ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T51 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T51av ()med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att beakta det enskilda vägnätets betydelse för utveckling och tillväxt i landets olika delar men främst i glesbygd. Motivering I regeringens proposition Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem sägs bl.a. att det övergripande målet att transportpolitiken skall säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet ska ligga fast även fortsättningsvis. Detta är bra och bör med kraft understrykas. För detta krävs det bl.a. att våra väg- och järnvägssystem är utbyggda och underhållna på ett tillfredsställande sätt. I propositionen föreslås långtgående satsningar på både befintliga och nytillkommande vägar och järnvägar, men det sägs inte något om det enskilda vägnätets betydelse för medborgarna och näringslivet. Propositionen innehåller inte heller några särskilda tillkommande medel för enskilda vägar. är ett bra exempel på hur t ex näringslivet men också fastboende skulle drabbas av stora problem, om inte det enskilda vägnätet fungerade på ett tillfredsställande sätt. Det gör det under förutsättning att tillräckliga ekonomiska resurser tillförs området. För att hålla igång exempelvis ett livskraftigt skogsbruk i norra , så behövs det bra och stabila vägar, både allmänna och enskilda. Den satsning som föreslås på det allmänna grusvägnätets upprustning och underhåll är mycket bra, men det är lika nödvändigt att klart slå fast behovet av insatser för det enskilda vägnätet. Dess funktion kan inte enbart göras beroende av om enskilda fastighetsägare och kommuner kan avsätta resurser för underhåll och byggande, utan här måste staten ta ett långtgående ansvar för att denna delen av infrastrukturen kan garanteras. Inom ramen för de satsningar som föreslås i den förutnämnda propositionen bör det vara möjligt att inrymma även det enskilda vägnätet. Dess betydelse för medborgarna och näringslivet kan och får inte underskattas i en långsiktig och hållbar utveckling som bl.a. ska garantera tillväxt i hela landet.
mot · GP02T52 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T52av och ()med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av i den takt och omfattning som förhandlats fram av kommunerna i E 20-gruppen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU:s TEN-karta och den nordiska triangeln bör kompletteras med E 20. Väg E 20 Regeringen har återigen skjutit viktiga infrastruktursatsningar till en alltmer oviss framtid. Det är tredje gången på mindre än som Socialdemokraterna talar om att ta igen eftersatt underhåll och satsa mera pengar. Trovärdigheten urholkas när man skjuter satsningarna framåt. har i vårt alternativ bland annat en rejäl satsning i närtid. mer än regeringen . En 10-årsplan för att ta igen eftersatt underhåll. 28 miljarder till bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion, och vi är öppna för alternativ finansiering (PPP) för att kunna göra nödvändiga satsningar tidigt i perioden. Detta möjliggör en utbyggnad av till en godtagbar standard i hela dess sträckning . Det är en nödvändig satsning av flera skäl: E 20 är viktigaste landtransportled mellan och Bergslagen/när det gäller gods och petroleumprodukter. Tillverknings-/underleverantörsindustrin är stor, vilket för godstrafiken spelar relativt större roll i än i andra regioner. Olycksfrekvensen är mycket hög. Flest i förhållande till antalet fordon . Orsaken är stor trafikmängd, mycket tung trafik, jordbruksmaskiner, stort antal korsningar, avsaknad av vägrenar, låg och ojämn standard. På sträckningen genom dog 7 personer . dog 10 personer. Flera stora strategiska företag som är mycket transportberoende och pendlingsberoende finns i området, t ex i och i . Trafikprognos : den tunga trafiken ökar och persontrafiken . Genomfart genom hindras av trafikplatser och trafikljus. Kommunerna utefter E 20 har i den s k E 20-gruppen förhandlat sig fram till en plan på olika etapputbyggnader och den ordning som dessa ska utföras i. För utvecklingen och för trafiksäkerheten i och i övriga E 20-beroende län är en snabb utbyggnad nödvändig och bör genomföras. Med tanke på E 20:s strategiska betydelse som transportled mellan och , dess betydelse för hamn och vidaretransporter till och bör arbeta för att EU:s TEN-karta och den nordiska triangeln kompletteras med E 20. () ()
