mot · GP02Sf399 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf399av m.fl. (kd)Invandrare och flyktingar, utgiftsområde 8 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 1 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 3 Inledning 6 4 Migration 6 4.1 En human flyktingpolitik i 6 4.2 7 4.3 Transportörsansvaret 7 4.4 Visum 8 4.4.1 Besöksvisum 8 4.5 brister 9 4.6 Säkert tredje land 10 5 Svensk migrationspolitik human och rättssäker 11 5.1 Jourbiträde och medborgarvittnen 11 5.2 Utredning och beslut om uppehållstillstånd 11 5.2.1 Uppehållstillstånd för adopterade 11 5.3 Tolk 12 5.4 Språktest 12 5.5 Ta professionellas uttalande på större allvar 13 5.6 rättssäkerhetens svaga punkt 13 5.7 Skyddsbehövande 14 5.8 Humanitära skäl 15 5.9 Verkställighetshinder 15 5.10 Anhöriginvandring 15 5.11 Undantag från tvåårsregeln i anknytningsärenden 16 5.11.1 Kontroll och information i anknytningsärenden 17 5.12 Uppehållstillstånd efter inresa 17 5.13 Kvotflyktingar 18 5.14 Återvandring 18 6 Barnens rättigheter och säkerhet 19 6.1 Barnens rätt att höras 19 6.2 Ensamma flyktingbarn 20 6.2.1 Låt kommuner och frivilliga organisationer ta sig an dessa frågor 20 6.2.2 God man 21 6.2.3 Handläggningstider 21 6.2.4 Tolkar och advokater 21 7 Integration 21 8 Språkets betydelse 22 8.1 Svenska för invandrare (sfi) 22 8.2 Språkundervisning för anknytningsinvandrare 23 8.3 Modersmålsundervisning 23 9 Arbetets betydelse 24 9.1 Språk och arbete 24 9.2 Kunskapsvalidering 25 9.3 Invandrarkvinnornas situation 25 9.4 Diskriminering i arbetslivet 25 9.4.1 Arbetsmarknadens parter 26 9.4.2 Etnisk mångfald i arbetslivet 26 9.4.3 Arbetsförmedlingen 26 10 Nationella minoriteter 27 11 Avveckla 28 11.1 Utvecklingspeng 28 11.2 Diskrimineringsombudsmannen 29 12 Övriga anslagsförändringar 29 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att utarbeta en gemensam definition av flyktingbegreppet inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om transportörsansvaret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att visumkravet inte skall vara ett instrument för att hålla asylsökande ute. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om olika rutiner och praxis vid svenska ambassader avseende besöksvisum och ansökningsförfarandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en regelförenkling avseende referensblanketten för besöksvisum. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att få rättshjälp vid varje Dublinärende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om problemet med och principen om non-refoulement. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lista över säkra tredje länder ej skall upprättas och att särskilda krav skall uppställas på avvisningar till s.k. säkra tredje länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte acceptera de långa handläggningstiderna och tillföra ytterligare medel för att korta handläggningstiderna. beslutar att ta bort prövningen av uppehållstillstånd avseende de av svensk domstol meddelade adoptionerna för barn mellan , i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen återkommer med förslag om nedläggning av och till ny processordning i utlänningsärenden, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillämpningen av 2 kap. 4 § första stycket 5 utlänningslagen om humanitära skäl bör ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kompetensen vid invandringsmyndigheterna om homosexuella och beslutsunderlaget om situationen i hemländerna för homosexuella respektive för kvinnor måste ses över och åtgärdas. begär att regeringen ser över tillämpningen av 3 kap. 3 § tredje stycket utlänningslagen på grund av sitt kön eller homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvisnings- och avvisningsbeslut som leder till familjesplittring skall inhiberas. beslutar återinföra sista-länken-bestämmelsen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglerna för anhöriginvandring. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 2 kap. 4 e § tredje stycket 2 utlänningslagen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de anknytningsärenden som prövas för uppskjuten invandringsprövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undantag från huvudprincipen, om att uppehållstillstånd skall beviljas före inresa, skall göras när utlänningen har barn i eller kvinnan i förhållandet väntar barn eller om sökanden med all sannolikhet skulle få sin ansökan beviljad. begär att regeringen lägger fram förslag till tidsgräns avseende verkställighetshinder för utvisningsbeslut. