mot · GP02Fi291 · 2001-10-05 00:00:00 — I vårt alternativ har vi skapat utrymme för att lägga ökade resurser till rättsväsendet polis, kriminalvård och domstolar. Försvaret ges väsentligt förbättrade förutsättningar. De resurser som fördelas till skolan förstärks och går direkt in i de enskilda skolornas verksamhet. Högre utbildning och forskning ges större anslag och varje universitet och högskola ges ökad självständighet. Den nödvändiga satsningen på att skapa en bättre infrastruktur påbörjas. Handikappade får ökat stöd. Försäkringskassorna får ökade resurser för att därmed kunna bidra till bättre rehabilitering och lägre sjukfrånvaro. Sjukvården får ett direkt stöd vid införandet av en nationell vårdgaranti. Våra utgiftsminskningar görs till besparingar genom effektivare användning av de offentliga resurserna samt genom att vi minskar bidragsbehovet och därmed de transfereringar som kommer vuxna förvärvsarbetande människor till del. Våra sänkta skatter ger en ökad hushållstrygghet för alla. Detta gäller självfallet även med hänsyn tagen till de utgiftsminskningar vi föreslår. 8.5 Det måste löna sig med arbete och företagande Vår politik innebär att det skall kunna löna sig bättre att arbeta, att äga och driva företag, att investera och att ta risker. Ett antal skatter som snedvrider konkurrensen för svenska företag sänks eller slopas. Skatten på arbete sänks kraftigt. På detta sätt skapar vi förutsättningar för att behålla företag i , vi minskar intresset för att av skatteskäl söka sig till andra länder. Detta gäller såväl sjuksköterskor som civilingenjörer, såväl börsnoterade företag som entreprenörer med egen verksamhet. Vi behöver därmed inte heller införa speciella skatteundantag för utländska experter som kommer hit. 8.6 Inriktningen på skattepolitiken Skattepolitiken skall syfta till att stärka de enskilda medborgarnas oberoende och att skapa förutsättningar för högre tillväxt och fler jobb. Det är mot denna bakgrund viktigt att successivt sänka inkomstskatten. På så sätt ökar friheten och därmed vars och ens möjlighet och förmåga att ta ansvar för den egna livssituationen. I synnerhet gäller det dem som har låga inkomster. I vårt budgetalternativ skapas utrymme för sänkta inkomstkatter för alla. Tyngdpunkten ligger på låg- och medelinkomsttagare. Inkomstskattereformen består av fyra delar och innehåller höjda grundavdrag för alla, grundavdrag för barn, förvärvsavdrag och en successiv avveckling av den statliga inkomstskatten. När reformen är genomförd undantas de första helt från beskattning. inför vi ett grundavdrag till . Därtill undantas av förvärvsinkomster från beskattning genom ett förvärvsavdrag. Har man barn undantas ytterligare per barn från beskattning. Barnavdraget genomförs och gäller utöver dagens barnbidrag. Skatten på kapital är hög i . Det medför att kapital flyttar till länder där det är lägre beskattat och att ägande av företag flyttar till andra länder. Skattepolitiken skall bidra till att såväl företag och kapital som ägare till dessa stannar kvar här. skall helst vara så attraktivt att företagande och kapital söker sig hit. Beskattningen av ägande och kapital skall minskas genom att förmögenhetsskatten avskaffas, dubbelbeskattningen på utdelningar tas bort. Härigenom görs konkurrenskraftigt vad gäller företagande och kunskaper. Utflyttningen av ägande, företag och forskning motverkas. Boendet beskattas hårt i . Skatten utgår oavsett om det finns medel att