ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T385 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T385av och ()Gångtrafikanter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagfästa den vita käppen som trafikmärke. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa de nationella reglerna för övergångsställenas placering och utformning så att de blir säkra för synskadade. Motivering Oskyddade trafikanter är mest utsatta i trafiken. Särskilt utsatta är synskadade. Synskadade gångtrafikanter är beroende av att trafikmiljön underlättar orientering så att man i vet var man är. För synskadade hänger liv och död på att trafikregler efterlevs och att de tvingar seende trafikanter att ta hänsyn till dem som inte ser. En synskadad som måste korsa en gata eller väg där övergångsställe med ljudsignal saknas kan aldrig veta om korsande motortrafik tänker bromsa in och ge företräde. I trafikförordningen finns ingenting nämnt om den vita käppen. Lagfästs den vita käppen som trafikmärke, kommer den att bli ett starkare skydd för synskadade i trafiken. Det kommer också att innebära att kunskapen om den vita käppen vidmakthålls och förstärks genom trafikutbildningar på olika nivåer. Väg- och gatutrafikens regelverk behöver därför kompletteras med en regel som ger särskilt stöd för synskadade gångtrafikanter. Vi vill därför föreslå att den vita käppen i lag eller förordning ges status av trafiksignal att jämföra med polismans tecken. När någon vill korsa väg eller gata och tydligt visar sin vita käpp ska det innebära ett stopptecken som tvingar övriga trafikanter att stanna och ge företräde. Vi efterlyser också initiativ som stoppar den pågående försämringen av synskadades säkerhet i trafiken till följd av att övergångsställen dras in och ersätts av så kallade gångpassager, vilka är livsfarliga för synskadade. I stället krävs skärpta nationella regler för övergångsställens placering och utformning som gör dem säkra för synskadade. () ()
mot · GP02T387 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T387av m.fl. (c)Bilfärjelinje mellan och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av en bilfärjelinje mellan och . Komplement till turistnäringen En färjeförbindelse mellan och bör etableras. Behovet av färjeförbindelse är av utomordentligt stor betydelse för såväl som för hela län. Turistnäringen är den näst största näringsgrenen på näst jordbruket. Den betydelsefulla turistnäringen är ett bra underlag för en färjeförbindelse, och omvänt gagnar en sådan etablering näringen i området. En bilfärjeförbindelse till från skulle dessutom bli ett stort tillskott till turismutbudet och skulle i väsentlig grad bidra till ökat utbyte mellan länderna kring . I har stora och omfattande investeringar gjorts inom turismsektorn. har mellan en och två miljoner gästnätter per säsong. På norra vistas under högsäsong 200 000 turister. Dessa utgör en mycket stor marknad, som skulle kunna erbjudas att åka närmaste väg till en resa från t.ex. Grankullavik/. är ett av de mest intressanta tillväxtområdena i . Det är en region där samarbetet utvecklas alltmer. I centrum av denna region ligger , med goda förutsättningar för ökad tillväxt. En viktig förutsättning är goda kommunikationer. Färjeförbindelserna stärker dessa möjligheter såväl på som längs och . För ökad tillgänglighet, för mindre bilåkande och för ökad turism i berörd region är färjeförbindelser från till av mycket stort värde. En bilfärjelinje mellan och bör därför knytas till de traditionella Gotlandsförbindelserna för att öppna möjligheten till statligt engagemang. En färjeförbindelse mellan och skulle också kunna kombineras med en bilfärjelinje mellan och . Även regelsystemet bör ses över så att det underlättar möjligheterna för etablerande av bilfärjelinje. Vad som ovan sagts om etablering av en bilfärjelinje mellan och bör ges regeringen till känna. () () () ()
mot · GP02T388 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T388av och ()Etablering av bilfärjelinje mellan och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablering av en bilfärjelinje mellan och . En viktig kompletteringslinje En bilfärjelinje bör etableras mellan och . En sådan förbindelse skulle bli ett stort tillskott till turismutbudet och skulle i väsentlig grad bidra till ökat utbyte mellan länderna kring . I har stora och omfattande satsningar gjorts inom turismsektorn. Sträckan VästervikVisby är med bred marginal det kortaste avståndet mellan fastlandet och . Förutom att är en stor turistort finns där ett stort turistiskt omland med t.ex. värld i . En färjeförbindelse mellan och blir ett utmärkt komplement som förstärker näringen i en viktig region. färjeförbindelser hade mycket