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om psykologers och kuratorers intyg. begär att regeringen lägger fram förslag till en permanent verksamhet med jourbiträden, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medborgarvittnen och anlitandet av auktoriserade tolkar av samma kön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvotflyktingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att barnperspektivet saknas vid avvisning och utvisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de asylsökande barnens rätt att höras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att skapa regelverk för det uppdrag god man utför åt ensamma flyktingbarn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sfi-undervisning bör förekomma på flera olika nivåer och att möjlighet att läsa sfi på högskolenivå bör finnas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om modersmålsundervisning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utplacering av myndigheter och institutioner i invandrartäta områden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kombinera språkundervisning med arbete och arbetspraktik samt om rätten att stå till arbetsmarknadens förfogande.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om yrkesspecifik språkundervisning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om invandrarkvinnors ställning på arbetsmarknaden.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etnisk diskriminering i arbetslivet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utvärdering bör göras av DO:s och samarbete.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationella minoriteters möjlighet att använda sitt språk i kontakten med centrala myndigheter och om att de vanligaste svenska lagarna bör översättas till samiska, finska och meänkieli.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om modersmålsundervisningen i nationella minoritetsspråk.1 beslutar att systemet med förhandlingar och avtal med kommuner, avseende nyanlända, avskaffas, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar avveckla fr.o.m. , i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar införa utvecklingspeng som fördelas av RFV och att ges ansvar för informationsfrågor till invandrare och flyktingar, i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering ges speciellt ansvar för opinionsbildning mot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism och att DO skall vara en myndighet underställd . anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag, kr Anslagsförändring, kr 10:1 85 561 000 - 55 500 000 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 13 908 000 + 2 000 000 varav DO + 6 000 000 Lokala ombudsmän - 4 000 000 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna 116 000 000 - 116 000 000 12:1 490 079 000 + 23 000 000 Summa totalt för utgiftsområdet 5 238 643 000 - 146 500 000 1 Yrkandena 29, 30, 33 och 38 hänvisade till UbU. 2 Yrkandena 32 och 3436 hänvisade till AU. 3 Yrkande 37 hänvisat till KU. 3 Inledning Utgiftsområdet omfattar migrationspolitik med frågor rörande flyktingpolitik, invandringen till , mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i samt internationellt arbete inom det migrationspolitiska området. Utgiftsområdet omfattar också integrationspolitik med frågor om invandrares introduktion i , ersättning till kommunerna för mottagande av flyktingar, åtgärder mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism samt insatser för att främja utvecklingen i utsatta storstadsområden. Det svenska kulturarvet med rötter i västerländsk humanism och etik har bidragit till skapandet av en lagstiftning och en rättstradition som kan utgöra en stabil grund för ett mångkulturellt samhälle. I ett samhälle som präglats av en kulturtradition har allmängiltiga kristna värden och värderingar blivit en del av tänkandet. I kulturarvet ingår historia och tradition, religion och livsåskådning, språk, etiska och moraliska normer. Kulturarvet är också dynamiskt genom att det ständigt berikas av nya upplevelser och erfarenheter och kontakter med och inflytande från människor från andra länder och kulturer. En viktig förutsättning för att kunna respektera andras åsikter och kulturyttringar är att den egna identiteten är stark. Att ha god kännedom om sitt eget kulturarv är således både en förutsättning för att bygga upp sin egen identitet och för att kunna respektera andras kultur och värden. I mötet mellan kulturer krävs förståelsen för att kulturarvet inte är givet en gång för alla utan något som förändras och har förändrats . Att värna och värdera sin egen kultur och bejaka mångfald och värdesätta andra kulturer är förutsättningen för ett framgångsrikt arbete mot främlingsfientlighet och för en positiv integration. 