet av en . () ()
mot · GP02U240 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U240av ()Förbud mot sprängning av fjordklacken i svensk-norska gränsvattnet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förbud mot sprängning av fjordklacken i . Motivering , det svensk-norska gränsvattnet mellan och kommuner, är ett miljömässigt hårt prövat vatten. Efter många års påtryckningar från svensk sida, både lokala och nationella, vidtogs miljöförbättrande åtgärder på norska sidan som snabbt resulterade i ett renare . har det dock från norska sida, både från kommun och från norskt näringslivs sida, återigen visats intresse för på ett sätt som kan riskera nuvarande goda resultat eftersom man önskar spränga bort delar av den tröskel som finns i . Denna sprängning av tröskel anses krävas för att större tonnage skall kunna angöra hamn. har det norska , efter en egen utredning, föreslagit att delar av denna tröskel skall sprängas bort. Återigen har det skapats en stor oro kring miljön i gränsvattnet och konsekvenserna för det vatten som ständigt har haft en given plats hos både svenska och norska miljöministrar. Då osäkerheten är stor över vad som händer när både sprängningar och muddringar sker, förutom att en lägre tröskel kan påverka de strömmar och det sediment som ligger på fjordbotten, så borde försiktighetsprincipen vara gällande och ett förbud mot sprängning det mest självklara. och invånarna i är trötta på att ständigt se hur vatten vill användas till olika försök som på olika sätt påverkar den gemensamma svensk-norska miljön. Eftersom det är ett svensk-norskt gränsvatten så kommer svensk regering att bli delaktig i det eventuella beslut som kan bli aktuellt. Därför bör man från svensk sida ta beslut om att försiktighetsprincipen gäller i detta avseende, och ett förbud mot sprängning i är därmed den svenska ståndpunkten.
mot · GP02U242 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U242av m.fl. (v)Ratificering av tilläggsprotokoll till CEDAW Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ratificering av tilläggsprotokollet (the Optional Protocol) till konventionen om avskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor. Motivering Konventionen om avskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor, CEDAW, är en internationell människorättskonvention som antogs av 1979 och trädde i kraft . Den har ratificerats av 168 stater, däribland . Konventionen, som består av en preambel och 30 paragrafer, definierar vad som konstituerar diskriminering av kvinnor och lägger fast aktionskrav på staterna för att göra slut på sådan diskriminering. Konventionen kräver specifikt stopp för all diskriminering av kvinnor och flickor i det politiska och offentliga livet vad gäller nationalitet, utbildning, arbetsliv, hälso- och sjukvård, ekonomi, sport, kulturliv, äktenskap och familjeangelägenheter. Genom att acceptera konventionen förbinder sig staterna att vidta en rad åtgärder för att göra slut på allt slags diskriminering av kvinnor, som t.ex. att införa principen om jämställdhet mellan män och kvinnor i rättssystemet, avskaffa all diskriminerande lagstiftning och anta lämplig lagstiftning som förbjuder diskriminering av kvinnor, att upprätta domstolar eller andra offentliga institutioner för att säkerställa effektivt skydd mot diskriminering av kvinnor, att avskaffa allt slags diskriminering av kvinnor från enskilda, organisationer eller företag. öppnades ett tilläggsprotokoll ( the Optional Protocol) till konventionen för undertecknande. De stater som undertecknat och ratificerat protokollet godkänner en individuell klagorätt till den kommitté som övervakar konventionens tillämpning. En sådan individuell klagorätt, som accepterat beträffande exempelvis den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, mot tortyr och den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter, gör en konvention till ett betydligt mer levande och användbart redskap för att effektivt genomföra dess syften. undertecknade omgående tilläggsprotokollet, men har ännu inte ratificerat det. Detta var något som uppmärksammade när man detta år granskade 4:e och 5:e periodiska rapporter. Kommittén uppmanade den att ratificera tilläggsprotokollet. Uppmaningen borde upplevas som pinsam av den , som gör anspråk på att inneha en ledande position när det gäller att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Förklaringen till den uteblivna svenska ratificeringen kan väl inte vara att regeringen fruktar många, välgrundade individuella klagomål från diskriminerade kvinnor! Regeringen bör förelägga förslag om ratificering av tilläggsprotokollet. Detta bör ge regeringen till känna. () () () () () ()