ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02MJ264 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ264av de ()Tvångsmatning av djur Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att regeringen i internationella forum arbetar för att tvångsmatning av djur förbjuds i fler länder. Motivet till mitt förslag I en rapport , sammanställd av djurskyddsorganisationerna Advocates for animals och World , redovisas alarmerande siffror om att produktionen av gåslever ökar i världen. Siffrorna är särskilt alarmerade mot bakgrund av det stora djurplågeri som produktionen är förknippad med. Romtraktaten stadgar att djur är kännande varelser. Medlemsstaterna har skyldighet att ta full hänsyn till detta. Enligt min uppfattning kan inte företeelser såsom produktion av gåslever och tvångsmatning leva upp till traktatens stadgande. Produktionen av gåslever sker genom att gäss tvångsmatas med en blandning av majs, fett och salt. Under varje matning tvingar man i djuren upp till föda under några fåtal sekunder. av de gäss som hålls för gåsleverproduktion hålls i små burar, i vilka de inte kan röra sig, stå upp eller sträcka på vingarna. har gässens lever svällt upp till tio gånger sin normala storlek. producerades det ca gåslever. De största producenterna var (), () och (). Enligt min mening bör regeringen bedriva ett intensivt arbete i internationella fora för ett förbud mot produktion av gåslever och tvångsmatning av djur. Inom EU har till exempel , och förbjudit tvångsmatning av djur. Andra länder, exempelvis och , har portalparagrafer i sina djurskyddslagar som indirekt omöjliggör tvångsmatning.
mot · GP02MJ265 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ265av de ()Pälsdjursuppfödning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avveckla uppfödningen av pälsdjur. Motivet till mitt förslag Enligt djurskyddslagen får djur endast födas upp och hållas för produktion av päls om de också hålls och sköts i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa samt ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Ända sedan djurskyddslagen infördes har arbete med att försöka anpassa pälsdjursuppfödningen till djurskyddslagens krav pågått. När det gäller rävhållningen tog anpassningen och ledde till att inga rävar numera hålls för pälsproduktion. När det däremot gäller hållningen av mink och chinchilla pågår anpassningen fortfarande. Allt fler länder ute i har fattat beslut om att förbjuda pälsdjursuppfödningen. Inom flera länder pågår arbete med att förbjuda hållningen. Enligt min mening är det oacceptabelt med en djurhållning som inte kunnat anpassa sig till djurskyddslagen efter så här . Ur etisk synvinkel är det min uppfattning att en djurhållning av den art som pälsdjursuppfödningen utgör inte kan accepteras. I stället bör den avvecklas .
mot · GP02MJ266 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ266av de ()Slakterier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slakt av djur i . Motivet till mitt förslag har vi i TV fått ta del av två program som avslöjar missförhållanden inom de svenska slakterierna. De brister som påtalats har även djurskyddsorganisationer satt fokus på . Enligt min mening är många inslag i den nuvarande djurhanteringen vid slakterierna totalt oacceptabla. Den rådande bristen på insyn och tillsyn måste åtgärdas. Regeringen måste därför skyndsamt ta initiativ till ett stärkt regelverk då det gäller djurhanteringen vid slakterierna. Regelverket måste tillse att djuren får möta döden utan vare sig ångest eller lidande. Bristerna då det gäller djurskyddstillsynen inom slakterierna är inte nya. Enmansutredaren förde fram dem i sin utredning Offentlig djurskyddstillsyn (SOU 1996:13). Regeringen bör därför skyndsamt se till att den centrala djurskyddsmyndigheten tar sitt ansvar genom att anordna projektinriktad tillsyn av slakterierna samt anordnar tillsynskonferenser för dem som deltar i tillsynsverksamheten på slakterierna. Tillsynen måste också stärkas genom att särskilda veterinärer (anställda på slakterierna) enbart har uppgiften och ansvaret att övervaka djurskyddet. Slakterierna är i hög grad en stängd och sluten verksamhet. En stor del av allmänheten har ingen direkt insynsmöjlighet, och har därmed ingen möjlighet att sätta sig in i hur djuren hanteras. Ett sätt att ge oss insyn i hela den nuvarande djurhanteringen, från jord till bord, skulle kunna vara att slakterierna och slaktbilarna skall vara försedda med webbkameror så att allmänheten kan ges insyn via Internet. Detta har bland andra professor , SLU, föreslagit. Det kan vara ett nytt och radikalt sätt att bedriva konsumentupplysning.