mot · GP02T58 · 2001-10-26 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T58av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2001/02:34 Grundläggande kassaservice Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grundläggande kassaservice även skall kunna upphandlas i konkurrens. Motivering I propositionen föreslår regeringen att den grundläggande kassaservicen skall regleras i en särskild lag och inte som i postlagen. Ansvaret för servicen skall ligga hos enligt regeringens förslag. Det är att beklaga att denna proposition kommer först nu då avtalet mellan staten och Posten om kassaservicen löpte ut . har det rått en form av avtalslöst tillstånd på området. anser att det är av största vikt att det finns en kassaservice med hög kvalitet i hela landet så att medborgarna kan utföra sina betalningar och ta emot pengar. Vi delar däremot inte regeringens uppfattning att det är som ensamt skall ansvara för kassaservicen. Precis som ett antal remissinstanser, däribland , anser vi att tjänsterna kring den grundläggande kassaservicen borde upphandlas i konkurrens. Finns det aktörer på en ort som vill sköta kassaservicen ska de få kunna göra det på entreprenad, givetvis mot ersättning från staten. Upphandlingen måste genomföras på ett sådant sätt att den kvalitetsnivå som tillhandahålls av bl.a. inte försämras. Där det inte finns någon sådan aktör skall staten ansvara för kassaservicen, vilket innebär att även kommer att ha en stor roll när det gäller kassaservicen. Gotab, 2001 () () ()
mot · GP02T59 · 2001-10-29 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T59av m.fl. (v)med anledning av prop. 2001/02:23 Förlängd tid för statliga garantier för att återställa försäkringsskyddet för flygbranschen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett definitivt slutdatum för den statliga garantin till försäkringsbolag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten endast skall täcka en garanti , dock högst . Motivering beslutade , efter ett initiativ från trafikutskottet, betänkande 2001/02:TU5, att ge regeringen i uppdrag att ikläda staten ekonomiska förpliktelser i form av garantier till försäkringsbolag för att återställa försäkringsskyddet för företag inom flygbranschen. Beslutet var ett bemyndigande till regeringen om ovannämnda förpliktelser från . Vidare gavs regeringen i uppdrag att, i det fall en lösning på försäkringsfrågorna inte uppnåtts inom en månad, återkomma till och redovisa läget på försäkringsmarknaden samt lägga fram förslag till åtgärder för hur problemen skall kunna lösas långsiktigt. anser att beslutet i var ett riktigt beslut eftersom det vid tillfället inte fanns några marknadslösningar. Däremot var det bestämda uppfattning att en statlig garanti endast kan vara och enbart skall vara en temporär lösning och inte en lösning på . I proposition 2001/02:23 Förlängd tid för statliga garantier för att återställa försäkringsskyddet för flygbranschen återkommer regeringen med framställan om förlängning av bemyndigandet fram till och med . Orsaken till regeringens framställan om förlängning är att det endast finns marknadslösningar på försäkringsskydd . Det innebär att , med tidigare försäkringsskydd , inte kan teckna en försäkring likvärdig med den man haft tidigare. Den andra orsaken är enligt regeringen att det inte gått att lösa försäkringsskyddet för flygplatser och företag som tillhandahåller olika former av marktjänster. anser även nu att en fortsatt statlig garantiteckning inte är en långsiktig lösning, och en eventuell förlängning av bemyndigandet måste innehålla ett definitivt slutdatum, , för statens åtagande både vad avser flygbolag och andra företag inom flygbranschen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därefter måste frågan lösas mellan flygbranschens olika bolag och försäkringsbolagen. Bemyndigandet måste vidare innehålla, i likhet med tidigare beslut, att staten endast täcker en garanti och , eftersom det finns marknadslösningar . Staten skall också i fortsättningen debitera företagen en avgift för att täcka riskkostnader och administrativa kostnader. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () () () () () () () () ()
mot · GP02T6 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T6av m.fl. (m, kd, c, fp)med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om synnerligen angelägna investeringsobjekt för omedelbar start i län. Motivering I infrastrukturpropositionen avsätts för perioden 20022004 för att snabbt kunna komma igång med sådana åtgärder i infrastrukturen som inte har kunnat genomföras på grund av de senare årens neddragningar. Av dessa avser väginvesteringar och järnvägsinvesteringar. Såväl E 4 genom län som återstående enkelspårssträckor på Ostkustbanan genom län och är sådana högt prioriterade investeringar i gällande nationella planer som inte har kunnat genomföras främst på grund av brist på medel. I samtliga fall är planeringsläget sådant att objekten kan påbörjas med kort varsel. E 4 genom län är av synnerligen stort nationellt intresse, inte minst för kontakterna mellan och UppsalaStockholmsområdet. Det brukar sägas att denna väginvestering för t.ex. är högprioriterad med hänsyn till dess effekt för