betala den. För många höjs den kraftigt eftersom taxeringsvärdena höjs. Fastighetsskatten är orättfärdig. Den skall tas bort. Inledningsvis måste en återgång ske till de taxeringsvärden som tidigare gällde. Parallellt skall en sänkning av skattesatsen för småhus och en halvering av det ingående markvärdet ske. Transporter är nödvändiga i synnerhet i glesbygd. Drivmedelspriserna når rekordhöjder. Den största delen av priset är skatt. Bensin- och dieselskatten bör sänkas för att underlätta för alla dem som i sin vardag är beroende av bilen. Reseavdraget bör höjas ordentligt. 8.7 Balans på lägre nivå En avgörande del av vår politik är ett väsentligt lägre skattetryck. Till en del är det fråga om att skapa förutsättningar för företagande och kapitalbildning, men i huvudsak rör det sig om sänkt skatt på arbetsinkomster för framför allt låg- och medelinkomsttagare. För perioden fram innebär våra förslag att utgifts- och skattekvoterna sjunker jämfört med regeringens förslag. Vår inriktning av politiken innebär att de offentliga finansernas känslighet för konjunktursvängningar begränsas. Genom de utgifter och skattehöjningar regeringen genomfört har de svenska offentliga finanserna på nytt samma konjunkturkänslighet som vilket bland annat påpekat. Mot den bakgrunden har såväl IMF som förordat en politik med den inriktning vi föreslår. Ett långsiktigt mål för finanspolitiken bör enligt vår uppfattning vara balans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln. Vårt alternativ innebär vidare att skuldkvoten kommer att understiga av BNP vid utgången av 2004. Till skillnad från om målet sätts till ett permanent offentligt överskott kan då den långsiktiga tillväxten bli snabbare och ekonomin som helhet expandera, som den offentliga skulden som andel av ekonomin krymper. Vårt alternativ som sammanfattas i tabell 8:1 innebär ett överskott på , 2003 och 2004. Vi föreslår nettobesparingar som uppgår till 2002, 2003 och 2004. Detta ger med hänsyn till vårt större överskott ett utrymme för skattesänkningar som uppgår till 2002, 2003 och 2004. Till skillnad från regeringen har vi en plan för privatisering av statliga företag. Vår ambitionsnivå för privatiseringar 20022004 är på , vilket är avsevärt mer än regeringens. Privatiseringen av de enskilda företagen skall avvägas mot marknadsförutsättningarna. Beloppet får ses som ett genomsnitt över åren. Nivån på sparandet måste dock avvägas mot de krav som vårt statsskuldsmål ställer. Skulle det visa sig att den ekonomiska utvecklingen blir en annan än i regeringens kalkyl får en justering göras av skatte- och utgiftsförslagen. Mot bakgrund av att vårt mål är att de offentliga finanserna skall vara i balans över konjunkturcykeln kan vi acceptera att det finansiella sparandet blir något lägre vid en lägre tillväxt. Vi kan dock inte tillåta att sparandet krymper så mycket att våra mål för skuldkvoten inte kan uppfyllas. Hänsyn måste givetvis också tas till den samhällsekonomiska situationen så att inte överhettningstendenser uppstår. 8.8 Den offentliga sektorns finanser Den offentliga sektorns överskott kommer att bli lägre än vad regeringen har räknat med. Vår strävan är att de offentliga finanserna exklusive PPM-medel skall vara i balans över konjunkturcykeln men att de i avvaktan på att den offentliga bruttoskulden har pressats ner till skall ge ett överskott som möjliggör amorteringar. Tabell:8:1 Den offentliga sektorns finanser, miljarder kronor. 