mot · GP02U350 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U350av m.fl. (kd)Sammanfattning På grund av de sönderslitande konflikterna och krigen på efter slut fick länderna i det aldrig möjligheten att genomföra övergången från ett kommunistiskt system till ett marknadsekonomiskt och demokratiskt system. Det ligger, med undantag för och i viss mån , efter andra före detta kommunistiska länder i när det gäller samhälls- och statsreformering. Vi kristdemokrater anser att EU:s medlemsländer kan bistå efterföljarstater i arbetet att bygga upp en fungerande statlig förvaltningsapparat och demokratiska strukturer. Vi tror att ett mycket viktigt led i återuppbyggnaden är utbildning, stöd och rådgivning. Vi anser att EU bör initiera och bistå utbildningsansträngningar och rådgivningsprogram riktade till akademiker, tjänstemän, poliser med flera. Vi anser också att dels skall ta initiativ till ett internationellt toppmöte, dels anordna en internationell konferens om transnationell organiserad brottslighet på . Innehållsförteckning Sammanfattning 27 Innehållsförteckning 28 Förslag till riksdagsbeslut 29 1 Inledning 30 2 Vad kan man göra och vilken är målgruppen? 31 2.1 Inrätta ett EU-lett tvärvetenskapligt program för Balkanstudier 31 2.2 Inrätta ett EU-lett tvärvetenskapligt förvaltningsprogram på 32 2.3 Inrätta ett EU-finansierat mentorprogram för departement och centrala myndigheter i det 33 2.4 Inrätta ett EU-finansierat program för utbildning av poliser 34 2.5 Motverka korruption och organiserad brottslighet 35 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att EU erbjuder inrättandet av ett särskilt program för tvärvetenskapliga Balkanstudier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att EU erbjuder inrättandet av ett särskilt program för förvaltningsutbildning på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att EU erbjuder inrättandet av ett särskilt rådgivar- eller mentorprogram inriktat mot departement och central förvaltning på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att EU erbjuder inrättandet av ett särskilt program för kompletteringsutbildning av poliser på Balkan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att EU erbjuder inrättandet av ett särskilt program för nyrekrytering av poliser på Balkan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , på uppdrag av EU, tar initiativet till ett internationellt toppmöte om transnationell organiserad brottslighet på Balkan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , på uppdrag av EU, genomför en internationell konferens om transnationell organiserad brottslighet på Balkan.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , på uppdrag av EU, är samordnare för en väl sammanhållen studie kring samt lägger fram ett förslag till ett konkret åtgärdsprogram för bekämpning av transnationell organiserad brottslighet som emanerar från Balkan.1 1 Yrkandena 48 hänvisade till JuU. 1 Inledning Efter 1989 och Sovjetimperiets slutliga sammanbrott hade det möjlighet att träda in i gruppen av europeiska demokratier i vardande, tillsammans med bland annat , och . Istället valde cyniska politiker och höga militära ledare en annan väg. Genom att skickligt spela ut olikheter och orättvisor, verkliga och imaginära, mellan de delrepubliker som utgjorde , utlöstes istället en serie väpnade konflikter inom och mellan delrepublikerna. Skicklig retorik kombinerades med ett flitigt användande av olika etniska markörer, såsom historia, språk och religion. Inte sällan blandades myter och faktiska händelser samman till en för den egna politiken gynnsam mix. Hatet växte och tog sig bland annat uttryck i grymheter som förmedlades till oss via massmedierna: systematiska våldtäkter, plundring och annan ödeläggelse och folkmord. De folkrättsliga regler som gäller i krig sattes ur spel och respekten för de mänskliga rättigheterna upphörde att existera. I , som är den förutvarande delrepublik som drabbades hårdast, torde det knappast finnas någon enskild person som inte på något vis har drabbats av de oerhörda grymheterna, men även de övriga folken i det är drabbade. finns det inga vinnare, bara