mot · GP02MJ267 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ267av de ()Djurskyddslagen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av djurskyddslagen. Motivet till mitt förslag Djurskyddslagen, som tillkom 1988, skulle innebära övergången från en mer teknokratisk syn på djur till en syn där djur betraktades som kännande individer. Redan tidigt gjorde sig dock röster hörda om att lagens intentioner inte fick full genomslagskraft vid utformandet av detaljföreskrifter. , , slog till exempel i ett beslut fast att den centrala djurskyddsmyndigheten helt hade missuppfattat djurskyddslagen och sitt ansvar. Man hade, enligt JO, tagit hänsyn till produktionstekniska och ekonomiska faktorer istället för att genomföra lagens paragrafer. Det är inte bara JO som uttalat kritik mot hur djurskyddslagen genomförts. Kritiken har inte heller avtagit med årens lopp, utan har fortsatt varit stark. har dessutom grava missförhållanden då det gäller djurskyddet uppdagats. Här kan till exempel nämnas hur djur far illa på djurmarknader och inom lantbruksproduktionen, hur transporter genomförs, hur djur hanteras vid slakt samt förhållandena vid pälsfarmerna. Från många håll har det också gjorts gällande att djurskyddslagen och dess genomförande måste ses över. Jag delar helt den uppfattningen. Enligt min mening är det viktigt att djurskyddslagen och dess genomförande ses över och att översynen sker skyndsamt. Jag anser att detta bäst sker i form av en parlamentarisk utredning.
mot · GP02MJ268 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ268av de ()Ett djuretiskt råd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättandet av ett djuretiskt råd. Motivet till mitt förslag Intresset för de djuretiska frågorna har ökat markant . Regeringen noterar för övrigt också detta i sin bakgrund till varför det behövs en fristående djurskyddsmyndighet. Människans förhållningssätt till djuren är i mångt och mycket en etisk frågeställning. Vi kan genom vår förmåga att göra moraliska ställningstaganden välja att göra gott eller ont. Vi kan också reflektera över våra val och därmed föra diskussioner och göra studier inom det djuretiska området. Att även intresset för detta ökat märks inte minst genom att universitet inrättar kurser i djuretik och att många ungdomar intresserar sig för litteratur inom ämnet. Vi kan på god grund anta att det kommer att ställas högre etiska krav på vårt förhållande till djuren. Detta är i sig en utveckling som bara är av godo för såväl människor som djur. Det är därför viktigt att vi utvecklar fristående forum inom djurpolitiken där de djuretiska diskussionerna kan föras och utvecklas. hävdas att djuretiska diskussioner förs bland annat inom de djurförsöksetiska nämnderna och inom andra myndigheter som har administrationsuppgifter inom djurpolitiken. Vid en närmare granskning har jag dock funnit att djupet i och möjligheten till djuretiskt reflekterande hämmas av de övriga uppgifter som myndigheterna har att hantera. Inom de djurförsöksetiska nämnderna tycks de etiska diskussionerna oftast handla om avlivningsmetoder och smärtlindring. Det är givetvis två mycket viktiga diskussionsområden inom djurförsökspolitiken, men den djuretiska diskussionen bör föras med betydligt vidare perspektiv. För sådana diskussioner och överväganden skulle det behövas ett djuretiskt råd med koppling till . Rådet skulle kunna bestå av personer som står fria från den nuvarande djuranvändningen. Rådet skulle på eget och andras initiativ ha uppdraget att ta fram djuretiska studier och uttalanden rörande förekommande djuranvändning samt bedriva framtidsstudier inom fältet. Dessa studier och uttalanden skulle kunna stimulera och fördjupa den djuretiska debatten i vårt samhälle och fylla ett viktigt tomrum som jag vet att inte minst ungdomar upplever inom den statliga djurpolitiken.