2002 2003 2004 Finansiellt sparande i offentlig sektor, enligt regeringen 47 52 57 Överskott enligt regeringens mål på 45 47 50 Överskjutande överskott (det finansiella sparandet utöver överskottsmålet om ) 2 4 8 Moderata nettobesparingar 39 60 73 Positiv ränteeffekt till följd av moderata privatiseringar 1 4 7 Moderata nettoskattesänkningar 42 63 80 Moderat överskott i relation till regeringens mål 0 5 12 Moderat överskott 45 55 62 Moderat överskott som andel av BNP 2,0 2,1 2,5 Moderata privatiseringar utöver regeringens 40 60 60 Moderat utrymme för amorteringar 85 112 122 Tabell: 8:2 Konsoliderad bruttoskuld och skuldkvot. 2002 2003 2004 Konsoliderad bruttoskuld, enligt regeringen (mdr) 1118 1114 1115 Konsoliderad bruttoskuld, enligt (mdr) 1078 1013 941 Andel av BNP, enligt regeringen 49,7 47,3 45,2 Andel av BNP, enligt 47,9 43,0 38,2 8.9 Lägre skatt, mindre bidrag, prioriterade kärnuppgifter I tabell 7:4 beskrivs våra förslag till besparingar. De besparingar vi genomför skapar både utrymme för sänkta skatter och för att förändra sammansättningen av de offentliga utgifterna till förmån för de offentliga kärnuppgifterna, ökad social trygghet för de grupper som har det svårast samt grundläggande tillväxtförutsättningar. Genom sänkta skatter och ökade insatser för att minska sjukfrånvaron minskar vi trycket på de offentliga transfereringssystemen. Vi föreslår också omprioriteringar till förmån för de offentliga kärnuppgifterna. Tabell 8:3 Förändringar i sammandrag av de offentliga utgifterna 20022004, miljarder kronor Utgiftsförändringar jämfört med regeringen 2003 2004 Utgiftsminskningar Minskat parti- och presstöd -0,3 -0,6 -0,7 Minskad och effektivare byråkrati -4,9 -5,1 -5,5 Avmonopolisering av läkemedelsförsäljning, bättre distribution m m -2,7 -4,6 -5,6 Förändrad biståndspolitik -2,5 -4,8 -5,8 Minskade behov av transfereringar till hushållen genom lägre skatter -4,8 -4,8 -6,5 Kortare sjukskrivning förbättrad sjukvårdspolitik -3,1 -5,5 -7,0 Resultat av ökade insatser för rehabilitering -2,9 -6,5 -10,3 Ny arbetsskadeförsäkring -0,8 -1,6 -1,9 Kostnad för trafikolyckor förs till trafikförsäkring -3,8 -4,1 -4,3 Effektivare AMS-åtgärder -4,4 -7,0 -9,7 Egenavgift, obligatorisk a-kassa -2,5 -9,8 -9,8 Minskat stöd till företag -2,3 -2,5 -2,9 Nej till rikade kommunbidrag vi tillför pengar genom nationell skolpeng och vårdgaranti -3,2 -5,7 -6,7 Nej till kommunakuten m m -0,3 -0,1 -0,9 Minskat behov av generella bidrag till kommuner jämfört med regeringen -2,5 -8,0 -14,0 Valfrihetsreform istället för maxtaxa m m -5,4 -5,4 -5,4 Minskade kostnader för energiomställning -0,6 -0,1 -0,1 Nej till missriktad miljöpolitik -1,0 -0,9 -1,4 Övriga besparingar - 4,5 - 5,2 - 5,9 Neutraliseringar enligt finansieringsprincipen -2,2 -3,2 -3,0 Summa minskade utgifter -54,4 -85,5 -103,4 Satsningar Fler poliser 0,8 0,8 0,6 Bättre rättstrygghet/kriminalvård m m 0,3 0,4 0,4 Ökat stöd till handikappade 1,1 1,1 1,1 Satsning på sjukvård 3,1 4,0 5,6 Ökat stöd till pensionärer och återställd änkepension 0,8 0,5 0,5 Barnomsorgskonto därtill 1,5 mdr i skatteavdrag för barnomsorg 3,5 3,5 3,5 Ökade insatser i skolan, universitet och forskning 0,9 5,0 8,5 Inrättande av miljöfond 0,0 1,0 0,0 Investeringar i vägar och järnvägar 2,0 6,0 6,0 Ökade försvarsanslag 3,0 3,0 4,0 Övrigt 0,1 0,1 0,1 Summa satsningar 15,7 25,5 30,3 Nettoutrymme 38,7 60 77,0 Som tabellen visar har anslagen för rättstrygghet räknats upp liksom anslagen för