frekvent beläggning, vilket bevisar att behov finns. är ett av de mest intressanta tillväxtområdena i . Det är en region där samarbetet utvecklas alltmer. I centrum av denna region ligger , med goda förutsättningar för ökad tillväxt. En viktig förutsättning är goda kommunikationer. Färjeförbindelserna stärker dessa möjligheter såväl på som längs och . För ökad tillgänglighet, för mindre bilåkande och för ökad turism i berörd region är färjeförbindelser från till av mycket stort värde. har en färjelinje startat mellan och Ventspils i med framgång. En sommarförbindelse med från faller väl in i ett vidgat kommunikationsnät på . De två färjelinjerna kompletterar väl varandra med betydande synnergieffekter. Konkurrens kan mycket väl eftersträvas. är ett trafikområde där färjetrafik av olika typ kan prövas. Flera rederier kan och bör kunna upprätta och utöva trafik på olika sträckor inom området. Ett annat tillvägagångssätt som kan prövas är att knyta en färjelinje mellan och till de traditionella Gotlandsförbindelserna för att öppna möjligheten till statligt engagemang. En färjeförbindelse mellan och skulle också kunna kombineras med en bilfärjelinje mellan och . Även regelsystemet bör ses över så att det underlättar möjligheterna för etablerande av bilfärjelinje. Vad som ovan sagts om etablering av en bilfärjelinje VästervikVisby bör ges regeringen tillkänna. () ()
mot · GP02T389 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T389av och ()Kinnekullebanan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av satsningen på Kinnekullebanan. Motivering Kinnekullebanan är av strategisk betydelse för utvecklingen av norra delar och som en viktig del av järnvägssystemet i . Goda kommunikationer är av mycket stor betydelse för möjligheten till ett livskraftigt näringsliv. Vi har i regionen ett brett näringsliv med företag av skiftande karaktär, viktiga basnäringar, småföretagarkultur såväl som högteknologisk industri. Flera företag har sina huvudkontor, forsknings- och utvecklingsavdelningar i regionen. Att snabbt kunna nå universitets- och högskoleorter är viktigt för att kunna ge möjligheter till utbildning och kompetensutveckling. Alltfler har upptäckt bygden och det gynnsamma geografiska läget, mitt emellan våra storstadsregioner. Med en väl utbyggd infrastruktur för såväl godstrafik som persontrafik nås omvärlden med lätthet och verksamheter kan bedrivas i naturskön miljö. Kinnekullebanan kan med ganska små medel bli ett mycket bra komplement till det nationella stamnätet och som en del av järnvägssystemet i , genom att möjligheterna ges för att utveckla Kinnekulletåget norrut mot och samt mot . Staten borde se den potential som finns i Kinnekullebanan och också göra en offensiv satsning för att bidra till en ökad tillväxt i och en positiv resandeutveckling som också innebär ekonomiska fördelar för tågsystemet i sin helhet. () ()
mot · GP02T392 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T392av m.fl. (c)Utgiftsområde 22 Kommunikationer Förslag till riksdagsbeslut anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 36:1 : Administration 1 029 923 -55 000 36:2 Väghållning och statsbidrag 13 370 143 36:3 : Administration 740 490 -32 000 Summa för utgiftsområdet 24 468 615 Anslagsberäkning Goda kommunikationsmöjligheter är en grundförutsättning för att människor och företag ska kunna verka i hela landet. Utan en god infrastruktur förlamas utvecklingsmöjligheterna i landets regioner. Risken är uppenbar att investeringar och nyetableringar uteblir i områden med dåliga kommunikationer. För att människor och företag ska våga investera i alla delar av landet krävs att de vet att infrastrukturen garanteras och säkras på såväl kort som lång sikt. En väl utvecklad infrastruktur är en förutsättning för tillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärd. Anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag bör räknas upp med för att möjliggöra att det eftersläpande underhållet börjar tas igen samt för att ge utrymme till angelägna investeringar. Det finns möjligheter att minska anslagen för administration hos och . Anslagen 36:1 och 36:3 bör därför räknas ned. avser återkomma med förslag på hur infrastrukturen i ska utvecklas i samband med att regeringen lägger den, nu , försenade infrastrukturpropositionen på bord. () () () () ()