mot · GP02MJ269 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ269av och ()Avfallsförbränning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avfallsförbränning. Motivering Med deponiskatt och hårdare krav på deponier planerar nu många kommuner att bygga nya förbränningsanläggningar för avfall. Att tillvarata den energi som finns i avfallet är den vanligaste metoden för behandling av hushållsavfall i . Det finns 22 anläggningar för sopförbränning i landet. som värme och i vissa fall el effektivt produceras vid anläggningarna reduceras volymen till en tiondel av ursprunget och vikten till en fjärdedel. Hushållsavfall består till allra största delen av förnyelsebart material och bidrar endast marginellt till växthuseffekten då det förbränns. Brännbart hushållsavfall är en inhemsk resurs som bör tas tillvara. Svenska myndigheter har ställt höga miljökrav på dessa anläggningar, vilket är viktigt. Genom EU-direktiv kommer även skärpningar för utsläpp till vatten och luft. I sker en rad förändringar av lagstiftningen på avfallsområdet. blir det förbjudet att deponera utsorterat brännbart avfall. träder ett förbud i kraft mot att deponera organiskt avfall. Runt om i landet pågår nu planering för hur man skall ta hand om det avfall som inte längre får läggas på deponi. Det visar sig att om alla anläggningar för såväl avfallsförbränning som biologisk behandling som planeras och diskuteras blir verklighet, ökar kapaciteten med för båda behandlingssätten. Trots detta bedöms kapacitetsbristen bli mycket stor. Beträffande materialåtervinningen uppskattar att ökningen av återvinningen endast blir och bidrar således endast marginellt till att minska den kapacitetsbrist som kommer på grund av deponiförbuden. Det är viktigt att kommuner och andra aktörer får långsiktiga förutsättningar, speciellt när det förbereds mycket stora investeringar i kommande anläggningar. Därför bör man inte öka avgifter eller skatter vare sig på avfallsförbränningsanläggningar eller på avfallet. Det skulle innebära att mer avfall läggs på deponi, vilket medför risk för högre deponiskatt o.s.v. Allt får till slut betalas av konsumenten utan att miljön förbättras. Det enda som förbättras blir statens kassa. () ()
mot · GP02MJ273 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ273av ()En ny nationalparksplan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ny nationalparksplan. Motivering nationalparksplan upprättades för att man skulle ha ett bra underlag när man inrättade nationalparker runt om i vårt land. Planen kom att omfatta 20 projekt. Nästan hälften av projekten är genomförda. Den senaste i raden är i som invigdes . i västra fanns med i nationalparksutredningen men kom inte med i den slutliga planen bland annat av det skälet att det inte ansågs vara ett tillräckligt stort orört område. Av den anledningen torde det vara svårt att instifta någon nationalpark i överhuvudtaget eftersom så gott som all mark här påverkats av människan alltsedan istiden. I övrigt uppfyller med råge de kriterier som ställs på en nationalpark vad gäller storlek, vetenskapliga värden, upplevelsevärden, kulturella värden, skönhet och storslagenhet. Berget hyser minst 160 utrotningshotade arter. Hela TåkernOmbergområdet är klassat som riksintresse för natur, kultur och fritid och är ett av mest välbesökta naturområden med ca 300 000 besökare . Av statliga på ingår i EU:s skyddsnät Natura 2000 över den värdefullaste naturen i . Översyn påbörjar under innevarande år en översyn av nationalparksplanen. I samband härmed måste nya objekt kunna föras in i planen allteftersom nya fakta och inventeringar tillkommer. är ett exempel på ett sådant objekt som ska tillföras den nya nationalparksplanen. Gotab, 2001 ()
mot · GP02MJ278 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ278av m.fl. (mp)Slakthönsraser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot slakthönsraser med problem och defekter. begär att regeringen inom EU aktualiserar frågan om sundhet hos slakthönsraser. Inledning I föds 65 miljoner kycklingar upp för slakt . De växer från en liten nykläckt individ på till en slaktkyckling på på den dryga månaden de lever, något som tog 3 månader . De har ont i kropp och skelett, många kan inte röra sig, andra har frätskador på fötterna, åter andra hjärt- och leverskador. Undersökningar visar att hälften av kycklingarna är sjuka. Den avel som bedrivits har ensidigt gynnat snabb tillväxt. En rapport som publicerades /01 tog många på sängen. Man trodde inte att det var så illa som rapporten visade. Efter BSE-krisen ökar konsumtionen av kyckling världen över. Extrem avel Den utveckling som skett är skapad av människan. Man har medvetet valt ut djur med extrem