att minska restiden till huvudstadsområdet. Utbyggnaden av motorvägen är också viktig från trafiksäkerhetssynpunkt. Arbetsplanen för E 4 är fastställd. Det finns därför inga hinder för ett beslut om start av bygget. På Ostkustbanan genom län återstår några sträckor med enkelspår. Det är delarna CSvartbäckenGamla Uppsala och ÄlvkarlebyBomansberget. Dessa sträckor tenderar nu att bli allvarliga flaskhalsar i förbindelserna från och , och . Dessa flaskhalsar har redan hämmat tillväxten i södra och försvårar arbetskraftspendlingen mellan och . station är landets näst största station och trafiken beräknas fortsätta att öka kraftigt. En ombyggnad av stationen till ett modernt resecentrum är därför en mycket högt prioriterad åtgärd för transportsystemet inte bara i utan i hela . Resecentrum har planerats och enigheten mellan alla parter är stor. Det är sålunda mycket angeläget att samtliga dessa nationellt viktiga investeringsinsatser kan påbörjas . () () () ()
mot · GP02T62 · 2001-10-29 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T62av m.fl. (c)med anledning av prop. 2001/02:23 Förlängd tid för statliga garantier för att återställa försäkringsskyddet för flygbranschen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör driva på för att den uppkomna situationen skall lösas på försäkringsmarknaden mellan flygbolagen och försäkringsbolagen. Skapa en långsiktig lösning De statliga garantierna till flygbolagen blir alltmer tveksamma. När det första beslutet om statliga garantier fattades i rådde en mycket osäker situation för världens samlade flygindustri. Denna situation råder till en del fortfarande men har försäkringslösningar i allt större utsträckning kunnat få genomslag. Det går att teckna försäkringar på marknaden, vilket också många flygbolag världen över har gjort. Det förefaller som att en del länder utnyttjar den mycket olyckliga uppkomna situationen till att stödja flygbolag som redan innan terrorattackerna i hade en mycket kärv situation. Detta är naturligtvis ett agerande som får konsekvenser på marknaden och som i längden inte är hållbart. Det är något som också gör att statliga garantier till flygbolagen kommer i ett annat ljus. Det finns en risk för att de flygbolag som använder sig av marknaden för att skriva försäkringsavtal kommer att missgynnas visavi de flygbolag som får statliga garantier och när läget är stabilare tecknar försäkringar på marknaden. Så länge flertalet av EU-länderna har statliga garantier för sina flygbolag får det återverkningar för de svenska bolagen. Det är mot bakgrund av att marknaden riskerar att snedvridas som accepterar en ytterligare begränsad förlängning av de statliga garantierna. Det är nu mycket viktigt att på ett resolut sätt slår fast att den uppkomna situationen måste lösas inom marknadens ramar mellan flygbolagen och försäkringsbolagen. Den situation som uppstått är inte i längden hållbar utan måste få en långsiktig lösning. Situationen där flygbolag och försäkringsbolag tillsammans agerar gentemot myndigheterna för att slippa ta ansvar på marknaden är inte acceptabel. bör inom EU driva på för att den uppkomna situationen ska lösas mellan flygbolagen och försäkringsbolagen. Gotab, 2001 () () () () ()
mot · GP02T7 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T7av ()med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnaden av HånTöcksfors, KarlstadÖrebro. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om PPP-lösningar. Motivering Då infrastrukturpolitiken nu äntligen är presenterad så står mångas besvikelse kvar, ja, den är i många fall större än innan propositionen kom. Tillsammans med företagspolitiken är infrastrukturpolitiken grunden för det vi i kallar de välståndsbildande krafterna. Utan en fungerande infrastruktur kombinerad med ett gott företagsklimat kan inte välfärden och sysselsättningen tryggas. I diskussionen inför den nu presenterade propositionen om infrastruktur har det hävdats att stora pengar skall satsas på området. Detta kan ifrågasättas. De 319 miljarder som regeringen utlovade i regeringsförklaringen skall spridas ut . Slår man ut denna summa visar det sig att det inte handlar om några stora mängder pengar. är förslaget t.o.m. en sänkt ram för utgiftsområdet och då främst vad gäller väganslaget. Visserligen nämns det i finansplanen att två miljarder kan komma att lånas för satsningar , men det är ändå långt ifrån de högtidstal om mer pengar som företrädare för majoriteten hållit före förhandlingarna. Det är dessutom tvivelaktigt om att låna upp pengar går ihop med budgetprocessen. har alltid förordat PPP-lösningen eftersom den är ärligare och säkerställer vägstandarden. Vi tror inte att Riksgälden kommer att kontrollera vägstandarden så som ett PPP-företag är tvingat att göra. De som förlorar på regeringens svek är både den enskilde