mot · GP02T394 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T394av m.fl. (v)Färdtjänsten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omorganisation av färdtjänsten för att öka tryggheten för dem som använder sig av den. Bakgrund råder stora problem inom färdtjänsten. Detta är ett av många exempel: Ett par varav den ena är rullstolsbunden beställde riksfärdtjänst för att bli hämtade från en plats utanför tätbebyggt område; de blev stående utan att någon transport kom. Lyckligtvis kom en person med mobiltelefon förbi och kunde hjälpa dem att ta reda på vad som hänt och se till att de kom hem. Det tog att få reda på vad som hänt. Beställningen av taxi hade fallit bort hos det företag som skulle köra och hämta dem. I stället för att bli hämtade , hämtades de . Vi vågar knappt tänka vad som kunde hänt om personen med mobiltelefon inte dykt upp. De personer som har färdtjänst är redan utsatta och har andra behov, och har därmed svårt att själva hävda sin rätt. Tryggheten och rättssäkerheten måste öka för de som använder färdtjänst. Färdtjänstens organisation måste ligga under offentlig regi, då den privata inte fungerar. Vår mening är att färdtjänsten bör omorganiseras för att öka tryggheten för dem som använder sig av den. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) ()
mot · GP02T395 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T395av och ()Subventionerade datorköp Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet för ungdomar att utnyttja möjligheten till subventionerade köp av hemdatorer. Motivering är det datortätaste landet i världen. Vi har sett det som en tillgång i konkurrensen med andra länder. Med vårt kunnande i användning av datorer är det möjligt att på ett framgångsrikt sätt skapa kvalificerade arbetstillfällen i landet. har för att ge extra fart åt denna utveckling gjort ett undantag i beskattningsreglerna. Anställda kan genom sin arbetsgivare hyra eller köpa en dator för oskattad lön. Denna möjlighet finns inte för studerande, då de i regel endast har sommarvikariat eller andra kortare anställningar. Ändå är det kanske just de allra bäst behöver en egen dator. Om viljan finns så går det säkert att finna regler som ger dessa ungdomar samma möjlighet till skatterabatt. En möjlighet skulle kunna vara att de får göra ett skatteavdrag motsvarande det som anställda får, men vid ett enda tillfälle. bör ge regeringen i uppdrag att återkomma till med förslag som tillgodoser vad som i motionen anförs om ungdomars möjligheter till subventionerade datorköp. () ()
mot · GP02T397 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T397av och ()Bussäkerhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om persontransport i buss på motorväg. Motivering När man åker bil finns det lag på att man måste ha säkerhetsbälte på sig. Så är inte fallet när man färdas i buss. Det är till och med så att man tvingas stå vid transporten oavsett hur fort det går, på grund av brist på sittplats. För skolbarn i skolskjutstransporter är denna brist på säkerhet vid färd mycket farlig och direkt olämplig. Vid färd i storstad där hastigheten är begränsad till max kan det vara acceptabelt att stå i en buss under en kortare färd, även om det säkerhetsmässigt inte är optimalt. Värre är det när bussarna färdas med maxhastigheten ; en kraftig inbromsning är tillräckligt för att stående ska tappa balansen och riskera skador. Med en allt större andel kollektiv pendling, i sig något positivt, ökar belastningen på kollektivtrafiken utan att företagen alltid väljer att öka kapaciteten i motsvarande grad. För luttrade pendlare är det ofta en lycka att komma med bussen, men det är ingen tvekan om att stående passagerare på bussar i motortrafikfart är en trafikfara. För skolbarn är det ytterst olämpligt och farligt att stå eller sitta på golvet i bussen under färd som många tvingas göra i sin färd till skolan. Därför bör ett förbud införas mot att transportera resenärer stående vid färd i högre hastigheter. () ()
mot · GP02T398 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T398av m.fl. (s)Begränsning av antalet CEMT-tillstånd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska antalet CEMT-tillstånd till en nivå som minimerar möjligheterna till utflaggning som den möjliggör en fortsatt effektiv transportverksamhet mellan östra och . Motivering Det uttalade syftet med CEMT (eller på engelska: ECMT, ) och CEMT-licenserna är att liberalisera och förenkla vägtransporter mellan olika europeiska länder. I detta syfte fördelar CEMT ett antal tillstånd att bedriva trafik inom CEMT-länderna, vilket i stort sett innebär hela . Varje tillstånd ger ett ospecificerat fordon tillstånd att köra gods i internationell trafik inom CEMT-området. Fordonets registreringsnummer är sålunda inte knutet till licensen. Det är alltså upp till berörd myndighet i den enskilda medlemsstaten att fördela licenserna bland de åkare som ansöker om dem så som de anser vara lämpligt. Den stat som utfärdar licensen ansvarar också för att de gemensamma kriterier som satts för licensen uppfylls av företaget som