mot · GO02Kr1 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr1av , Bo (m)med anledning av prop. 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-20051 SammanfattningFör Moderata samlingspartiet är det självklart att public service-uppdraget, eller statens uppdrag inom etermedierna, måste ändras i taktmed att det totala mediautbudet ökar.Det gamla public service-uppdraget handlade om att de statligt kon-trollerade radio- och TV-företagen via sina monopol skulle erbjuda ett brettutbud som tillfredsställde de flesta. är det offentligt finansierade utbudetiSveriges Television (SVT), (), och Utbildningsradion (UR)en mindre del av ett mycket större utbud på mediemarknaden. Public service-uppgiften kan därmed göras mer begränsad än . Den bör bara omfattasådana program som anses omistliga, och som marknaden inte eljesttillhandahåller. Public service-programmen skall komma alla till del. Demåste präglas av högsta kvalitet. En utgångspunkt bör vara att den publicservice-verksamhet som är motiverad bör produceras efter upphandling ellerpå entreprenad.Sändningen av public service-produktionen kan ske på flera sätt. Enmöjlighet är att den sker via andra radio- och TV-företag. Public service-ansvaret skulle på så sätt komma att utvecklas till ett stöd för visskvalitetsproduktion. Staten skulle inte behöva äga något sändningsbolag alls.En annan möjlighet är att sända public service-programmen i speciellakanaler. Det gör det tydligare vilka program staten stödjer. Jämfört meddagens SR och SVT får rena public service-kanaler en tydlig och målinriktadutformning.Med en sådan grundsyn kan hela eller delar av dagens SVT och SR säljas.En enig public service-beredning valde att föreslå att en parlamentariskutredning skulle fått i uppdrag att se över public service-begreppet och de trebolagens ägande, finansiering och organisation. Beredningen kunde dock inteenas om längden på den tillståndsperioden som skulle löpa underutredningstiden. Vårt krav var , men frågan lyftes ur beredningen, ochresultatet blir nu . Vi strävade efter att minska detaljregleringeneftersom det skadar företagens självständighet och det journalistiskaoberoendet. Då gensvaret för dessa synpunkter varit obefintligt lägger vi ettförslag för att tillgodose dessa behov.Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. beslutar om riktlinjer för programverksamheten under denkommande tillståndsperioden i enlighet med vad som i motionen anförs.2. beslutar om inriktningen på direktiv till kommande utredningom public service-verksamheten i enlighet med vad imotionen anförs.3. bemyndigar regeringen att privatiseraUtbildningsradion.4. beslutar att kommande tillståndsperiod skall vara tre år.5. beslutar om distribution av radio och TV i enlighet med vadsom anförs i motionen.6. beslutar om finansiering och system för medelstilldelning förSveriges Television och i enlighet med vad som anförs imotionen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hur programföretagen skall undvika osund konkurrens.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om distribution och teknikutveckling.9. avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1989:41) om TV-avgift.3 InledningModerata samlingspartiet vill skapa förutsättningar för mångfald påmediemarknaden. Många fristående medier ger konkurrens ochoberoende. Förutom att tittare, lyssnare och läsare får ett brett medieutbudatt välja inom gynnar mångfalden den kritiska granskningen av denpolitiska makten och andra maktcentrum i samhället. En fungerandekonkurrens mellan olika etermedier och ägarkonstellationer ger också TVoch radio större förutsättningar att bidra till vitaliteten i det svenskakulturlivet.Regeringens proposition om den s.k. public service-verksamheten handlarom sändningstillstånden för SVT, SR, och UR. Tillstånden löper ut och måsteförnyas, även om det handlar om ett provisorium i avvaktan på en utredningom de tre bolagens framtid.Delar av propositionen har föregåtts av ett beredningsarbete där