mot · GP02MJ337 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ337av m.fl. (c)Politik för en miljödriven utveckling 1 Sammanfattning Den här motionen behandlar syn på hur miljöpolitiken ska utformas. Genom att nyttja en marknadsekonomi som verkar inom ramarna för vad naturen tål kan en miljödriven utveckling säkerställas. Inom ramen för den miljödrivna utvecklingen måste det civila samhället, stat och företag samarbeta för att nå en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Utöver syn på den miljödrivna utvecklingen och marknadsekonomin redovisas synen på det internationella miljösamarbetet, både på global nivå och EU-nivå. EU-medlemskapet måste nyttjas på ett offensivt sätt. Miniminivåer för miljöskatter och ökad överstatlighet på miljöområdet inom EU är viktigt för att kunna komma till rätta med gränsöverskridande miljöproblem. Motionen behandlar också bland annat funktionstänkande, ekoeffektivitet, klimatpolitik, miljösituationen i våra hav och deponiförbudet samt deponiskatten. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 1 2 Innehållsförteckning 2 3 Förslag till beslut 3 4 Inledning 6 5 Obehandlade yrkanden 6 6 Miljömålen 7 7 Miljödriven utveckling 7 7.1 Det civila samhällets betydelse för miljödriven utveckling 8 7.1.1 Ideella organisationer 8 7.1.2 Gör forskningen lättillgänglig 9 8 Marknadsekonomi som grund för hållbar utveckling 9 8.1 Ekonomiska styrmedel 10 8.1.1 Periodiseringsfond för miljösatsningar 10 8.1.2 Principer för ett nytt system med energiskatter 11 8.1.3 Grön skatteväxling 11 9 Nya generationer människor 12 9.1 Barn och miljö 13 10 Funktionstänkande och ekoeffektivitet 13 11 Klimatpolitik 14 11.1 Klimatpolitiska program (KLIMP) 15 11.2 Handel med utsläppsrättigheter 16 11.3 Grönt transportsystem 16 12 Internationellt samarbete 18 12.1 Världstoppmötet i 18 12.2 18 12.3 Ozonskiktets uttunning 19 13 Använd EU i miljöarbetet 19 13.1 Miniminivåer för miljöskatter 20 13.2 Miljöpröva EU:s ekonomi 21 13.3 Utvidgningen viktig för miljön 21 14 Klyvningen av landet ett miljöproblem 21 15 Deponiförbudet 22 16 Våra hav 23 16.1 Oljeutsläpp och annan dumpning till havs 23 16.2 Övervakning 23 16.3 Tillståndet i 24 17 De lokala investeringsprogrammen (LIP) 25 18 Biologisk mångfald 25 18.1 Samråd 26 19 Fosfor en kritisk resurs 27 20 Retursystemen 28 21 Motioner under föregående riksdagsår 28 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tillsammans med de svenska miljöteknikföretagen behöver lägga fast en strategi för ökad miljöteknikexport.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att stärka det civila samhället för att nå hållbar utveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppräkning av anslag till ideella organisationer verksamma inom natur- och kulturmiljöområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att intensifiera arbetet med att minska gapet mellan miljöforskningen och det civila samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att öka avsättningarna till periodiseringsfonder för att kunna göra miljöinvesteringar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principer för ett nytt system med energiskatter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en grön skatteväxling måste utformas så att handel med utsläppsrättigheter underlättas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tydligare barnperspektiv i miljöarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att miljöpolitiken måste formas med funktionstänkandet som en av grundpelarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samhället måste uppmuntra arbetet med faktortänkandet genom att forma de ekonomiska systemen så att tärande på ändliga resurser och utsläpp inte lönar sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte låsa fast de klimatpolitiska programmen med krav på att generera arbetstillfällen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handel med utsläppsrättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta fram ett tioårsprogram för att halvera användningen av fossila bränslen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ställa krav på samtliga större försäljningsställen att tillhandahålla biodrivmedel.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör sätta som mål att skall av de nyförsålda fordonen vara nollemissionsfordon.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen måste arbeta integrerat och trycka på andra länder att uppfylla sina löften från Riokonferensen.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en snabbutredning för att se på vilka sätt kan ta initiativet då det gäller klimatneutral och klimatpositiv export.