medborgaren samt landets alla företag som inte kan garanteras säkra och fungerande vägar året om. Speciellt gäller detta skogsindustrin i och . Tjälsäkringen måste starta omgående för att skogsindustrin ska överleva i och . Ett påtalat PPP-projekt är E 18 HånTöcksfors samt KarlstadÖrebro. Inte ett ord om denna viktiga huvudled genom landet står i infrastrukturpropositionen. Hög motorvägsstandard mellan de nordiska huvudstäderna måste ju vara ett mål. Då bör väl i detta skede den bedrövliga standard som gäller för E 18 åtgärdas. Vad gäller den korta sträckan HånTöcksfors så rör det sig om en investering om ca. Ett påbörjat vägbygge stoppades p.g.a. ett kulturfynd efter sträckningen. bygger E 18 från gränsen mot . Det är vår skyldighet att åtgärda HånTöcksfors på . Efter sträckan ligger också Håns tullstation ca. in i landet. Denna övergång från trafikeras av av den totala trafiken mellan och . Tullstationerna måste samordnas vid gränsövergången, tollsted. Detta ger minskade kostnader och större säkerhet.
mot · GP02U201 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U201av ()Europeiska unionen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU. Motivering Mot bakgrund av utvecklingen inom EU sedan blev medlem 1995, kan lätt konstateras att mycket av vad som i praktiken lovades inte uppfyllts. EU framstår, med all rätt, som en gigantisk byråkrati som lever sitt eget liv långt från huvuddelen av medborgarna i medlemsländerna. Detta har inneburit att EU av många medborgare inte uppfattas som deras organisation. I klartext uppfattas EU av många som en organisation bestående och ledd av politiker vars enda klara besked är kännedom om nästa sammanträde. Det finns många medlemsländer där misstänksamheten och oförståelsen inför EU verkar rotas allt djupare. Visst finns det, vilket bör nämnas, länder där EU-förståelsen är större. Dock kan på goda grunder misstänkas att den inställningen till stora delar beror på att länderna är nettobidragstagare. Under folkomröstningen betonades att EU i huvudsak skulle syssla med övergripande frågor. är det inte svårt att finna acceptans för påståendet att EU utvecklats i motsatt riktning. EU producerar mängder av detaljföreskrifter inom områden där de enskilda medlemsländernas kompetens är större. Vad som också är allvarligt är att EU verkar ha accepterat olika subventionssystem att tillämpas inom unionen. Detta pratade ingen om under folkomröstningen . Avslutningsvis skall påpekas att många, alltför många, numera uppfattar att EU-politiker och tjänstemän inte känner till medborgarnas vardag, vilka olika ekonomiska förmåner till nämnda kategorier vittnar om.
mot · GP02U202 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U202av ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att FN accepterar . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall verka för att WHO accepterar . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betraktar representationskontor i som likvärdigt övriga utländska beskickningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om dubbelbeskattningsavtal mellan och . har diplomatiskt erkännande av ett trettiotal länder. Dock är det långt kvar innan flertalet nationer har erkänt . är en ekonomiskt utvecklad stat med ett välfungerande näringsliv och demokratiskt statsskick. 1972 lyckades förmå FN:s medlemsländer att utesluta ur FN. Detta trots att är ett av de länder som grundade FN. bör verka för att FN åter accepterar som medlemsnation. Sjukdomar känner ej av gränser mellan olika nationer. Utvecklingen har dessutom medfört allt mer omfattande internationella kontakter och utbyte mellan jordens befolkning vilket i sin tur leder till risk för ökad smittspridning över stora geografiska områden. 1972, som tvingades lämna FN, tvingades att lämna WHO. har representanter inom hälso- och sjukvård varit uteslutna från att delta i WHO:s och dess institutioners verksamheter. Detta är mycket olyckligt eftersom därmed ej erhåller förstahandsinformation från WHO om utvecklingen inom hälso- och sjukvården. Ytterst drabbar detta befolkningen i som riskerar att erhålla hälso- och sjukvård efter äldre principer än befolkningen i länder vilka är medlemmar i . och har omfattande handelsutbyte såväl som andra kontakter inom kultur, forskning och utbildning. De omfattande kontakterna har gjort att har ett exportkontor i samt att å sin sida har ett representationskontor i . Det vore önskvärt att behandling av representation är densamma som för övriga länder inom EU, vilket bland annat omfattar en förändring avseende hanteringen av mervärdesskatt och punktskatt för representationens del. I syfte att underlätta för svenska företag med verksamhet i bör ett dubbelbeskattningsavtal tecknas. Eftersom redan har ett omfattande handelsutbyte med är detta en angelägen fråga.