samtligariksdagspartier deltagit, men frågor som rör bolagens ekonomi har av någonanledning undanhållits beredningen. Regeringen föreslår ändå -uppenbarligen efter överläggningar med samarbetspartierna - bland annat enhöjning av TV-licensen med . Regeringen föreslårdessutom alltför långa tillståndsperioder om fyra år.Vi moderater avvisar stora delar av propositionen.Skälen för detta är flera. Beredningsgruppen har aldrig haft någon möjlig-het att granska de för företagen avgörande framtidsfrågor som rätteligenborde ha lösts i samband med de nya sändningstillstånden.Enmansutredningen, som varit utgångspunkt för beredningsgruppens arbete,tycks aldrig ha haft någon annan ambition än att bevara gällande ordning.Och regeringens ambition förefaller ha varit densamma. Sådan har attitydenvarit då det enda som varit säkert har varit att utvecklingensprungit ifrån de statsägda radio- och televisionsbolagen.4 Förändrat medieutbudDen viktigaste förändringen på radio- och TV-området är det dramatisktökade utbudet. hade SVT monopol på TV i Sverigemed sina två kanaler, och . För radion gällde i praktikensamma förhållande med P1, P2 och P3. öppnadesatelliter och kabelnätsutbyggnad för konkurrens. är TV-utbudetmycket stort, framförallt via satellit och kabel. Tidningarnas TV-bilagorredovisar numera runt 90 kanaler. Utbudet av radio har inte utökat påsamma dramatiska sätt. har dock alltfler radiokanalertillkommit på Internet och når därmed långt utanför traditionellalandgränser.Övergången från analog till digital teknik innebär stora förändringar, ifråga om produktion, distribution och lagring. I takt med utbyggnaden avbredbandsnät kommer alltfler att kunna se TV via bredband. MedInternettekniken blir hundratals, kanske tusentals, kanaler tillgängliga för demsom har bra uppkopplingsmöjligheter.Övergången till digital teknik innebär att TV och datatjänster kan växaihop. Det blir möjligt att med behållning se TV på datorn respektive utnyttjaTV:n som pc. Med Internettekniken främjas framväxten av tillgängligaprogramarkiv hos kanalerna. Det innebär att människor själva kan välja vilkaprogram och tjänster man vill hämta hem från de olika kanalerna, när man villtitta på dem och om man vill se dem på datorskärmen eller i TV-rutan. Vadsom sker som en följd av teknikskifte och nya distributionsformer är enkraftig individualisering av tittandet. Utvecklingen går från "Prime Time" till". "Med ny teknik och nya distributionsformer förändras affärslogiken.Tidigare handlade det mest om vad som var tekniskt möjligt. handlar detmer om vad kunden vill ha och är beredd att betala för. Det förändrar ocksåpolitikens roll. Det digitala marknätet är ett tydligt exempel på hur politikenlätt förblindas av de tekniska möjligheterna i stället för att främja kundensvalmöjligheter. Innehållet blir viktigare än distributionsformen, och företagsom skapats för att fylla en specifik distributionsform, exempelvis SVT möterproblem. Nya och gamla aktörer på mediemarknaden går ihop, somexempelvis Time samgående med ändrar också mediernas kommersiella villkor. Med nyadistributionsformer och ny teknik ökar t.ex. intresset hos de annonserandeföretagen att själva äga relationen via kunden. Portalbyggande,produktplacering, relations- och lojalitetsbyggande blir nya nyckelbegrepp.5 Public service-uppdraget måste förändrasI svensk mediepolitik spelar begreppet public service numera samma rollsom neutralitetsbegreppet gjorde förr i utrikespolitiken. Alla förväntasvara positiva till public service utan att begreppet egentligen någonsindefinieras. får det syfta på svenska folkets tillgång till radio ochTV i allmänhet, ibland på program inom en viss genre, ibland på särskildaambitioner i fråga om kvalitet. Men oftast definieras public service somde program som sänds av programföretagen i den statliga radio- och TV-koncernen.För oss moderater är det självklart att public service-uppdraget, eller detsom rätteligen borde heta statens uppdrag inom etermedierna, måste ändrasnär utbudet, efterfrågan