tillväxt i aveln. Andra egenskaper som djurens hälsa, förmåga till rörelse och naturliga beteende har fått stå tillbaka. Det här är inte något som gäller bara fjäderfä situationen är likadan för kalkoner och vissa nötraser, som Belgisk blå. Föräldradjuren till broilerkycklingarna ser groteska ut. Deras ben är extremt tjocka, de rör sig inte gärna på grund av tyngden i kroppen och har svårt att para sig naturligt. För att se till att de kan det svälter man dom. Man behöver ju befruktade ägg för nästa generation slaktkycklingar. Ett enda mål finns att producera snabbväxande kycklingar. Allt annat får stå tillbaka, som hälsa och möjlighet till naturliga beteenden. I 29 § djurskyddsförordningen står att avel inte får ha en sådan inriktning att den kan påverka djurens naturliga beteenden eller medföra lidande för djuren. har försökt stoppa Belgisk blå vid den svenska gränsen. Även dagens slakthönsraser borde förbjudas. De är precis lika felavlade som Belgisk blå. Det har defekter och kan inte para sig naturligt. I naturen är den typen av djur förlorare i slaktkycklingsstallarna är de hänvisade till ett torftigt och onaturligt liv i plåga. Förlorare även där. Vinnaren är människan för vilken penningen tycks viktigare än etiken. Det är dags att agerar, förbjuder slakthönsraser som inte klarar kraven i 29 § djurskyddsförordningen i landet och tar upp problemet i EU, där samma extremavlade hönsraser används. () () () () ()
mot · GP02MJ279 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ279av Per m.fl. (mp)Rötslam Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett och totalt stopp för slamspridning på de svenska åkrarna. Ny alarmerande rapport om slam Med anledning av den internationellt uppmärksammade rapporten i avloppsslam, stallgödsel, handelsgödsel, nederbörd samt jord och gröda av (2001), utgiven av , måste slutsatsen bli att stoppa slamspridningen på våra åkrar. Internationellt ökar nu medvetenheten om farorna, och regeringen i har just fattat ett sådant beslut. Över 60 grundämnen Rapporten har mätt upp över 60 grundämnen och har i jämförelsen av halter i slam och jord funnit att slamspridningen ökar halterna i marken av en rad ämnen som inte mätts. Bl.a. framkommer att guldhalten via slammet kan fördubblas . Andra snabbt ökande element vid slamspridning är silver, , bor, antimon, molybden, vismut, indium och tenn. Just silver är en av de mest giftiga metaller vi känner för markens organismer. Med vetskap om att vi inte kan ta bort metaller ur jorden i efterhand måste vi snabbt hindra tillförseln. mätningar begränsade De lätt mätbara metallerna som tidigare ingått i undersökningarna har inte givit hela sanningen och problembilden. Märkligt nog hade man , vid den då gjorda slamöverenskommelsen, haft möjlighet att göra de analyser som gjorts. Men det gjorde man aldrig. står vi i en helt ny situation i och med avslöjandena i rapporten. Slamgivorna, som tyvärr fortfarande läggs på jordbruksmarken främst i , har inte kontrollerats för förekomsten av de grundämnen som finns med i rapporten. Därför är ett moratorium nödvändigt. Den moderna teknikens avfall En annan oroväckande rapport från , Screening för nya metaller i humanbiologiska prover (, , och , 2000) visar hur man påvisat och uppmätt halter av en rad element (Ag, As, Ba, Be, Bi, Ga, Ge, In, Li, Pd, Pt, Sb, Se, Ta, Te, Ti, Tl och V) i blodet och serum. Inget av dessa ämnen analyseras i avloppsslam och många sprids från dagens sofistikerade teknologi, t.ex. från datorer och bilar. I rapporten påpekas den bristande kunskapen om hur exponeringen ser ut och vilka risker spridningen av dessa element medför, vad nivåerna i blod, serum och urin betyder ur hälsosynpunkt. Enligt försiktighetsprincipen borde detta faktum räcka. Det är våra barns livsmedel det handlar om Det är fel att låtsas som om slammet var kontrollerat. Det är fel mot jordbrukarna och fel mot konsumenterna, inte minst mot våra barn. Våra livsmedels kvalitet hotas genom tillförsel av okontrollerade grundämnen, och förtroendet för livsmedelsproduktionen kan inte upprätthållas om slamspridning fortsätter. Per () () () () ()