handikappade och vissa utsatta pensionärer. Vi föreslår åtgärder som leder till stärkt kvalité såväl i den grundläggande skolutbildningen som inom högskolans ram. Våra förslag innebär också högre forskningsanslag än vad regeringen förordar. Sjukvården ges ett resurstillskott direkt till verksamheten. Vi satsar väsentliga resurser för att komma till bukt med de alltför höga sjuktalen. Våra förslag om minskade transfereringar till hushållssektorn och en större egenfinansiering av den nya arbetslöshetsförsäkringen förutsätter att de skattesänkningar vi föreslår genomförs. 8.10 Skattesänkningar och de offentliga finanserna I tabell 8:4 redovisas effekterna av våra förslag till sänkta skatter på konsoliderad offentlig sektor. Beräkningarna bygger på uppgifter från . Justering har gjorts för det kassamässiga utfallet . Tabell: 8:4 Skattesänkningar jämfört med regeringens förslag 20022004, miljarder kronor Skattesänkningar, miljarder kronor Konsoliderad offentlig sektor 2002 2003 2004 Att kunna leva på sin lön Inkomstskattereform: Slopad kompensation för pensionsavgift -29,43 -32,56 -33,21 Förvärvsavdrag , 32,42 33,32 34,25 Höjt grundavdrag max 40 100, netto 21,00 26,30 31,80 Grundavdrag med 15.000 per barn 7,89 7,92 7,92 Slopad värnskatt, höjd inkomstgräns för uttag av statlig inkomstskatt samt sänkt skattesats för statlig inkomstskatt till , , netto 2,63 4,49 6,43 Nej till särskild skattereduktion -3,00 Höjt särskilt grundavdrag för förtidspensionärer 0,15 Avdrag för styrkta barnomsorgskostnader 1,50 1,50 1,50 skattereduktion på hushållstjänster inklusive 0,00 2,20 2,20 Avdrag för pensionsförsäkring höjs till ett basbelopp 0,91 1,46 1,83 Nej till reduktion för fackavgift -1,96 -1,96 -1,96 Nej till ny reduktion för a-kassa -1,61 -1,61 -1,61 Höjt reseavdrag till milen 0,84 0,92 0,92 Sänkt bensinskatt /l inklusive moms 2,58 2,18 2,18 Sänkt dieselskatt /l inklusive moms 1,68 1,40 1,40 Sänkt fastighetsskatt till , och för småhus inklusive halvering av markvärdet och fastlåsning av underlaget för alla bostäder, för hyreshus slopad schablonintäkt ingen begränsningsregel (netto) 1,74 6,13 9,06 Delsumma 37,34 51,69 62,71 Företagande och nya jobb Slopad dubbelvinstbeskattning på aktieutdelningar års vinster 0,00 4,00 9,37 Slopad förmögenhetsskatt successivt netto 2,00 4,76 5,28 Sänkta skatter på produktionsmedel i jordbruket 1,89 1,89 1,89 Interaktion diesel -0,22 -0,22 -0,22 Sänkt skatt på kärnkraft /kWh 0,32 0,25 0,17 Lägre beskattning på royaltyinkomst 0,07 0,07 0,07 Slopad reklamskatt 1,20 1,20 1,30 Slopad expertskatt -0,04 -0,04 -0,04 Optionsbeskattning tidpunkt för arbetsgivaravg. 0,08 0,08 0,08 Slopade 3:12-regler 0,50 0,50 0,50 Avsatt sänkt kapitalbeskattning 1,00 1,00 1,00 Ökad nedsättning av socialavgifter i 0,20 0,20 0,20 Nej till skattestöd till rederinäringen -1,30 -1,30 -1,30 Nej till anställningsstöd -1,80 -1,80 -1,80 Nej till skattesubvention av bredband -0,60 -0,60 -0,60 Nej till höjd CO2-avgift 0,93 0,76 0,76 Nej till höjd elskatt 0,91 0,74 0,74 Delsumma 5,14 11,49 17,40 Totalt utöver regeringen 42,48 63,18 80,11 8.11 De offentliga utgiftstaken Utgiftstaket för de offentliga finanserna består av det statliga utgiftstaket som fastställer, samt av beräknade kommunala utgifter. Interna transaktioner mellan kommunsektorn och ålderspensionssystemet dras av vid beräkningen av det offentliga utgiftstaket. Regeringen anger att utgiftstaket för offentlig sektor skall beräknas till 2002, 2003 