förlorare. Hatet är fortfarande djupt och en försoning mellan olika etniska grupper förefaller ännu vara avlägsen. De historiska myterna har fått ny näring av händelser i vår egen tid, händelser som bara understryker hur riktigt innehållet i de historiska myterna faktiskt visat sig vara. pyr konflikthärdarna på . Den olösta frågan om Kosovos ställning, händelseutvecklingen i och de ständiga spänningarna mellan och är några exempel på konflikthärdar som snabbt kan ta ny fart och sätta i brand. Allt är dock inte nattsvart. De nya regeringarna i och har valt att samarbeta med den internationella krigsförbrytartribunalen i . Detta har bland annat fått till resultat att den förre serbiske presidenten nu kan ställas inför rätta för de brutala folkmord som initierades av honom. Också en lång rad höga militärer från hela väntar på att ställas till svars för sina insatser krig. Vidare visar världssamfundets ingripande i konflikten mellan och Kosovo på ett nytänkande inom folkrätten. Staters gränser är inte längre alltid okränkbara och det går inte längre att rättfärdiga sina politiska handlingar med åberopande av statens inre angelägenheter. Om detta är ett undantag från regeln eller om detta kan bli ny praxis inom internationell rätt återstår dock att se. För människorna som lever på är det viktigt att få signaler från övriga världen som visar att vi bryr oss om deras situation och att vi är intresserade av att hjälpa dem till en dräglig livssituation. är i högsta grad EU:s problem och det minsta vi kan göra är att ge hjälp och stöd till de krafter på som eftersträvar försoning, verklig demokrati och som verkar för respekt för de mänskliga rättigheterna. 2 Vad kan man göra och vilken är målgruppen? Ett viktigt led i återuppbyggnaden av det konfliktförödda är utbildningssatsningar inom för respektive land viktiga områden. Det är utbildning av samhällsadministratörer och jurister, men också av poliser och lärare. För att skapa förståelse och kanske till och med försoning krävs att all utbildningsverksamhet präglas av respekten för de mänskliga rättigheterna, men också av likhet inför lagen och bekämpning av korruption och nepotism. Valet av målgrupp är komplicerat när det gäller . När föll samman valde många av efterföljarstaterna, däribland , och , att satsa på ungdomen, som ansågs vara oförstörd av sovjetsystemet. Personer över 30, förstörda som de ansågs vara av sovjetsystemet, fick det plötsligt mycket svårare på arbetsmarknaden. På är situationen delvis annorlunda. Här är det minnena från krigen som utgör de ungas normalbild. De känner i många fall inte till någon verklighet där man umgås och arbetar oberoende av etnisk eller religiös tillhörighet. För många unga är det uppdelningen i vi och dom som är normalbilden. Här är det istället de som har viktiga erfarenheter av samhällen där etnicitet och religion spelar en underordnad roll. Förslagen nedan, som innebär en massiv satsning på samhällsnyttiga utbildningar, bygger därför på premissen om en väl avvägd mix av kvinnor och män, ungdomar och medelålders (med yrkeserfarenhet inom de prioriterade områdena) utan hänsynstagande till etnisk eller religiös tillhörighet. De som är bäst lämpade att verka för demokrati och marknadsekonomi i respektive land bör ges utbildning. 2.1 Inrätta ett EU-lett tvärvetenskapligt program för Balkanstudier Inför och konflikter på använde de politiska ledarna bland annat olika etniska markörer, historien, språken, religionerna, som delar i en mobilisering för den saken det egna folkets eller den egna gruppens rätt gentemot andra grupper. Detta har bland annat inneburit en mytifiering av vissa historiska händelser för politiska syften. Det tydligaste exemplet erbjuder , som med stor skicklighet har utnyttjat serbernas nederlag mot det osmanska väldet vid Trastfälten, Kosovo Polje, i sin mobilisering mot befolkningen i . Ett annat exempel är motsättningarna mellan och dels om den makedonska statens namn i internationella sammanhang, dels om den makedonska statens rätt att använda den sextonuddiga så kallade Vergina-stjärnan. Såväl Vergina-stjärnan som namnet kan återknytas f Kr och och hans son