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att måste vara pådrivande för fortsatt internationellt samarbete kring frågor som rör ozonskiktets bevarande.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall vara en offensiv kraft på miljöområdet inom EU.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU bör lyfta fram frågan om ökat funktionstänkande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad överstatlighet på miljöområdet inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en balanserad tillväxt i hela landet är en förutsättning för att kunna skapa ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart samhälle. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slå fast att dispenser från deponiförbudet inte kommer att beviljas om kommunerna inte påbörjat arbetet med lösningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en höjning av deponiskatten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör utredas om ett system liknande NOx-avgiften kan införas ovanpå deponiskatten.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa de straffrättsliga sanktionerna för miljöbrott till havs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna till att utöka Tullens befogenheter för att på så sätt kunna förebygga miljöbrott till havs.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att intensifiera samarbetet kring för att förbättra miljön i Östersjön.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att helt avsluta de lokala investeringsprogrammen.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatoriska samråd mellan myndigheter och markägare vid inventering av markområden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ta initiativ till en internationell fosforkonvention för att uppmärksamma fosfor som en kritisk resurs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ta initiativ till att EU utarbetar en grönbok om fosforhushållning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krafttag mot de som olagligt importerar PET-flaskor och aluminiumburkar. 1.Yrkandena 1, 1315, 17 hänvisade till NU. 2.Yrkandena 57, 24, 25, 27 hänvisade till SkU. 3.Yrkandena 16, 18, 19, 28 hänvisade till KU. 4.Yrkande 29 hänvisat till BoU. 4 Inledning Ett tungt ansvar vilar på nu levande generationers axlar. Det är inte acceptabelt att kommande generationer ska drabbas negativt av att tidigare generationer levt över sina tillgångar, både de miljömässiga och ekonomiska. Att kommande generationers levnadsutrymme krymps och hotas på grund av att nuvarande och tidigare generationer agerat oansvarigt är inte acceptabelt. De nordamerikanska indianerna brukar säga att man alltid ska tänka sju generationer framåt i sina beslut. Det är en klok ledstjärna. Den miljöskuld som finns måste elimineras. Miljöproblemen har ändrat karaktär, från att ha varit lokala och väl synliga till att vara svårdefinierade och svårare att härleda. De är inte längre bara lokala företeelser utan globala. Att möta detta är en mäktig utmaning. Den miljöskuld som vi riskerar att lämna efter oss kan allvarligt inverka på kommande generationers möjligheter att påverka sin vardag. accepterar inte att människors livskvalitet och möjlighet till självbestämmande undergrävs av en ohållbar utveckling. Vi står i inledningen av ett nytt årtusende. Det känns naturligt att tänka nytt. Att tänka på kommande generationer måste alltid vara en ledstjärna. ska gå före, tänka långsiktigt och vara ett föredöme på miljöområdet. Under nästan var miljöpolitiken fokuserad på att lösa problem; miljöpolitiken var reaktiv. Vad som behövs nu är en proaktiv och decentraliserad politik som ger möjligheter för individer och företag att medverka och ta sitt ansvar. har en ambition om att utveckla ett kretsloppssamhälle. vill vidga miljöpolitikens perspektiv, ge den en global utgångspunkt och fokusera på möjligheterna i det nya tusentalet. Det skapar möjligheter för nya generationer av människor, företag och ledare att verka i en miljödriven utveckling. Det är rätt väg mot ett uthålligt samhälle. 5 Obehandlade yrkanden Ett flertal yrkanden med anledning av miljömotion från allmänna motionstiden har ännu inte behandlats av . Mot bakgrund av det avstår vi från att upprepa dem. De icke-behandlade yrkandena handlar bland annat om miljöarbete inom EU, genteknik, biologisk mångfald och tryggad vattenförsörjning. Hela motionen (2000/01:MJ711) finns att läsa på: ${BASE}=MOTARKIV0001&${THWIDS}=20.57]10015785571193&${HTML}=MOT_DOK&${THWURLSAVE}=57]10015785571193 6 Miljömålen presenterade regeringen propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130). har ännu inte behandlat propositionen varför vi i detta läge avstår från att lägga nya yrkanden som direkt berör delmålen. motion (2000/01:MJ46) finns att läsa på: ${BASE}=MOTARKIV0001&${THWIDS}=0.12]10015296121193&${HTML}=MOT_DOK&${THWURLSAVE}=12]10015296121193 var på ett flertal punkter kritiskt till regeringens proposition. Det behövs en helhetssyn för att nå en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling. Regeringens förslag leder inte till denna nödvändiga helhetssyn. 