fått licensen. Tillståndet ger rätt att genomföra transport mellan två CEMT-länder och till transit genom CEMT-land vid transport mellan två CEMT-länder. har antalet tillstånd i ökat kraftigt. Det beror dels på att CEMT-tillstånden använts som ett medel att stimulera en miljöanpassning av fordonsparken i , dels på att de dessutom använts som ett ekonomiskt stödmedel. Detta i sin tur har lett till att den alltför stora mängden tillstånd utnyttjas som ett medel för legal social dumpning och utflaggning. Framför allt är det ett stort tyskt företag som gått i bräschen och genom att delvis flagga ut eller köpa in sig i östeuropeiska åkerier flytta sin verksamhetsort till ett låglöneland utanför Europeiska unionen, men ändå köra enbart inom unionen med arbetskraft från tredje land. bör därför arbeta för att minska antalet CEMT-tillstånd för att undvika de negativa effekterna som ovan beskrivits. () () ()
mot · GP02T399 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T399av m.fl. (s)till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet att skyndsamt förbereda en avveckling av flygverksamheten vid . Motivering har funnits . 1945 kom de första klagomålen om buller och miljöproblem från de kringboende.1968 sade i nej till trafik på med . däremot sade ja men gav regeringen bakläxa och stoppade trafiken med jetplan på . SAS flyttade sin jetdrivna inrikestrafik till medan Linjeflyg stannade på med sina propellerplan. står att läsa i : Tungt flyg kan tillåtas igen på det är inte uteslutet att SAS börjar trafikera om begränsningarna för tunga flygplan tas bort. Mycket tyder alltså på att antalet start- och landningar successivt kommer att öka, vilket i sin tur innebär att det blir svårare att hitta alternativ om man inte planerar för avveckling av och det är hög tid . Det är ett stort svek mot de boende i området att frågan ännu inte är löst. Olämpligheten med flygplatsens placering i ett tättbefolkat område mer eller mindre mitt i talar från säkerhetssynpunkt också sitt tydliga språk. överstiger bullernivån för de ca 25 000 stockholmare som bor i området maxnivån utomhus som är satt till . Att som flygplats är förhållandevis liten innebär inte att den verksamhet som sker på är betydelselös. behöver flyget men flygplats på är olämpligt, vilket konstaterades ! Kommunikationerna mellan och är dessutom undermåliga och klarar inte ens den trafiksituation som finns . Köerna är långa. Det tar dessutom ofta att åka med såväl kollektiva färdmedel som bil från till än det tar att åka med Express från till . och har undertecknat ett avtal beträffande som går ut , vilket måste innebära det definitiva slutdatumet för som flygplats. Det är nödvändigt att regeringen, före det datumet, ger om hur arbetet med frågan om en ersättningsflygplats ska se ut. Eftersom den framtida strukturen för flygverksamheten i är komplex är det nödvändigt att skyndsamt föra in frågan om ersättning i ett resonemang om hela regionens framtida utveckling. Utöver säkerhets- och miljöargument finns det andra skäl som talar för en skyndsam avveckling av . Eftersom marken ligger så centralt och mitt i redan bebyggt område vore det idealiskt för bostadsbebyggelse. Och att är i stort behov av mark för bostäder torde väl vara ett väl så viktigt argument. Bostadshus på f d , där också boende med eventuella fruktträd skulle kunna äta sina äpplen från trädgården utan rädsla, får inte bara bli en dröm utan också verklighet. () () ()
mot · GP02T4 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T4av och ()med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och dess förlängning till . Motivering är en viktig förutsättning för såväl näringslivets utveckling som för persontransporterna i . Upprustning av mellan och liksom dess sammankoppling med är därför nödvändiga för att ska utvecklas till ett effektivt gods- och snabbtågsstråk av likvärdig standard som det övriga stomjärnvägsnätet. ska vid färdigställande kunna klara sin trafikuppgift som länk mellan och Ostkustbanan på ett tillfredsställande sätt. Upprustningsåtgärderna ska vara utformade på ett sådant sätt att banan kan vidareutvecklas stegvis på ett rationellt, kostnadseffektivt och miljömässigt bra sätt. Det är av stor vikt att pengar avsätts för banan så att upprustningen kan ske enligt de ambitioner som finns. och kommuner tillsammans med och har gjort en utredning för att klarlägga utvecklingsmöjligheterna för person- och godstrafik längs samt dess betydelse för den regionala utvecklingen. Bakgrund till utredningen är dagens situation i och kommuner som bl.a. kännetecknas av svårigheter att klara näringslivets strukturomvandling. En grundläggande orsak till detta är de starkt begränsade marknadsområdena