och konkurrensen med andra medier ändras. Nyteknik, nytt utbud och ändrade tittar- och lyssnarvanor hos publiken betyderatt vad som är public service under ett skede kanske är något helt annat i enannan tid.Det tidigare public service-uppdraget handlade om att ett statligt radio-och TV-monopol skulle erbjuda ett brett programutbud för att tillfredsställade flesta. står det offentligt finansierade utbudet i SVT, SR och UR för enliten del av utbudet på mediemarknaden. Nya frågor ställs som kräver nyasvar. Några av dessa formuleras, men inga svar ges i propositionen.Staten har av hävd kontrollerat radio- och TV-området. Motiven har varitav teknisk natur, men det har även funnits en ambition att styraprograminnehållet. Medan tekniken tidigare varit begränsande harutvecklingen gradvis lett fram till att det numera finns lika godaförutsättningar för mångfald och konkurrens inom etermedierna som inomområdet för tryckta medier. Det finns inte några tekniska skäl att bevara denoffentliga kontrollen. De moraliska skälen att styra programinnehållet haraldrig varit bärkraftiga.Det är nu dags att bryta upp från det gamla public service-tänkandet ochlåta det öppna samhällets grundläggande principer om mångfald ochoberoende gälla även mediernas område. Ett modernt public service-tänkande, där public service ses som ett komplement i stället för domine-rande, bör etableras.Också i med stort medieutbud finns det ett behov av att medoffentliga medel säkerställa tillgången på vissa typer av program.Utgångspunkterna för vilken programverksamhet som skall finansierasmed offentliga medel bör formuleras på följande sätt:- Offentlig finansiering skall bara användas för program och verksamhetersom kompletterar övrigt medieutbud, innehålls- och kvalitetsmässigt.- Public service-programmen skall komma alla till del.- Offentligt finansierade program måste präglas av högsta kvalitet.- De viktiga kulturinstitutionerna som har hög legitimitet inom dagensföretag skall bevaras, men i en ny form.6 Utgångspunkter för fortsatt utredningPropositionen, liksom tidigare en enig beredning, föreslår att arbetet medatt utveckla SVT och SR skall fortsätta i en parlamentarisk utredning somfår uppdraget att se över public service-begreppet och de tre bolagensägande, finansiering och organisation. Vi delar uppfattningen att det ärnödvändigt att göra en sådan stor översyn. Utgångspunkten förutredningen bör vara att medier skall stå fria från staten. Det är ocksåutgångspunkten för tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen. Bara på så sätt kan det fria och öppnasamhället värnas.Samma principer måste ligga till grund också för radion och televisionen.Det innebär att public service inte kan ses som någon allmänt inslag i medie-strukturen. Den kan endast motiveras om andra aktörer inte kan fullföljauppgifter som staten finner omistliga.Public service skall alltså ses som ett komplement till den fria medie-strukturen. Staten har att noga ange vilka uppgifter som skall ansesnödvändiga, även om de inte är kommersiellt bärkraftiga.Till sådana uppgifter kan höra mer omfattande kulturprogram, programför minoriteter, nyhetsrapportering i den mån delar av landet inte täcks avandra m.m. Det ligger i sakens natur att public service-uppdragetkontinuerligt måste prövas i ljuset av vad andra aktörer på mediemarknadenerbjuder.Värnandet av svenska språket är en huvuduppgift. Kärnuppdraget böräven omfatta en spegling av hela landet och dess kulturliv.Med detta synsätt blir public service-uppgiften mer begränsad än i dag.Den ställer inte krav på statliga företag av den typ och omfattning som gällerför dagens SR och SVT. Hela eller delar av dessa företag bör därför försäljas.Public service-programmen skall komma alla till del. De måste präglas avhögsta kvalitet. En utgångspunkt bör vara att den public service-verksamhetsom är motiverad bör produceras efter upphandling eller på entreprenad. Detöppnar möjlighet för många att medverka. Det reducerar också behovet avegna