samt den riksbildning som då omfattade nuvarande , men också delar av . Till följd av detta är inte erkänt som Republiken , utan som Former Yugoslav Republic of (). En viktig del i återuppbyggnadsarbetet på är att avmytifiera historien, språken och religionerna. bör därför ta initiativ i EU till inrättandet av ett europeiskt utbildnings- och forskningsprogram på akademisk nivå kring historia, språk och religion på . Programmet bör rikta sig dels till forskare verksamma på , dels till forskare med intresse av förhållandena på , verksamma vid akademiska institutioner i EU:s medlemsländer. Vidare bör det inom programmet ges en tvärvetenskaplig grundutbildning, öppen för studenter från länderna i det och Kosovo samt för studenter från EU:s medlemsländer. Utbildningen skall resultera i en internationellt erkänd magisterexamen i tvärvetenskapliga Balkanstudier. Programmet skall också innehålla möjligheter att genomgå forskarutbildning. Programmet bör ha en tydlig tvärvetenskaplig prägel och vända sig till humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnesföreträdare, till exempel historiker, statsvetare, sociologer, språkvetare och religionsvetare. Särskilda institutioner för tvärvetenskapliga Balkanstudier i EU:s regi bör inrättas på de större lärosätena i samtliga länder i det samt i Kosovo. Inom ramen för programmet bör internationellt erkända Balkankännare ges möjlighet att undervisa och forska. En bärande tanke är att programmet skall leda till förståelse mellan de olika folken på . Ett viktigt element i grundutbildning, forskarutbildning och i forskningsverksamheten är växeltjänstgöring. Studenter, doktorander och forskare från skall ha möjlighet att genomföra en del av sin verksamhet vid något av programmets enheter i ett annat land på , men också beredas möjlighet till studier eller forskning vid något lärosäte i något av EU:s medlemsländer. Att bygga gränsöverskridande nätverk är således en viktig ingrediens i förslaget. Den direkta samhällsnyttan av utbildningsprogrammet torde vara utbildningen av kompetenta lärare i historia, religion och språk för och gymnasieskolans behov i respektive land. 2.2 Inrätta ett EU-lett tvärvetenskapligt förvaltningsprogram på Länderna i det fick aldrig någon möjlighet att genomföra övergången från ett kommunistiskt centralplanerat system till ett marknadsekonomiskt, demokratiskt system. Det ligger, med undantag av och i viss mån ett helt decennium efter de andra forna kommunistländerna i när det gäller en reformering av hela samhället, inklusive statsapparaten. Det krävs kraftfulla åtgärder för att skapa en fungerande statlig förvaltningsapparat, inte minst när det gäller att få till stånd ett fungerande rättsväsende. EU:s medlemsländer kan i detta avseende bistå efterföljarstater genom att ställa resurser till förfogande för att bygga upp utbildnings- och forskningsresurser kring hur det ekonomiska och juridiska systemet fungerar i en marknadsekonomisk demokrati. bör ta initiativet till att EU inrättar ett särskilt utbildnings- och forskningsprogram, inriktat mot att utbilda administratörer och jurister till den statliga förvaltningen i respektive land. Detta kan ske genom att det inrättas särskilda EU-ledda institutioner med utbildning i förvaltningsstudier (motsvarande den svenska förvaltningslinjen) och juridik vid de större lärosätena i vart och ett av länderna i det samt i Kosovo. Det bör eftersträvas att studenterna utgör ett tvärsnitt av befolkningen i respektive land köns- och åldersmässigt (med en övre gräns ), etniskt och geografiskt. Studenterna i åldersspannet bör utgöras av tidigare statstjänstemän som kan få kompletterande utbildning. Utbildningen bör genomsyras av nätverksbyggande över de etniska och religiösa gränserna. Därför bör det vara obligatoriskt att genomföra en del av utbildningen vid den EU-ledda förvaltningsinstitutionen i ett annat Balkanland. Det bör vidare vara obligatoriskt att genomföra en termins studier vid en juridisk eller samhällsvetenskaplig institution i något av EU:s medlemsländer. I samband med utlandsvistelsen bör också praktik vid någon eller några myndigheter kunna erbjudas studenterna. I utbildningen bör särskild tyngdpunkt läggas vid respekten för de mänskliga rättigheterna, likhet inför lagen, betydelsen av en rättvis och korruptionsfri handläggning av den enskildes ärenden i den offentliga förvaltningen och i rättsväsendet. Den direkta samhällsnyttan av utbildningsprogrammet torde vara utbildningen av kompetenta förvaltningstjänstemän för statens, regionernas och kommunernas respektive behov samt domstolsjurister och åklagare på olika nivåer för respektive lands behov. 