mot · GP02T42 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T42av m.fl. (s)med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av goda kommunikationer mot Öst- och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av bra planeringsunderlag. Infrastruktur i Den lagda infrastrukturpropositionen innebär stora möjligheter att förbättra infrastrukturen i landet. För är det viktigt att få ta del av de medel som kommer. Detta är inte bara ett regionalt intresse utan i allra högsta grad ett nationellt intresse eftersom och dess hamnar har och kommer att ha en viktig roll i Europaperspektivet. För att tillvara detta intresse krävs rejäla upprustningar av länets infrastruktur i enlighet med vad som framgår nedan. Den södra delen av är den befolkningstätaste delen av hela regionen. framträdande roll i det nya Östersjösamarbetet är glädjande och måste utnyttjas på bästa sätt. För del är detta mycket positivt. Det är dessutom viktigt att vi är med och skapar välstånd i de nya demokratierna ett välstånd som skapar en närmarknad för våra egna produkter. Av flera skäl är det angeläget att förbättra sydöstra infrastruktur och då särskilt i . Skälen till detta är många. Infrastrukturinvesteringarna i sydöstra är och har varit mycket återhållsamma jämfört med i övrigt. Utöver detta kan nämnas att är det län i som statistiskt sett har den sämsta trafiksäkerheten. Det är av största vikt att kraftfulla satsningar görs för att förbättra dåliga trafiksäkerhetssituation. behöver nya alternativa miljövänliga transportkorridorer för trafik riktad söderut. Om all trafik ska ledas över bidrar detta till kapacitets- och miljöproblem både i , och , vilket kommer att utgöra ett hinder för handelsutbyte med . Det är därför väsentligt att i ett tidigt skede stimulera utvecklingen av alternativa transportkorridorer över , vars hamnar har de bästa förutsättningar för att vidareutvecklas. Öppnandet av har också inneburit ett ökat behov av goda förbindelser till de blekingska hamnarna. Med växer handeln kraftigt. Färjan mellan och har dagliga turer och utgör en viktig länk i handelsutbytet. Transporterna på färjan har ökat kraftigt. Även linjen KarlshamnLiepaja och KarlshamnKlaipeda har stora trafikströmmar. Dessa färjelinjer utgör viktiga länkar för den integration som pågår i . Några av de mest uppenbara bristerna i infrastruktur är väg E 22, , väg 30 och Tvärleden väg 121. Väg E 22 har undermålig standard, och det har varit flera stora olyckor på denna. Vad gäller har ombygganden startat. Väg 30 innebär stora trafiksäkerhetsrisker och väg 121 (Tvärleden) behövs för att förbättra förbindelserna i regionen. Satsningen på Blekinge kustbana har blivit en förebild för hela landet. Både elektrifiering och kurvrätning av banan är motiverade med hänsyn tagen till den stora trafikeringspotential som banan har. Kustbanan måste elektrifieras för att bli en fungerande del av tågsystemet i . Det är glädjande att regeringen nu uppdragit åt att planera så att byggstart kan ske men utöver elektrifiering krävs ytterligare insatser för att minska restid och öka servicen längs banan. Kust-till-kust-banan kräver också stora investeringar i . Banan är i akut behov av upprustning, bland annat spårbyte och elkontaktledningsbyte. En annan angelägen järnväg är Sydostlänken. Det är nödvändigt att både och har så klara planer att det går snabbt att sätta igång projekt när det finns ekonomiska möjligheter därtill. Planeringsberedskapen måste ses över och effektiviseras. Förbättringen av internationella flygförbindelser, där klassas som internationell flygplats, klass A, är en annan regionalpolitisk satsning. bör också utrustas med taxibana. Dessutom är det av stor vikt att skyndsamt undersöka möjligheten till att knyta samman flyg och tåg genom tågstopp i Bredåkra. Vad gäller bredband, dragning av kabel etc är osäkerheten stor i länets kommuner. Det är angeläget att regelsystemet ses över så att det blir enklare att tolka. Det måste vara så att kommuner själva kan välja om det statliga stödet skall sökas av kommunen eller av ett av kommunen helägt bolag. () () ()