produktionsresurser ägda direkt eller indirekt av staten.Sändningen av public service-produktionen kan ske på flera sätt. Enmöjlighet är att den sker inom ramen för andra företags radio och TV-program. Ett sådant alternativ gör det möjligt att inordna public service-produktionen i ett mer mångfacetterat sammanhang, i annan radio och TV-verksamhet, men också i annat medieutbud. Det gör det också möjligt attsamfinansiera public service-programmen. Public service-ansvaret skulle påså sätt komma att utvecklas till ett stöd för viss kvalitetsproduktion. Statenskulle inte behöva äga något sändningsbolag alls.En annan möjlighet är att sända public service-programmen i speciellakanaler. Det gör det tydligare vilka program staten stödjer. Sådana kanalerfinns också i andra länder och har där kunnat utvecklas till godakvalitetskanaler. En nackdel kan vara att staten med detta alternativ sannoliktmåste finansiera en större del av produktionen på egen hand. Jämfört meddagens SR och SVT kan dock rena public service-kanaler ges en tydlig ochmålinriktad utformning.Nya organisationsformer måste skapas för bl.a. Radiosymfonikerna,Radioteatern och SVT Drama. En framtida public service-verksamhet börfinansieras med skattemedel. bör ge dessa riktlinjer för ett fortsattutredningsarbete regeringen till känna.7 Kommande tillståndsperiod7.1 Tillståndsperiodens längdRegeringens proposition om kommande tillståndsperiod för de trebolagen bygger på att en parlamentarisk utredning löser de viktigasteframtidsfrågorna.En enig beredning valde att föreslå att dess arbete skulle fortsätta i enparlamentarisk utredning som får uppdraget se över public service-begreppetoch de tre bolagens ägande, finansiering och organisation. Enighet har dockinte kunnat nås om den nu föreslagna tillståndsperiodens längd, dvs. större förändring skulle behöva för att beredas. Vårt krav var , menfrågan lyftes ur beredningen, och resultatet blir nu . Vi vidhållerkravetpå en treårig tillståndsperiod. Frågan om TV-avgift har inte varit uppe tillbehandling i beredningen. Vi moderater är bestämda motståndaretill en höjning.Vi beklagar att det nu blir en alltför med stora olösta, obesvaradefrågor. Vi hade dessutom från moderat håll hoppats på att det redan nu skullevara möjligt att minska detaljregleringen för att värna företagens ochjournalistikens oberoende. Det gäller allt från andelen produktion i distrikten,nyhetsredaktioner till utläggning och inköp av produktioner. Här harförståelsen från regeringen varit obefintlig och vi tvingas konstatera att detföreslås än mer detaljregler än tidigare, till skada för företagen ochoberoendet.Redan nu bör SVT och SR påbörja förändringsarbetet i riktning mothuvuduppgifterna. Detta måste ske inom ramarna för befintliga licensmedel.Denna utveckling bör vidare utredas i den aviserade utredningen.7.2 Riktlinjer för programverksamheten7.2.1 Mångsidigt programutbudDet kan inte försvaras att skatte- eller licenspengar används för att göraprogramproduktioner där syftet enbart är att konkurrera med andrakanaler. Företagsamhet i egen regi skall undvikas i det längsta. I ställetmåste public service-uppdraget koncentreras till att vara ett komplementtill övrigt medieutbud, såväl innehålls- som kvalitetsmässigt. Denaviserade parlamentariska utredningen bör lägga fram förslag med dennainriktning.Dagens SVT och SR innehåller en rad program som till sin karaktär likagärna skulle kunna höra hemma i de kommersiella kanalerna, som tillexempel "Expedition " och "Vinna eller försvinna". När dekommersiella kanalerna startar program som "Vem vill bli miljonär" tar detinte innan SVT startar konkurrenten "Vinna eller försvinna". Ettannat färskt exempel är hur program i SVT:stappning blev "Gör det själv". Det finns ingen anledning att sådana programfinansieras med offentliga medel. En koncentration av SVT:s och SR:sprogramutbud bör inledas redan under den kommande tillståndsperioden.Fokus skall vara program som inte har en naturlig hemvist i andra företagsutbud.Regeringens