och 2004. De förslag vi lägger i denna motion syftar till att begränsa de offentliga utgifterna i sin helhet för att därmed kunna sänka den offentliga utgiftsandelen. Inom ramen för detta påverkas både det kommunala utgiftstaket och det statliga av att vi överför finansieringen av skolan från kommunerna till staten. Den statliga utgiftsramen för bidrag till kommunerna påverkas av att de skattesänkningar som vi föreslår i stor utsträckning påverkar de kommunala inkomsterna, varför en ekonomisk reglering måste ske mellan staten och kommunsektorn. Mot denna bakgrund föreslår vi att utgiftstaket för den offentliga sektorn beräknas till 2002, 2003 och 2004. Våra utgiftstak är således lägre än regeringens samt och lägre . innebär detta att de offentliga utgifternas andel av BNP är lägre än med regeringens politik. Tabell 8:5 Utgiftstak för den offentliga sektorn 20022004 (miljarder kronor) 2002 2003 2004 Staten 855 876 893 Kommunerna 527 548 568 Transaktioner mellan stat och kommun -259 -320 -332 Stat pension 0 0 0 Tak 1123 1103 1130 Procent av BNP 50,0 46,8 45,5 8.12 Statens utgiftstak och utgiftsramar De sammanlagda utgiftsminskningar vi föreslår leder till att det statliga utgiftstaket kan bestämmas till belopp som i motsvarande mån är lägre. Vi avvisar budgeteringsmarginalen eftersom den påverkar budgetdisciplinen negativt. Om de föreslagna taken för statens utgifter behöver överskridas får regeringen återkomma till med redovisning av varför det ökade resursbehovet uppstått samt med förslag till åtgärder för att ej överskrida det ursprungligt fastställda utgiftstaket. Mot denna bakgrund föreslår vi att det statliga utgiftstaket bestäms till 2002, 2003 och 2004. 8.13 Förslagen per utgiftsområde I tabell 8:6 redovisas våra förslag till utgiftsramar för respektive utgiftsområde. Därefter följer översiktligt de förändringar vi vill genomföra på varje utgiftsområde. Som tabellen visar har anslagen för rättstrygghet räknats upp liksom anslagen för handikappade och vissa utsatta pensionärer. Vi föreslår åtgärder som leder till stärkt kvalité såväl i den grundläggande skolutbildningen som inom högskolans ram. Vårt förslag innebär också högre forskningsanslag än vad regeringen förordar. Sjukvården ges ett resurstillskott direkt till verksamheten. Vi satsar väsentliga resurser för att få bukt med de alltför höga sjuktalen. Våra förslag om minskade transfereringar till hushållssektorn och en större egenfinansiering av den nya arbetslöshetsförsäkringen förutsätter att de skattesänkningar vi föreslår genomförs. Tabell:8:6 Våra förslag till utgiftsramar () 2002 2003 2004 UO1 4 686 4 331 4 492 UO2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 8 613 9 083 9 089 UO3 Skatt, tull och exekution 7 983 8 192 8 366 UO4 Rättsväsendet 24 879 25 678 26 362 UO5 Internationell samverkan 2 874 2 877 2 880 UO6 Totalförsvar 47 245 46 330 47 219 UO7 Internationellt bistånd 13 701 13 964 14 798 UO8 Invandrare och flyktingar 5 UO9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 30 364 30 803 30 989 UO10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 96 189 96 898 93 885 UO11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 33 715 51 735 51 214 UO12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 50 541 52 579 53 766 UO13 Arbetsmarknad 53 931 42 549 39 720 UO14 Arbetsliv 939 816 736 UO15 Studiestöd 21 946 22 698 23 612 UO16 Utbildning och universitetsforskning 37 913 99 118 103 126 