2.3 Inrätta ett EU-finansierat mentorprogram för departement och centrala myndigheter i det har, tillsammans med flera andra länder, under en följd av år skickat rådgivare till , och . Rådgivarna har placerats i departement och centrala myndigheter, bland annat inom försvar och rättsväsende, med det uttalade syftet att ge handfast vägledning i den dagliga ärendehanteringen i respektive verksamhet men också vara behjälpliga vid arbetet med respektive verksamhets långsiktiga utveckling. Rådgivarverksamheten har, såvitt känt, varit framgångsrik. Ett motsvarande rådgivarprogram bör inrättas i EU:s eller regi för att underlätta uppbyggnaden av fungerande departement och centrala myndigheter i det inklusive Kosovo. , som har en lång förvaltningstradition att falla tillbaka på, bör vara koordinerande för ett sådant program, där seniora rådgivare arbetar som mentorer/skuggkanslichefer i de fem viktigaste departementen respektive de fem viktigaste centrala myndigheterna i respektive land. Rådgivarprogrammet bör även kombineras med en eller flera kortare praktikperioder i departement och centrala myndigheter i något av de länder som svarar för rådgivar- eller mentorinsatsen. Rådgivarprogrammet bör särskilt betona värden som respekt för de mänskliga rättigheterna och den enskildes rätt till en ärendehandläggning som baseras på opartiskhet, rättssäkerhet och allas lika rätt inför lagen. Rådgivarprogrammet bör därför ha ett nära samarbete/utbyte med de övriga program som föreslås i denna motion. Vid valet av länder som skall bidra med rådgivare bör särskild hänsyn tas till olikheter i förvaltningstradition. För att skapa en relativ likhet i processerna i de olika länderna kan till exempel de nordiska länderna, och svara för de konkreta insatserna. Det bör även övervägas om inte icke EU-länder, till exempel , kan erbjudas möjlighet att medverka med rådgivare. Rådgivarprogrammet kompletterar väl det i motionen föreslagna EU-finansierade och EU-ledda program som syftar till att grundutbilda respektive kompletteringsutbilda förvaltningspersonal till respektive lands förvaltning på olika nivåer. En fungerande central administration är av vital betydelse för regionens återuppbyggnad, stabilisering och demokratisering. bör, mot bakgrund av erfarenheterna från rådgivarinsatserna i , ta upp frågan om inrättandet av ett rådgivarprogram i relevanta EU-organ. 2.4 Inrätta ett EU-finansierat program för utbildning av poliser Respekten för lag och ordning är ett bärande element i ett fungerande samhälle. Medborgarna måste kunna lita på polisen. Korruption, gynnandet av den egna etniska gruppen eller släkten urholkar snabbt medborgarnas tilltro till poliskåren och rättsväsendet. bör därför föreslå att EU finansierar och driver ett tidsbegränsat projekt, ett till , som syftar till att ge redan utbildade och yrkesverksamma poliser nödvändig kompletteringsutbildning för att kunna verka under de nya förutsättningar som råder efter det centralplanerade, kommunistiska sammanbrott. Vidare bör EU finansiera och driva ett tidsbegränsat projekt, tre till , som syftar till att nyrekrytera och utbilda nya poliser. Rekryteringen till utbildningen bör tillgodose kraven på åldersspridning, rimlig fördelning mellan kvinnor och män samt etnisk och religiös tillhörighet. Rekryteringen i respektive land bör ske i nära samverkan med den EU-partner som givits utbildningsansvar. De nordiska EU-länderna bör av EU gemensamt ges ansvaret för understöd till polisutbildningen i respektive land i det samt i Kosovo. Utbildningen bör bedrivas enligt de utbildningsplaner som används i de nordiska länderna. Ett led i utbildningen bör vara praktiktjänstgöring i något nordiskt land av utbildningen. De juridiska teknikaliteter som är förknippade med en sådan praktiktjänstgöring bör lösas i samverkan mellan utbildningsanordnarna och regeringarna i respektive länder. I utbildningen bör särskild tyngdpunkt läggas vid respekten för de mänskliga rättigheterna, likhet inför lagen samt betydelsen av en rättvis och korruptionsfri handläggning av den enskildes ärenden. 