och arbetsmarknaderna i regionen. är tillgängligheten till högre utbildning begränsad. Utvecklad snabbtågstrafik är av avgörande betydelse för att utveckla marknadsområdena. Orterna längs väster om behöver i likhet med orterna längs den planerade kunna dra nytta av de möjligheter som snabbtågstrafik innebär. De trafikplaner som tagits fram för har inte beaktat det i tillräcklig omfattning. I rapporten i mellersta och södra , har de tre länsstyrelserna skisserat ett tågtrafikupplägg är färdigställd. Detta upplägg behöver utvecklas vidare för att uppfylla transportbehovet och minska de kollektiva restiderna i regionen. Förutom en upprustning av SundsvallNyland behövs också en förbindelse med inlandet i form av en sträckning NylandLångsele, i syfte att öka arbetspendlingen och marknadsområdena inom regionen. () ()
mot · GP02T400 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T400av och ()Rederistöd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ inom EU för att avreglera sjöfartsnäringen. Motivering Europeiska gemenskapen, numera EU, skapades för att sammanlänka länder. Genom att riva tullmurar ville man driva fram en integration av medlemsländernas ekonomier. Grunden i denna politik är ett avskaffande av subventioner, tullar och andra regler som hindrar varuflödet i . kan man se på många områden att detta genomförts på ett framgångsrikt sätt. Genom den inre marknaden kan företag i olika länder under likvärdiga förhållanden konkurrera med varandra, till medborgarnas gagn. Tyvärr finns det kvar subventioner inom vissa sektorer. Sjöfarten är en sådan sektor där länder, med EU:s välsignelse, har infört olika former av statligt stöd. Vi är starkt kritiska till att den inte aktivt har arbetat hårdare för att få bort stödet till sjöfartsnäringen inom EU. Det var ordförandeland i EU och regeringen gjorde inte något för att även denna sektor skall avregleras. I stället har regeringen valt att lägga en proposition om ett utökat sjöfartsstöd. Vi är starka motståndare till att ge statliga subventioner till olika näringar. Det skapar stela strukturer och hindrar att en sektor utvecklas på ett rationellt sätt. Subventioner, och olika former av statlig näringspolitik, hindrar det som marknaden kan göra på ett bättre sätt. som vi ställer oss starkt kritiska till bristen på agerande när det gäller ett avskaffande av nationellt rederistöd anser vi att det är ett verkligt problem att den svenska sjöfartsnäringen har en konkurrensnackdel i jämförelse med andra länder inom EU. Det är ett faktum att har de svenska rederierna kostnader som är högre än deras konkurrenter i andra länder har, på grund av dessa länders subventioner till sjöfarten. Länderna i vår närhet har eller planerar att införa olika former av stöd till sjöfart och rederier. Med nuvarande situation inom EU är det för stunden enda lösningen kan inte avvika från resten av länderna inom EU. Men vad regeringen borde göra är att ta initiativ inom EU för att dessa subventioner avskaffas och att medlemsstaternas sjöfartsnäringar får konkurrera på lika villkor. () ()
mot · GP02T401 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T401av och ()Säkerhet på bussar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om säkerheten ombord på bussar. Motivering Efter den tragiska bussolyckan i har kravet på säkerhetsbälten i bussar rests från många håll. Kravet kan vara berättigat men det ställer krav på hög kvalitet på bältesmekanismen. Säkerhetsbältena måste fungera oklanderligt om de skall komma att användas av passagerarna. De måste dessutom ha en låsmekanism som går att öppna snabbt om bussen måste utrymmas, till exempel på grund av brand. Skillnader måste givetvis göras på tätortstrafik och landsvägstrafik. Ett annat problem är just utrymningen av en buss. Antag att en buss vält på höger sida då är båda dörrarna blockerade. Då återstår fönstren på vänster sida som måste krossas med en pikhammare, som oftast inte finns i bussen eftersom den är stulen. Dessutom måste passagerarna klättra på sätena för att nå upp till fönstren som är bussens tak. Ett alternativ till detta vore att förse bussens tak med ett antal nödutgångar i form av takluckor. Dessa skall vara tillräckligt stora och lätta att öppna vid en nödsituation. Inom flygtrafiken har många flygbolag beslutat att låsa dörren till cockpit. I bussarna finns en liknade situation. Föraren sitter oftast helt oskyddad och en berusad eller desperat person kan utan problem ta tag i ratten och ställa till en katastrof. Det kan vara på sin plats att överväga om inte bussförarna skall sitta mer skyddade på sin förarplats. Det är angeläget att regeringen ger i uppdrag att utarbeta nya säkerhetsföreskrifter för busstrafik. () ()