7 Miljödriven utveckling Den miljödrivna utvecklingen där företag, det civila samhället och staten gemensamt tar ansvar för utvecklingen inrymmer en mycket stor kraft och potential. Den miljödrivna utvecklingen kommer att bli en drivkraft för ekonomisk tillväxt, industriell och mänsklig utveckling och ge ett klimat för företagande och innovationer. En miljödriven utveckling är bra för våra barn. Ett miljöanpassat näringsliv är en viktig förutsättning för att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle. Den miljödrivna utvecklingen inrymmer en enorm potential, både för miljön och den ekonomiska tillväxten. Denna potential måste tas tillvara. Exempelvis beräknas den internationella marknaden för miljöteknik uppgå till . Tillväxttakten för denna marknad ligger på . En internationalisering av det miljöanpassade näringslivet kan leda till ökad försäljning av svenska tjänster och produkter med hög miljöprestanda. Det ger den tillväxt i ekonomin som behöver för att kunna uppnå en uthållig välfärd. Utöver detta ska läggas utvecklingen inom andra sektorer där företagen hittar smarta miljölösningar som minskar resursuttaget. Sammantaget ger detta resurser till skola, vård och omsorg. Svenska miljöteknikföretag har genom bland annat miljölagstiftning och kundkrav haft ett försprång gentemot sina utländska konkurrenter. Detta försprång är i stort sett inhämtat av många andra länder. är nettoimportör av renodlad miljöteknik. Den historiska chansen att vara först och därmed kunna exploatera en ny marknad har gått förlorad. Vad som är gjort är dock gjort och gäller det att verkligen skapa möjligheter för svenska miljöteknikföretag att kunna konkurrera internationellt. För att råda bot på detta behöver regeringen tillsammans med de svenska miljöteknikföretagen lägga fast en strategi för ökad miljöteknikexport. Genom att stimulera nätverksbildning mellan små och stora miljödrivna företag, myndigheter, högskolor och universitet, bransch- och miljöorganisationer kan nätverk utvecklas och kompetenser komplimenteras vilket i sin tur ger möjligheter att agera på såväl hemma- som utlandsmarknaden. Vad som anförs om att regeringen tillsammans med de svenska miljöteknikföretagen behöver lägga fast en strategi för ökad miljöteknikexport bör ges regeringen till känna. Även om världsmarknaden för miljöteknik är omfattande är det i internationaliseringen av de miljödrivna företagen som den stora utmaningen och potentialen ligger. finns inom alla branscher och ofta inom en annan verksamhet än miljö. Dessa företag hanterar miljöfrågorna som strategiska frågor, väl förankrade i ledningen. Miljöfrågor prioriteras i varje val i företaget. Miljöarbetet är decentraliserat, proaktivt och förebyggande. Kundkrav driver utvecklingen. Företagen tillhandahåller produkter, funktioner och tjänster med hög miljöprestanda. 7.1 Det civila samhällets betydelse för miljödriven utveckling Utan ett starkt civilt samhälle blir det svårt att nå en långsiktigt hållbar ekologisk, ekonomisk och social utveckling. I slutändan är det så att miljödriven utveckling och andra miljöåtgärder aldrig kan kommenderas fram av statliga pekpinnar eller enbart genom företagens agerande. Ett starkt civilt samhälle med upplysta människor som utövar sin konsumentmakt och sina demokratiska möjligheter att påverka är en av de viktigaste drivkrafterna för att ställa om samhället. Mot bakgrund av detta är det viktigt att stärka det civila samhället. Vad som anförs om vikten av att stärka det civila samhället för att nå hållbar utveckling bör ges regeringen till känna. 