4 Migration 4.1 En human flyktingpolitik i Vårt land har av tradition haft en generös inställning till flyktingar. Denna grundläggande attityd har av ekonomiska påfrestningar satts på prov. Därför är det viktigt att regering, riksdag, partier och organisationer bidrar till att upprätthålla viljan till insatser för människor på flykt. Eftersom asyl-, viserings- och invandringspolitiken och gränskontroller är viktiga gränsöverskridande politikområden är vi positiva till att EU:s medlemsländer skapar en gemensam politik inom dessa områden. Vi tror även att bäst kan verka för en generös flyktingpolitik genom att samarbeta med andra stater. Amsterdamfördraget är således ett steg i rätt riktning eftersom det bl.a. innebär att dessa frågor placeras under och kontroll. bör gå i spetsen för det arbete som pågår med att skapa minimikriterier för asylprövning. Reglerna måste dock tillåta mer generösa nationella regler som de begränsar möjligheten till alltför restriktiva asylregler som inte ger den asylsökande en viss grundläggande rättssäkerhet. innebär de varierande reglerna att vissa länder får ta ett större ansvar än andra. har medfört att fler flyktingar än vanligt, som redan befinner sig inom Schengen, söker sig till och som har en vidare definition av flyktingbegreppet. Därför är det nödvändigt att utarbeta en gemensam definition av flyktingbegreppet inom EU. En eventuell framtida gemensam flyktingpolitik och definition av flyktingbegreppet får dock aldrig accepteras av om den hindrar oss från en generös nationell hållning. 4.2 I och med öppnas gränserna inom EU. Den fria rörligheten inom EU innebär att det är nödvändigt att förstärka gränskontrollen mot tredje land. vill dock understryka att de villkor som gäller för inresa till länder inom Schengenområdet inte får utnyttjas som verktyg för att stänga asylsökande ute. I en rapport från UNHCR kritiseras EU:s allt striktare flyktingpolitik. Man menar att det finns allt färre lagliga sätt att ta sig in i EU och att personer i behov av skydd därför tvingas ta till olagliga metoder. Således bidrar politiken till att öka människosmugglingen. anser att denna utveckling är mycket otillfredsställande. 4.3 Transportörsansvaret Den parlamentariska kommittén som fick i uppdrag att se över reglerna för anhöriginvandring gavs även ett tilläggsdirektiv om att se hur transportörsansvaret skulle utformas i och med Schengeninträdet. Det transportörsansvar som även har haft tidigare, innebär att bolagen är skyldiga att bekosta återresa för den som vägras inresa. kräver dock att även inför ekonomiska sanktioner mot bolagen. Därför ville regeringen att kommittén skulle se över hur skulle leva upp till . Majoriteten i kommittén inklusive ansåg dock att det förslag till sanktioner som Socialdemokraterna och var överens om i utredningen strider mot . I återfinns den absoluta rätten för människor att söka asyl. Att bötfälla transportörer leder i förlängningen till att privata flygbolag och deras anställda tvingas ta ansvar för en bedömning av vem som är flykting eller inte. Kommitténs majoritet föreslog följaktligen att regeringen skulle ta strid i frågan inom EU och få saken prövad i domstol. Regeringen valde istället att befria kommittén från uppdraget genom att hänvisa till att den inte hade lyckats ta fram ett förslag enligt de uppställda direktiven. är helt emot att transportörerna skall bötfällas. Om transportörsansvaret med böter ändå införs måste dock lagstiftningen m.m. förändras för att systemet för transportörerna överhuvudtaget skall kunna anses rättssäkert. Vi har vidareutvecklat dessa synpunkter i en särskild motion. 4.4 Visum För att få resa in och vistas i krävs antingen uppehållstillstånd eller visum. Visumkravet gäller dock inte den som lever i ett EU-land, EES-land eller vissa specifika andra länder. Visum söks hos utlandsmyndigheten i det land man kommer ifrån, och det kan beviljas för tillfälliga besök i landet. Beslut om visum tas av utlandsmyndigheten eller . har visumkrav gentemot 134 länder. Sedan Schengeninträdet innebär det att antalet länder utökats med ytterligare 18. ifrågasätter användningen av visum som ett instrument för att hålla asylsökande utanför. går det inte att söka asyl från utlandet. Man kan heller inte få visum till för att söka asyl. är det inte tillåtet att resa till utan visum. Åtgärder som visumkrav kan inte accepteras om konsekvensen blir att människor i behov av skydd