mot · GP02U203 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U203av och ()Utökning av medlemskap i Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till utökning av medlemskap i i enlighet med vad i motionen anförs. Motivering sammanträden har berikats av nya grupper som inbjudits att delta vid rådets sessioner. Det gäller representanter från de baltiska staterna , och men även från delar av . Ett samarbetsavtal mellan och skrevs första gången och avtalet förnyades 1997. och Baltiska församlingens utskott har ett etablerat samarbete och förberedelserna liksom uppföljningen av dessa möten sker gemensamt mellan utskotten. representanter besöker regelbundet Baltiska församlingens sessioner och låter sig numera alltid representeras vid sessioner. är inte en geografisk eller politisk enhet, som en gång för alla är given. hörde till och de baltiska staterna var en del av tills . har delar av varit en del av . När vi till förra föreslog att de baltiska staterna skulle bli medlemmar i avslog denna begäran, bl.a. med hänvisning till att det inte förelåg någon formell ansökan eller annan viljeyttring från , och . Det motivet är inte längre aktuellt, eftersom representanter från dessa länder uttalade sig mycket positivt till ett medlemskap i vid i . Att man inte begär att få bli medlem säger man beror på att man först vill försäkra sig om att accepterar länderna som nya medlemmar i rådet. Man vill inte riskera ett nej som svar på en ansökan. Vi anser att 50-årsjubileet av 2002 skulle vara ett lämpligt tillfälle att inbjuda de baltiska länderna som nya medlemmar i rådet. Det skulle också ses som ett accepterande av dessa stater som fullvärdiga medlemmar i den nordiska gemenskapen. Vi föreslår således att antalet medlemmar i utökas med , och . () ()
mot · GP02U205 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U205av m.fl. (v)Uteblivet svenskt undertecknande av tilläggsprotokoll 12 till Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om undertecknande och ratificering av tilläggsprotokoll 12 till europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. Tilläggsprotokoll 12 Det nuvarande diskrimineringsförbudet i artikel 14 i om mänskliga rättigheter gäller endast rättigheter vilka omfattas av konventionen. För att eliminera denna allvarliga begränsning av skyddet för de mänskliga rättigheterna har ett tilläggsprotokoll 12 till konventionen förhandlats fram. Tilläggsprotokollet utsträcker diskrimineringsförbudet så att det omfattar åtnjutandet av alla rättigheter vilka är reglerade i lag. Detta är ett viktigt steg i arbetet för att förverkliga principen om alla människors lika värde. Tyvärr har varken undertecknat eller ratificerat protokollet. Regeringen har ifrågasatt om ett tilläggsprotokoll är rätt metod eftersom det tar innan hunnit utveckla en praxis. Detta är en mycket anmärkningsvärd hållning eftersom samma argument likaväl kan användas mot själva konventionen. Konventionen är även det ett levande instrument, med en praxis från domstolens sida som ständigt utvecklas beroende på samhällsförhållandenas förändringar. Det argumentet skulle även kunna anföras mot ny nationell lagstiftning över huvud taget. Det har också anförts från regeringen att det inte kan uteslutas att en stat kan komma att hållas ansvarig enligt protokollet på grund av vad som hänt i den enskildes förhållande till tredje man, t.ex. en hyresvärd eller restaurangägare. Men själva konventionen medför ju viss s.k. Drittwirkung, dvs. är tillämplig även mellan privata rättssubjekt. Saken har varit föremål för en relativt omfattande diskussion i den juridiska doktrinen. Frågan inställer sig om regeringen i själva verket har inlett en process för att distansera sig från denna fundamentala människorättskonvention. De argument som regeringen anfört mot tilläggsprotokollets form och innehåll saknar bärkraft, och det är synnerligen angeläget att omgående undertecknar protokollet och att det sedan skyndsamt föreläggs för ratificering. () () () () () () ()