förslag till riktlinjer vad gäller mångsidigheten bör därförförändras i enlighet med detta.7.2.2 DetaljstyrningPolitisk detaljstyrning är något som hör alldeles särdeles illa hemma imediernas värld. Regeringens förslag är fyllt av en detaljreglering somskadar företagens självständighet och det journalistiska oberoendet.Detaljstyrning av utformningen av nyhetsverksamhet, respektive procent-andelar av produktion är grundläggande felaktigt. Företagen snärjs av ökadekrav på detaljreglering vilket hindrar nödvändig utveckling. Procentsatser,gällande andel allmänproduktion som skall produceras utanför ,dikterade från regering och riksdag, leder lätt till suboptimering avorganisation och produktion. Det viktiga är att programföretagen speglar helalandet, att människor från hela landet kan delta i programverksamheten ochatt speglingen sker med hög kvalitet. Det är tveksamt om det enda faktum attett debattprogram spelas in i en annan stad än gör att det speglarstörre delar av landet. Ofta flygs debattörer och andra programaktiva till ortenenbart för att närvara i själva inspelningsstudion. Det formella 55-procentskravet bör därför utgå. Riktlinjerna för mångfald i nyhetsutbud ochsamhällsbevakning respektive decentraliserad organisation bör därför ändras ienlighet med ovan anförda.7.2.3 Tillgänglighet för funktionshindradeAtt ta hänsyn till de funktionshindrades behov är en viktig del av detpublic service-uppdrag som vi moderater uppmärksammatriksdag och regering på. SVT har i detta hänseende inte fullt ut levt upptill sitt ansvar som en TV i allmänhetens tjänst. Det har gällt frågan om atten uppläst text-remsa skall erbjudas vid olika TV-program. Det är därförbeklagligt att regeringens förslag inte når längre än att programföretagenskall ha som mål att erbjuda textremsa. Vi menaratt det borde vara ett krav att uppläst textremsa skall erbjudas undertillståndstiden, inte bara en målsättning.7.3 Program för språkliga minoriteter7.3.1 ProduktionsstödEtt av de områden där public service har ett speciellt ansvar ärminoritetsspråk, vilket slogs fast redan av den borgerliga regeringen ibörjan av . "Inför nästa avtalsperiod bör gälla att de totala resurserna för dettaändamål minst bör vara oförändrade i jämförelse med vad som gäller underverksamheten 1992." Detta beslut upprepades i sändningstillståndet för1997-2000, men då med 1996 som hållpunkt. Trots detta har inte publicservice-uppdraget fullföljts på detta område. Det visar sig att invandrar- ochminoritetsspråken blir förbisedda genom att deras resurser går till andraområden, som inte är lika viktiga i public service-uppdraget.Av betänkande SOU 2000:55 framgår att programresurserna förinvandrar- och minoritetsspråk minskat kraftigt under de senaste fyra åren.Där uppges att den totala resursminskningen för finskan är elva miljonerkronor.För år 2000 har Sisuradions budget belastats med de direkta kostnadernaom . Den har även de indirekta kostnaderna isamband med DAB-nätens utbyggnad på sin lott, om drygt 35 miljonerkronor. Huvuddelen av finskans program sänds alltså i nät som inte har någramottagare, som Sisuradion måste betala utbyggnaden av dessa nät.Det är synnerligen tveksamt att utbyggnaden av DAB-radion skall belastabudgeten för minoritetsspråk i så hög omfattning.Public service-uppdraget har varit helt knutet till de treprogramföretagen . Det har lett till låsningar vad gällermöjligheter att göra program för andra distributionsformer. Det finns enligtvår uppfattning anledning att som en del i det statliga public service-uppdraget införa ett produktionsstöd till invandrarföreningar som villproducera nätradio, dvs. radiosändningar över Internet. Internet öppnarmöjligheten att kostnadseffektivt distribuera radio på en rad minoritetsspråk.På det sättet kan möjligheter erbjudas att skapa nyhetssändningar,aktualitetsprogram och de andra radioprogram som olika grupper finnerintressanta.7.3.2 Utomståendes medverkanRegeringen föreslår att utläggningar av produktioner för