genom åtgärderna nekas detta. Om så är fallet utgör åtgärderna en urholkning av rätten att söka asyl. 4.4.1 Besöksvisum När det gäller besöksvisum bör vara mycket generöst. Vi kan på intet sätt acceptera att anhöriga och närstående förvägras att besöka de sina. Många av dem med invandrarbakgrund har levt i länge och skall kunna få besök av de sina utan onödigt krångel. sätts administrativa hinder upp som gör att visumansökningar via fullmakt inte accepteras. Detta har lett till att de som vill söka visum inte kan det av ekonomiska eller praktiska skäl. Visumansökningar borde handläggas skyndsamt och i normalfallet vara klara inom , som inte alltid är fallet . I samband med frågan om visum och ansökningsförfarandet skall de olika rutinerna som finns på ambassaderna utredas. Samma krav måste uppställas på den sökande oavsett vilket land man söker visum från. I annat fall kan det uppfattas som diskriminerande eller orättfärdigt. revisorer har i en rapport framfört kritik när det gäller just praxis för besöksvisum. Även om de flesta ansökningar beviljas så varierar praxis kraftigt för olika länder. Riktlinjerna är otydliga, och statistiken för olika länder går inte att jämföra. Den referensblankett som finns är både lång och krånglig. Den är svår att fylla i, och eftersom någon personlig kontakt inte finns så kan frågorna och svaren missuppfattas. Det är viktigt att i detta sammanhang förstå att många av dem som är referenter har svenska som sitt andraspråk. I många fall måste referenspersonen be någon annan om hjälp med ifyllandet av blanketten. Detta kan ändå inte vara meningen. anser att en regelförenkling bör genomföras genom att t.ex. blankettens utformning och språk ses över. 4.5 brister tillkom för att en asylsökande skall kunna vara säker på att det finns ett land som ansvarar för prövningen av ansökan samt att man inte skulle kunna söka asyl i flera länder . Redan under den grundläggande asylutredning som görs i direkt anslutning till att en asylansökan lämnas in, utreds den asylsökandes resväg. Om det kan antas att den sökande har befunnit sig i en annan av de stater som tillträtt så utfärdas en förfrågan. Det innebär att man tar reda på om den asylsökande uppfyller något av de kriterier som räknas upp i konventionen. Gör han eller hon detta så är det denna stat, även kallat första asylland, som skall pröva den sökandes asylskäl. Kritik har riktats mot av bl.a. UNHCR. En del av kritiken handlar om att asylsökande kan få vänta mellan på att få sin ansökan behandlad medan mottagarlandet sänder förfrågningar till andra länder. Enligt statistik utfördes det 2 321 Dublinförfrågningar . I 1 601 av dessa fall ledde det till att den asylsökande sändes till någon annan stat för att där få sina asylskäl prövade. För del är det främst och som varit den andra staten. Vi anser att det är oerhört väsentligt att man tar tag i dessa ärenden omgående och att man tillåter den sökande att få sin ansökan prövad . Dessutom borde det även vara möjligt att få rättshjälp vid varje Dublinärende. som Röda korset har påtalat att i större utsträckning bör utnyttja rätten att pröva asylärenden för att undvika att asylsökande hamnar i stater som har en striktare lagstiftning och praxis än vad har. tolkar såväl som flyktingbegreppet utifrån andra kriterier än . Detta innebär att och principen om non-refoulement, som förbundit sig att följa, kan hamna i konflikt med varandra. Vi anser liksom UNHCR att principen om non-refoulement är viktig och att alla medlemsstater även fortsättningsvis bör följa den. Non-refoulement utgår från 3 § FN:s konvention mot tortyr eller annan förnedrande behandling. Principen innebär att ingen får återsändas till ett land där han eller hon riskerar förföljelse och att ingen får återsändas till ett tredje land varifrån det finns risk för att personen sänds vidare till ett land där han eller hon riskerar förföljelse. Non-refoulement får inte åsidosättas på grund av resvägen. Det är således detta som medför att kan stå i strid med non-refoulement. En asylsökande som kommer till och som här skulle ha fått flyktingstatus men som enligt avvisas till första asylland kan i sin tur, på grund av en annan tolkning av flyktingbegreppet utvisas därifrån. ansvar, enligt non-refoulement, sträcker sig således även till vad som händer med personen som utvisas från första asylland. Därför är det mycket viktigt att det skapas gemensamma kriterier för asyl- och flyktingpolitik och särskilt att flyktingbegreppet tolkas på samma sätt i samtliga medlemsländer. har i vissa fall lett till familjesplittring. menar att familjesplittring under inga omständigheter får ske såvida inte särskilda skäl föreligger. håller på att se över tillämpning. I samband med det anser vi att bör gå i första ledet för att de beskrivna problemen undanröjs. Utan förbättringar kan legitimitet undergrävas. 