UO17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 6 470 6 645 6 820 UO18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 8 272 8 025 7 894 UO19 Regional utjämning och utveckling 2 873 2 733 2 333 UO20 Allmän miljö- och naturvård 2 762 3 815 2 888 1 495 1 209 1 192 UO22 Kommunikationer 24 924 30 403 33 397 UO23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 13 946 14 017 14 008 UO24 Näringsliv 3 059 3 119 3 181 UO25 Allmänna bidrag till kommuner 171 924 111 742 116 242 UO26 Statsskuldsräntor m.m. 62 322 51 692 49 998 UO27 Avgiften till Europeiska gemenskapen 23 055 23 756 23 940 Summa utgiftsområden 761 667 769 598 776 663 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 699 346 717 906 726 665 Minskning av anslagsbehållningar 1 199 2 555 3 008 Budgeteringsmarginal 0 0 0 Ålderpensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 153 414 154 093 163 761 Utgiftstak för staten 853 959 874 554 893 434 Utgiftsområde 1 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 7 284 122 -2 597 860 7 308 500 -2 977 186 7 641 500 -3 149 841 27:1 och 5 790 0 5 934 -2 967 6 044 -3 022 27:2 Presstöd 515 029 -300 000 510 029 -510 029 510 029 -510 029 27:4 Radio- och 11 266 -1 270 10 734 0 10 734 0 27:5 och 964 -1 590 9 183 -1 590 9 361 -1 590 46:1 Allmänna val 215 000 17 000 112 000 90:5 Regeringen (kommunism, ud) 4 998 149 -2 295 000 5 197 546 -2 390 000 5 410 731 -2 490 000 90:6 Stöd till politiska partier 145 200 0 145 200 -72 600 145 200 -145 200 I en demokrati skall inte politiska partier vara beroende av staten. Vi föreslår därför att partistödet avvecklas successivt. minskas stödet till hälften av det nuvarande anslaget. avvecklas stödet helt. Presstödet fyller inte den funktion som förespeglades när det infördes. Tidningar i ekonomiska svårigheter har inte kunnat räddas som förväntat, som strukturförändringar försenats och konkurrensvillkoren snedvridits. Mot bakgrund av detta föreslår vi att presstödet avvecklas i två steg. Det första bör tas . Resterande belopp bör därefter lyftas ur budgeten . I och med att presstödet avskaffas kommer inte längre att fylla någon funktion. Den bör avvecklas från . För att underlätta avvecklingen av presstödet föreslår vi att reklamskatten avskaffas. bör inte byggas ut så som regeringen föreslår. Därutöver bör det extra anslag som innevarande år utgår till följd av ordförandeskapet i EU avvecklas helt. Anslagen till och UD bör inte slås samman. Sammanslagningen innebär att det blir svårare för att påverka anslagen till utrikesförvaltningen eftersom det i praktiken är regeringen som beslutar hur medlen skall fördelas inom anslagsområdet. Vi menar att det är angeläget att även fortsättningsvis har inflytande över utrikesförvaltningens organisation och dimensionering. Av detta skäl anser vi att anslaget skall återföras till utgiftsområde 5. Anslaget till minskas därför i motsvarande mån. En särskild upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten bör genomföras. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och statsförvaltning 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 8 754 408 -141 750 9 180 000 -96 978 9 183 700 - 94 360 1:2 157 268 0 161 082 164 207 0 1:3 60 006 0 61 464 0 62 660 0 1:4 Statskontoret 71 470 0 73 216 0 74 633 0 1:6 394 439 -50 000 405 144 -55 000 405 826 -60 000 1:7 Folk- och bostadsräkningen 78 000 -78 000 12 000 -12 000 0 0 1:9 7 443 -3 722 7 625 -7 625 7 772 -7 772 1:10 12 057 -6 029 12 353 -12 353 12 588 -12 588 1:14 Riksrevisorn 0 0 0 0 0 0 2:4 : förvaltningskostnader 252 875 0 262 161 0 266 989 0 90:1 revisorer 27 122 -4 000 27 770 -10 000 28 311 -14 000 1:11 2 285 0 2 341 0 2 386 0 1:1 45 683 0 46 800 0 47 700 0 Då vi anser att (SCB:s) verksamhet bör begränsas och att en större del av uppgiftslämnandet bör avgiftsfinansieras säger vi nej till regeringens ökade anslag till SCB, och föreslår istället minskade anslag. Den kommande sammanslagningen av revisorer kommer att innebära samordningsfördelar som motiverar minskade anslag, vilket vi redovisar under anslaget till revisorer. Den planerade Folk- och bostadsräkningen (FoB) bör inte genomföras, och anslaget till FoB kan därför minskas till noll. bör enligt vår mening upphöra, och som ett led i detta minskar vi anslaget till hälften . () slås ihop med och bildar den nya myndigheten . Detta kommer att medföra samordningsfördelar, vilket gör att anslaget till NOU kan minskas till hälften. Utgiftsområde 3 och uppbörd 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 8 057 645 -75 000 8 267 000 -75 000 8 441 000 -75 000 3:1 471 984 -75 000 487 533 -75 000 496 611 -75 000 3:2 Skattemyndigheterna 4 966 115 5 091 340 5 189 087 3:3 1 224 691 40 000 1 259 053 40 000 1 298 126 40 000 3:4 1 394 855 -40 000 1 428 821 -40 000 1 456 702 -40 000 Genom våra förslag till skatteförändringar kan skatteförvaltningens verksamhet rationaliseras. Vårt anslag till skatteförvaltningen är därför lägre än regeringens. Smugglingen av cigaretter, alkohol, narkotika och vapen har ökat kraftigt . Tullen bör därför få större resurser för ökad kontroll. Genom detta bedöms intäkterna till statskassan öka med minst motsvarande belopp. Tullens verksamhet skall finansieras genom anslag och inte med offentligrättsliga avgifter. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet 2002 förändring 2003 förändring 2004 förändring 23 640 823 1 238 000 24 286 000 1 391 500 25 201 000 1 160 900 4:1 13 117 532 805 000 13 506 000 820 000 14 194 929 620 000 4:2 Säkerhetspolisen 566 280 20 000 580 248 20 000 600 263 20 000 4:3 741 751 20 000 789 814 20 000 805 589 20 000 4:4 312 389 0 320 236 0 326 056 0 4:5 Domstolsväsendet 3 617 192 81 000 3 666 573 81 500 3 738 153 19 900 4:6 Kriminalvården 4 122 603 312 000 4 224 085 450 000 4 304 384 481 000 4:7 BRÅ 45 817 44 899 45 748 4:8 204 202 201 506 205 395 Vi har under en lång rad av år pekat på behovet av ökade resurser för att hävda medborgarnas trygghet. Antalet poliser måste öka. I avvaktan på att nyutbildade poliser tillkommer vidtas särskilda åtgärder som leder till mer polisarbete. Tidigare års besparingar har emellertid skapat stora flaskhalsar vad gäller personalförsörjning varför ökade resurser inte är tillräckligt för att komma upp i en tillräcklig numerär. För att uppfylla målet att öka tryggheten och bekämpa brott måste även övriga myndigheter ges ökade resurser. Kriminalvården har behov av en ny anstalt och fler häktesplatser. Ett ökat antal platser är bland annat nödvändigt för att åstadkomma en effektiv narkotikabekämpning och möjliggöra en separation av gängliknande grupperingar. Stora uppdämda behov av personalförstärkningar, teknikstöd, utbildning och andra kompetenshöjande åtgärder finns även inom övriga myndigheter. Enligt Moderata samlingspartiet är regeringens föreslagna satsningar otillräckliga för att ge medborgarna det mått av rättstrygghet de med fog har rätt att kräva för inbetalda skattemedel.