SVT inte får öka.Det framstår som direkt kontraproduktivt att ålägga företaget att intekunna välja den mest ändamålsenliga produktionsformen för att i ställethänvisa till minst dagens andel av egenproduktion. Den föreslagnabegränsningen skadar inte bara företagets möjlighet tillprogramproduktion på för företaget bästa sätt utan även tilltron tillföretagets oberoende. Begränsningen vad gäller utläggningar avproduktion bör därför utgå.8 Befria UtbildningsradionUtbildningsradion sänder inte i någon egen kanal utan producerarprogram som sedan sänds i någon av SVT:s eller SR:s kanaler.Ställningen som public service-företag ger företaget en osundkonkurrensfördel på den svenska utbildningsmarknaden och i förhållandetill de andra medieföretag som verkar inom detta område. Samtidigtinnebär UR:s ställning som public service-företag att licensmedel användsför verksamheter som andra medie- och utbildningsföretag bidrar med.För att öka mångfalden på detta område föreslår vi att UR privatiseras föratt ges ett nytt och breddat ägande. Det skulle ge utrymme för fler friståendeprogramföretag med utbildningsambitioner.9 Distribution9.1 TillgänglighetFör Moderata samlingspartiet handlar public service-begreppet om enkom-pletterande programverksamhet som når hela landet och därmedkommer alla till del. När programverksamheten finansieras med offentligamedel skall den göras allmänt tillgänglig. Det skall heller inte krävasnågon särskild avgift utöver erlagd TV-licens eller i framtidenskattefinansiering, för att kunna ta del av public service-utbudet. Det ärglädjande att detta vårt tidigare krav nu möter gehör också från övrigapartier så att programkortsavgiften för att kunna se SVT:s digitala kanaleravskaffas.Kravet på allmän tillgänglighet bör också innebära att kunna ta del avpublic serviceutbudet även om man väljer mottagning via satellit, underförutsättning att det inte är förenat med krav om särskild betalning. SVT bördärför åläggas att erbjuda satellitoperatörer, som t.ex. Canal digital ochViasatmöjlighet att kostnadsfritt distribuera SVT:s kanalutbud till svenska tittare.De särskilda digitala kanaler som startats framstår sommisslyckade pengaslukare. Det måste vara bättre att koncentrera resursernatill färre kvalitetsmässigt bra kanaler än att starta särskilda digitala kanalersom ett mycket litet antal tittare och lyssnare kan ta del av.9.2 Marksänd digital-TVDigital sändning av TV kommer att bli allt viktigare. SVT måste därförges möjlighet att vara med i den digitala utvecklingen. Regeringenslåsning vid marknätet riskerar dock att leda till dubblasändningskostnader för företaget utan att andelentittare i det digitala marknätet ökar nämnvärt. SVT borde inriktasig mot andra digitala plattformar som kabel, satellit och bredband.Regeringens satsning på marknätet för digital TV har blivit ett stortfiasko. Höga kostnader, få sålda dekodrar, få tittare, kraftiga förseningar ochorealistiska planer har gjort att de miljarder projektet kostat hittillsframstårsom bortkastade pengar. Resultatet visar också att det plan- ochkommandotänkande som präglat projektet och Kulturdepartementetsplanering passar sällsynt illa för nya medier. Det finns anledning att befaraattregeringens låsning vid marknätet tvingar in konsumenterna i dendistributionsform som har lägst kapacitet och sämst utrymme förinteraktivitet.Frågan om det digitala marknätet handlar emellertid inte bara ombortkastade miljarder och försök till politisk kontroll över TV. Det handlaräven om möjligheterna att bygga ut andra mobila tjänster. Frekvensutrymmeti etern är begränsat och det skall räcka till TV, radio, personradiotrafik,mobilteletjänster och radiobaserat bredband. Det gör det angeläget ochnödvändigt att utnyttja frekvenserna effektivt och till rätt saker. Digital TV imarknätet riskerar att låsa upp breda frekvensområden som annars kananvändas till mobila Internettjänster. , , har somansvarig myndighet också avrått från utbyggnad av det digitala marknätet justav denna anledning.