7.1.1 Ideella organisationer Ett led i att stärka det civila samhället är att ha starka organisationer. Organisationer som och är antagligen de som har den bästa bevakningen av bevarandet av den biologiska mångfalden i kulturlandskapet. Även studieförbund och fiskevårdsföreningar spelar på många platser en stor roll i det ideella arbetet. Dessa organisationer studerar och följer vaksamt hoten mot naturen, förmedlar och medverkar i opinionsbildningen, uppmuntrar till vård av byggnader och miljöer i såväl landsbygden som i stads- och tätortsmiljöer. I många fall bidrar organisationerna till skötsel och varsam förnyelse av dessa miljöer. Organisationernas verksamhet söker påverka utvecklingen på miljöområdet i positiv riktning. Ska vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för ekologiskt hållbar utveckling är det nödvändigt att ta tillvara de goda krafter som finns i redan verksamma organisationer. Det är dyrt för landet att låta bli. Ersättningen till de ideella krafterna är blygsamma jämfört med vad tjänstemän och konsulter kostar. Anslagen till de ideella organisationer som är verksamma inom natur- och kulturmiljöområdet bör räknas upp. I vår budgetmotion anslår medel för detta. Vad som ovan anförs om uppräkning av anslag till ideella organisationer verksamma inom natur- och kulturmiljöområdet bör ges regeringen till känna. 7.1.2 Gör forskningen lättillgänglig Forskningen är central för att man skall få kännedom om miljöproblemen, hur de uppstår, vilka effekter de får både och hur människor och natur påverkas. Utöver att forskningen får erforderliga resurser krävs att gapet mellan forskningen och det civila samhället minskar. Det finns annars en uppenbar risk för att forskningen endast blir en angelägenhet för några få. Därmed minskar också möjligheterna att omvandla forskningen i praktisk politik och verkan. Det är nödvändigt att minska gapet mellan miljöforskningen och medborgarna. Att popularisera miljöforskningen är ett sätt att minska gapet. Det arbete som pågår för att öka tillgängligheten och för att göra forskningen mer lättöverskådlig och lättare att ta till sig måste drivas med kraft. Genom att intensifiera detta arbete kan det civila samhället stärka sina möjligheter att medverka till en hållbar utveckling. Vad som anförs om att intensifiera arbetet med att minska gapet mellan miljöforskningen och det civila samhället bör ges regeringen till känna. 8 Marknadsekonomi som grund för hållbar utveckling Marknadsekonomin utgör grunden för en hållbar utveckling. Marknadsekonomin är överlägsen exempelvis planekonomin när det gäller att hitta effektiva metoder att lösa problem av olika slag. Men precis som planekonomin är ineffektiv så är den otyglade marknadsekonomin det. En otyglad marknadsekonomi är inget medel för att nå en hållbar utveckling utan den skapar istället problem som överlämnas åt kommande generationer att lösa. Marknadsekonomin är som effektivast ur ett hållbarhetsperspektiv när den verkar inom givna ramar och bygger på biologiska grunder och effektivt nyttjande av de naturliga systemen. De tjänster de naturliga systemen tillhandahåller måste nyttjas varsamt för att de inte ska utarmas. I en fungerande marknadsekonomi ska priset på en vara eller tjänst dels spegla konsumenters och producenters värdering, dels de kostnader som framtagning och användning av varan orsakar. Inom ramen för detta synsätt ryms det som kan kallas miljödriven utveckling eller grön kapitalism. När marknaden själv inte klarar av att prissätta sina produkter eller tjänster på ett korrekt sätt uppstår problem. Dels speglar varan, produkten eller tjänsten inte alla kostnader associerade med användande, utförande och produktion. Dels nyttjas naturens resurser och de naturliga systemen på ett ineffektivt sätt. Det är nödvändigt med ett ekonomiskt system där miljökostnaderna återspeglas i det pris köparen får betala och den vinst utföraren tillskapar. I de fall marknadspriserna inte återspeglar de faktiska kostnaderna behövs korrigeringar. Dessa korrigeringar kan genomföras i form av lagar, skatter och andra ekonomiska styrmedel. 8.1 Ekonomiska styrmedel Ekonomiska styrmedel kan användas både för att på ett korrekt sätt återspegla en varas, produkts eller tjänsts verkliga kostnad och för att styra utvecklingen åt det håll samhället finner eftersträvansvärt. Att nyttja ekonomiska styrmedel kan vara effektivt för att komma till rätta med miljöproblem. Väl utformade ekonomiska styrmedel låser inte utvecklingen vid vissa tekniska lösningar eller miljömässiga delmål utan stimulerar kreativitet och utveckling. Det blir lönsamt att skydda miljön och effektivisera resursanvändningen genom ständiga förbättringar. Marknadsekonomins dynamik och utvecklingskraft verkar därmed i miljöns tjänst. För att skapa en sådan god marknad är det viktigt att också se över existerande subventioner och stöd från stat och kommun så att inte dessa motverkar en hållbar utveckling. Miljardsubventionerna till kolgruvor är kanske det tydligaste exemplet på hur stöd av detta slag snedvrider ekonomin och motverkar viktiga miljömål. Skatteväxling kan rätt utformad vara ett av verktygen för att nå ett hållbart