mot · GP02MJ280 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ280av och ()som nationalpark Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av förutsättningarna för att bli nationalpark. Bakgrund Trakterna kring i västra är unika med avseende på såväl sin historia som sina rika naturvärden. Området har haft konstituerande betydelse i processen kring statsbildning under yngre järnålder och tidig medeltid. , vid , den unika Alvastraboplatsen, fornborgarna Hjässaborgen och Borggård, Rökstenen och Alvastra klosterruin är några uttryck för starka kulturella riksintressen. är en särpräglad kulturell mötesplats med rötter i svensk historia och kultur men också med starka internationella anknytningar genom sin närhet till och den heliga . När 700-årsminnet av födelse högtidlighålls 2003 innebär detta en stor internationell uppmärksamhet kring denna del av . är också en av yppersta nationalklenoder när det gäller naturvärden. är en bergrygg som skjuter upp mellan två förkastningsbranter. Den bär spår av inlandsisen som lade en kappa av moränjord över berget. Detta ger tillsammans med lokalklimatet förutsättningar för den yppersta växtlighet. Området är en utpräglad agrar stordriftsbygd där stora gårdar bildats genom sammanläggning och genom sänkningen av . har sådana starka värden som nationalklenod att området bör skyddas och förvaltas som nationalpark. uppfyller med stor sannolikhet de kriterier som ställs på en nationalpark vad gäller storlek, naturvärden, vetenskapliga värden, upplevelsevärden och kulturella värden. Det finns en varierande näringsverksamhet på och omkring . Blir en nationalpark ges dess skötsel en inriktning mot ökat naturskydd, hög biologisk mångfald och stora upplevelsevärden. Hur näringarna skulle påverkas om blev nationalpark behöver ytterligare belysas. Därför bör en utredning få visa vilka förutsättningar som gäller och vad det skulle innebära för olika intressenter om skall bli en nationalpark. () ()
mot · GP02MJ284 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ284av och ()Senapsgas Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning till de fiskare som drabbas av senapsgas eller andra farliga kemikalier vid sin yrkesutövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenska myndigheter bör skriva avtal med om att få anlita landets saneringsresurser. Motivering Mer eller mindre regelbundet drabbas yrkesfisket av att dumpad stridsgas (senapsgas) från eller giftigt kemiskt avfall av senare datum fastnar i trålarna och ställer till med skador på fångst och redskap. Hälsoriskerna är oerhört stora. Senapsgas som legat på botten i är fortfarande livsfarlig. Gasbehållarna ligger inte längre på de platser de dumpades åren 194546, utan de har förflyttat sig till andra delar av t.ex. till . I finns avfall, dumpat från ammunitionstillverkning. Även detta är hälsofarligt. Här finns också ett antal fartygsvrak som innehåller tusentals ton stridsgaser av olika slag. Även detta är rester från . Frågan om ersättning till yrkesfiskarna för de inkomstförluster de oförskyllt kan råka ut för har stötts och blötts . har inget hänt. Skador som uppkommer p.g.a. av senapsgas kan, förutom stor risk för hälsan för de drabbade fiskarna, innebära långt driftsstopp för sanering och t.o.m. att båten måste huggas upp. I får fiskare ersättning av staten. Så är inte fallet för de svenska fiskarna. Detta är inte rimligt. För staten torde de årliga sammanlagda ersättningsbeloppen komma att hamna på en låg nivå, men för det enskilda fiskeföretaget är naturligtvis frågan oerhört betydelsefull. På , där det är betydligt vanligare att fiskare drabbas av skador från senapsgas, finns en beredskap för sanering av båtar och redskap. har en specialstyrka ur försvaret som är utbildad och utrustad för det svåra saneringsarbetet. Det är inte rimligt att vi i bygger upp liknande kompetens. bör i stället skriva avtal med de danska myndigheterna så att våra svenska båtar kan gå till och få saneringen utförd eller att personal från den danska styrkan, vid behov, kan komma till . Gotab, 2001 () ()
mot · GP02MJ293 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ293av och ()Fisket i till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidta åtgärder som på olika sätt förbättrar villkoren för det kustnära yrkesmässiga fisket i . Motivering Det kustnära yrkesmässiga fisket brottas med stora problem p.g.a. av att flera fiskarter håller på att minska sina bestånd kraftigt i . Orsakerna är framförallt det omfattande fiske som trålfisket utgör med stora fiskefartyg som opererar kustnära och som därmed hotar olika fiskarters utbredning i . Överväganden borde i detta sammanhang göras om ytterligare restriktioner vad gäller foderfisket borde införas. Här skulle exempelvis en restriktion att fartyg med småmaskigt trålfiske endast skulle få fiska 4 nautiska mil från den s.k. baslinjen särskilt kunna övervägas. Genom dessa begränsningar i fiskerätten för det storskaliga fisket utökas möjligheterna för flera fiskarter att bestå, vilket också bevarar en mer fullvärdig fiskefauna i . Ett livskraftigt fiske nära kusten skulle också innebära bättre förutsättningar för skärgårdsbefolkningen till ekonomisk försörjning och bidra till att göra skärgården mer levande och inbjudande för medborgarna som helhet. () Elisebeht ()