4.6 Säkert tredje land Kommissionen har föreslagit att samtliga medlemsstater skall upprätta en lista över säkra tredje länder. Till dessa länder skall medlemsstaten kunna avvisa asylsökande direkt. Enligt förslaget skulle kriterierna för att anses som säkert tredje land antingen vara de länder som har ratificerat eller de länder som inte har ratificerat konventionen men istället t.ex. följer slutsatserna i Cartagena-deklarationen eller iakttar principen om non-refoulement osv. Problemet med detta är att ett land som följer eller liknande inte per definition behöver vara säkert för den asylsökande. Dessutom kan man inte generellt hävda att ett ursprungsland som är en erkänd demokrati och rättsstat således automatiskt är säkert för den sökande. Ett sådant fall har fått kritik för från utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. I förslaget till yttrande ifrågasätts om det är motiverat att använda begreppet säkert land. EU-regeln borde, enligt utskottet, vara att särskilda uppgifter från den asylsökande skall väga tyngre än den allmänna bedömningen av landet. tillämpar inte listor över säkra tredje länder. Dock visar statistiken att det finns vissa länder till vilka asylsökande direktavvisas. Därmed kan man anta att dessa länder anses som säkra. Av t.ex. 238 bulgarer som sökte asyl direktavvisades 166 med omedelbar verkställighet. Om det finns ett säkert tredje land att avvisa till (första asylland, eller om fallet är ett Dublinärende) så behöver inte skälen prövas i . Men om det är som skall pröva asylskälen så måste myndigheterna göra en individuell prövning av dem. Att ursprungslandet anses säkert är då en del av bedömningen. stöder de förslag som reservanterna i (Kommittén om ny instans- och processordning i utlänningsärenden) kom fram till. En lista över säkra länder skall ej upprättas. Vidare ställer vi oss bakom förslaget om att vissa krav kan uppställas på avvisningar till s.k. säkra tredje länder, t.ex. att det tredje landet underrättas om att asylansökningen inte prövats i , att det tredje landet garanterar att asylansökan prövas där, att det tredje landet tillämpar fullt ut och dessutom att först utreder den asylsökandes skäl och prövar eventuella skäl mot det tredje landet. 5 Svensk migrationspolitik human och rättssäker 5.1 Jourbiträde och medborgarvittnen Det projekt med jouradvokater som genomfört på har gett gott resultat. Asylsökande har fått offentligt biträde redan i processens inledning. Det har inneburit snabba initiala åtgärder för dem som gått vidare i processen och en större rättssäkerhet vid avvisningar. Mot bakgrund av de erfarenheter som där har gjorts bör regeringen återkomma med förslag om en permanent verksamhet med jourbiträden. Medlemmar i frivilligorganisationer som verkar inom flyktingområdet, men även andra med aktuella kunskaper, skall kunna medverka i asylutredningar som medborgarvittnen. 5.2 Utredning och beslut om uppehållstillstånd Myndigheternas behandling av ansökan om uppehållstillstånd drar ofta ut . har sänkt sin ambitionsnivån för handläggning av asylansökan från 6 . Genomsnittstiden för ett asylärende är nu . Denna handläggningstid är helt orimlig. accepterar inte att sänker sin ambitionsnivå och att man trots resurstillskottet ändå inte säger sig kunna följa den 6 månader långa handläggningstiden enligt regleringsbrevet. Vi finner det minst sagt anmärkningsvärt att regeringen låter detta ske utan några invändningar. läggs stora pengar på långa förläggningstider och sjukvård. Inte minst gäller det vård för att ta hand om depressioner och annan psykisk ohälsa som drabbar de asylsökande bland annat på grund av långa väntetider. Från psykiatrin hörs ofta protester över ett myndighetsförfarande som drabbar människor som redan haft svåra upplevelser. Om resurserna istället sattes in i ett tidigt skede av processen skulle handläggningstiderna bli kortare. Snabbare handläggning innebär även att resurser som till stor del läggs på sjukvård och boende skulle kunna frigöras och i sin tur kunna läggas på en snabbare handläggning. Det skulle minska en psykiskt pressande väntan, vilket i sin tur kan leda till färre självmordsförsök, som även ökar bland asylsökande barn, och lätta på trycket för den psykiatriska vården. anslår ytterligare för att handläggningstiderna skall kunna förkortas.