samhälle. Principen om att förorenaren ska betala (PPP) är en mycket viktigt princip. Subventioner av miljöstörande aktiviteter drabbar i förlängningen kommande generationer. Att arbeta med positiva incitament för att bli miljövänligare är tyvärr alltför dåligt utvecklat i . Detta gäller både på medborgarbasis och för företag. Denna brist bör rättas till. Den metod som främst förespråkats när det gäller ekonomiska styrmedel är att göra de miljöovänliga alternativen dyrare. De miljövänliga alternativen ska således bli attraktiva genom att alternativen blir dyrare. I fråga om till exempel drivmedel kan detta få stora konsekvenser om alternativen inte är tillräckligt utvecklade. Att höja bensin och dieselskatter för människor som saknar alternativ är fel ände att börja i. Om detta sätter ordentlig press på företagen att tillhandahålla drivmedel och fordon som är miljövänliga kan också ifrågasättas. Det är dags att skifta fokus. Gör alternativen billigare för att stimulera människor att ändra sitt beteende. Naturligtvis löses inte alla problem genom detta synsätt. Det finns fortfarande ett behov av höjda miljöskatter. 8.1.1 Periodiseringsfond för miljösatsningar Det är angeläget att underlätta företagens miljöarbete. De företag som tar den miljödrivna utvecklingen på allvar ska också understödjas genom bra regelverk och bra villkor. Företag har genom olika former av periodiseringsfonder möjlighet att skattemässigt gynnsamt sätta av medel för investeringar. I syfte att underlätta miljöinvesteringar torde ett utökande av periodiseringsfondsmöjligheterna beaktas. Genom att till dagens system foga möjligheten att sätta av under förutsättning att medlen används till miljöinvesteringar kan vara en väg att gå. Detta bör utredas ytterligare. Vad som anförs om att utreda möjligheterna att öka avsättningarna till periodiseringsfonder för att kunna göra miljöinvesteringar bör ges regeringen till känna. 8.1.2 Principer för ett nytt system med energiskatter Energiskatterna är en central del av de miljörelaterade skatterna. Generellt sett ska ett väl fungerande system med energiskatter vara uppbyggt så att skatterna ska styra marknadspriset för att spegla energislagens totala kostnad för samhället. I en fungerande marknadsekonomi ska priset på en vara eller tjänst dels spegla konsumenters och producenters värderingar, dels de kostnader som framtagning och användning av varan orsakar. Råoljepriset speglar exempelvis inte de kostnader i form av försurning och växthuseffekt som oljeanvändningen orsakar. Därför korrigeras marknadspriset så att inte oljeanvändningen blir för hög, med miljö- och hälsoproblem som följd. Vidare är en grundläggande princip att det är förorenaren som ska betala för utsläpp och resursutnyttjande. Väl utformade ekonomiska styrmedel låser inte utvecklingen vid vissa tekniska lösningar eller miljömässiga delmål utan stimulerar kreativitet och utveckling. Det blir lönsamt att skydda miljön och effektivisera resursanvändningen genom ständiga förbättringar. Marknadsekonomins dynamik och utvecklingskraft verkar därmed i miljöns tjänst. För att skapa en sådan god marknad är det viktigt att också se över existerande subventioner och stöd från stat och kommun så att inte dessa motverkar en hållbar utveckling. anser att ett system för energibeskattning bör byggas från grunden. Att fortsätta lappandet på dagens inkonsekventa och otydliga system av energiskatter är en omväg till ett ekologiskt hållbart samhälle. Principerna för ett nytt system bör vara att förorenaren betalar och att de olika energislagens marknadspris ska spegla samhällets totala kostnader. Detta innebär att regering och riksdag ska sätta tydliga miljömässiga ramar för energisystemet. Inom dessa ramar ska sedan marknadsekonomins dynamik och utvecklingskraft verka i miljöns tjänst. Vad som anförs om principer för ett nytt system med energiskatter bör ges regeringen till känna. 8.1.3 Grön skatteväxling Ekonomiska styrmedel som till exempel skatter och avgifter ger som en sidoeffekt inkomster till statskassan. Det innebär att staten kan sänka andra skatter och avgifter som är störande för samhällsekonomin. Begreppet grön skatteväxling är tydligt till sin innebörd. Grön skatteväxling innebär sänkt skatt på arbete och höjda skatter på miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. vill se en äkta grön skatteväxling i vilket förutsätter raka rör mellan höjda miljöskatter och sänkta arbetsgivaravgifter. Ett väl fungerade system för handel med utsläppsrättigheter kan, på ett bättre sätt än laborerande med skattesatser, använda marknadsekonomins dynamik i miljöns tjänst.