2.5 Motverka korruption och organiserad brottslighet Nepotism, korruption och organiserad brottslighet är företeelser som är väl etablerade på , och som har fått ytterligare näring . På bedrivs en omfattande prostitution och vi har med jämna mellanrum fått rapporterat via tidningar, radio och tv om hur soldater, även svenska, som deltar i de olika krishanteringsoperationerna på har utnyttjat prostituerade. Det finns uppgifter som talar om som ett nav för stora delar av prostitutionen i . rapporterade den ansedda tidskriften att av prostituerade kommer från och och att verksamheten i stora delar kontrolleras av albaner eller kosovoalbaner. Det finns åtskilliga andra exempel. är också ett nav i narkotikasmugglingen och smugglingen av cigaretter till . I en tv-dokumentär som visades pekades till exempel den förre serbiske ledare och hans familj ut som direkt ansvariga för den här trafiken. Prostitution, människohandel och smuggling som bedrivs inom ramen för en transnationell organiserad brottslighet utgör ett allvarligt säkerhetshot mot öppna, demokratiska samhällen. Det utgör också, som i fallet , ett allvarligt hot mot de insatser som görs för att bygga upp fungerande samhällen. Exemplen ovan är inte ägnade att ringakta vare sig albaner, kosovoalbaner eller serber som kollektiv, men det är viktigt att peka på att det i hela det , inklusive Kosovo, finns grupper och enskilda individer som för egen hänsynslöst utnyttjar andra människor, som de äventyrar den regionala stabiliteten. Det råder stor samstämmighet om att ekonomiska intressen av den typ som angivits ovan har varit en mycket viktig drivkraft i de senaste årens många konflikter på . En viktig del i återuppbyggnadsarbetet på måste därför vara att, så långt det bara låter sig göras, vidta åtgärder mot de individer och grupper som äventyrar regionens säkerhet. Om så inte sker kan de kriminella nätverken, som redan har förgreningar i hela , växa sig starka och hota vårt öppna och demokratiska samhälle. Vid sidan av de åtgärder som föreslagits ovan för att skapa öppna och demokratiska samhällen på , måste en medvetenhet om nepotism, korruption och transnationell organiserad brottslighet på skapas utanför de respektive europeiska polis- och åklagarmyndigheternas begränsade krets. bör därför, med stöd av EU, ta initiativet till ett toppmöte med fokus på transnationell brottslighet som emanerar från . Konferensen bör vända sig till stats- och regeringschefer samt företrädare för internationella organisationer, såsom EU, och FN, med det uttalade syftet att presentera ett relativt detaljerat gemensamt åtgärdsprogram för bekämpning av transnationell organiserad brottslighet som emanerar från . Parallellt med ett toppmöte bör även stå som värd för en internationell konferens kring transnationell brottslighet, till vilken företrädare för polisväsende, åklagar- och domstolsväsende, underrättelse- och säkerhetsorganisationer, företrädare för den akademiska världen samt journalister bjuds in. Ett viktigt syfte med en sådan konferens bör vara att, med utgångspunkt i en toppmötesdeklaration, utarbeta konkreta riktlinjer för hur det praktiska arbetet skall genomföras och samordnas. Den internationella konferensen bör föregås av genomförandet av en brett upplagd studie som syftar till att kartlägga den organiserade brottsligheten på och dess förgreningar i och i världen samt komma med förslag till konkreta åtgärder för brottsbekämpning och samordning av denna. En sådan studie kan lämpligen genomföras under huvudmannaskap av någon av de svenska underrättelse- och säkerhetsorganisationerna, men med deltagande av motsvarande organisationer från övriga EU-länder. Gotab, 2001 () () () () () () () () () () () ()