mot · GP02So304 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So304av m.fl. (c)Barn- och familjepolitik 1 Sammanfattning Barn har behov av trygghet, självbestämmande och livskvalitet. Detta är utgångspunkten i och principerna om barns bästa. Barn har speciella behov av skydd och stöd. Barn är inte miniatyrupplagor av vuxna utan individer med egna unika behov. Barns tillvaro måste präglas av trygghet. De måste mötas med respekt och få känna gemenskap, delaktighet och tillit. Då formas barnet till en människa med de bästa tänkbara förutsättningar för att klara livets alla påfrestningar. I denna motion föreslår en barnbilaga till statsbudgeten. Detta för att en sådan bilaga tydligt markerar vilka utgifter som är riktade till barn och unga, och där regeringens barnpolitiska ambitioner och prioriteringar tydligt framgår. Det finns barn som har det svårt och som befinner sig i utsatthet. Det är barn som lever i familjer där psykisk ohälsa, missbruk eller misshandel förekommer och barn som utsätts för övergrepp av olika slag. Barn till föräldrar med psykiska sjukdomar eller ett missbruk är en grupp som inte blivit tillräckligt uppmärksammade i samhället. Ytterligare åtgärder behövs för att ge barn till missbrukare och psykiskt sjuka vård och stöd. Nytt i motionen är en barnrabatt . Varje familj ska själv bestämma hur omsorgen om barnen ska formas. Familjepolitiken ska ge föräldrarna möjlighet att stödja sina barn att bli kreativa och självständiga individer. En bra familjepolitik utgår ifrån familjers olika förhållanden och styr inte in alla i samma mall. Familjepolitiken skall bygga på principerna om valfrihet, flexibilitet och rättvisa. Vi anser att politiken måste förändras så att föräldrarna får större möjligheter att styra över sin ekonomi och minska sitt beroende av bidrag. Det gör vi dels genom att sänka skatterna för personer med låga inkomster, dels med ett familjepolitiskt paket bestående av ett barnomsorgskonto samt avdragsrätt för barnomsorgskostnader. Vi väljer även att höja grundnivån i föräldrapenningen. För många familjer är bristen på tid det stora problemet. anser att föräldrarna skall ges mer tid med sina barn. Det skall vara möjligt att kombinera familjeliv och arbetsliv på ett bra sätt. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 41 2 Innehållsförteckning 42 3 Förslag till riksdagsbeslut 43 4 Inledning 44 5 Befolkningsutvecklingen 44 6 På barnens villkor 44 6.1 Låt barn vara barn 45 6.2 Barnbilaga till statsbudgeten 45 6.3 45 6.4 Barns och ungdomars utsatthet 45 6.5 Samverkan till skydd för barnen 47 7 Kvalitetssäkring av vårdnadsutredningar 47 8 Kontaktpersoner, stödfamiljer samt familjehem 47 9 Ungdomar och alkohol och droger 48 10 Barn till psykiskt sjuka, missbrukare och intagna inom kriminalvården 48 11 Sex och samlevnad 49 12 Ny familjepolitik låt föräldrarna bestämma 49 12.1 Målsättningar för familjepolitiken 50 12.2 Självbestämmande 50 12.3 Barnomsorgskonto 50 13 förslag 51 14 Familjernas ekonomi 51 14.1 Barnrabatt 52 14.2 Höjd grundnivå i föräldrapenningen 52 15 Den allmänna förskolan 53 16 Kontaktdagar 53 17 Adoption 53 18 Sammanfattning av samlade förslag till barnfamiljer 54 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en barnbilaga till statsbudgeten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning för kvalitetssäkring av vårdnadsutredning genom s.k. second opinion. begär att regeringen lägger fram förslag om ytterligare åtgärder för att ge barn till missbrukare, intagna inom kriminalvården och psykiskt sjuka vård och stöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomsmottagningarnas sex- och samlevnadsrådgivning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principer för valfrihet, flexibilitet och rättvisa i familjepolitiken.1 begär att regeringen lägger fram förslag till en ny politik för barnomsorgen i enlighet med motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en barnrabatt i form av en förvärvsrabatt på per barn.3 begär att regeringen lägger fram förslag om en översyn av adoptionskostnadsbidraget i enlighet med motionen.1 1 Yrkandena 5 och 8 hänvisade till SfU. 2 Yrkande 6 hänvisat till UbU. 3 Yrkande 7 hänvisat till SkU. 4 Inledning Barn måste mötas med respekt och känna tillit och uppleva gemenskap. Det är i familjen som barnen får sina grundläggande normer och värderingar. Det är därför så viktigt att barnen får möjlighet att växa upp under trygga förhållanden. Barn skall födas av kärlek, de ekonomiska förutsättningarna skall inte påverka barnafödandet. Barnbidrag och flerbarnstillägg skall även i fortsättningen vara ett konsumtionsstöd. Den ekonomiska ersättningen måste ge alla en möjlighet att bli föräldrar. Genom våra förslag lägger vi en grund för att familjerna skall få lika möjligheter, men lösningarna måste inte se likadana ut. vill förnya familjepolitiken så att den utgår från barnens och familjernas behov. Staten skall inte agera med pekpinnar utan ge ett generellt stöd som underlättar föräldraskapet. Utmaningen för familjepolitiken är att ge alla föräldrar bättre möjligheter att förena familje- och yrkesliv på ett bra sätt. Föräldrarna måste få mer tid med sina barn. 5 Befolkningsutvecklingen Den största utmaningen är den åldrande befolkningen och det låga barnafödandet. anser att en förnyad familjepolitik, med utgångspunkt hos familjernas behov, skapar möjligheter för unga människor att bilda familj. Det handlar om möjlighet att kunna leva på sin lön, möjligheter att kombinera arbete och familj. För de unga människor som valt att leva i storstadsregionerna innebär det stora svårigheter vad gäller att hitta en permanent bostad. 6 På barnens villkor Familjer ser och kommer att se olika ut, traditionell kärnfamilj, ensamstående, särbor osv. Det viktiga är att skapa trygga uppväxtmiljöer och att barnen ges kärlek, omsorg och stimulans. Samhällets uppgift är att ge bästa tänkbara förutsättningar. Familjepolitiken skall underlätta för föräldrar att axla föräldrarollen. Den uppväxande generationen ska bli en trygg och självständig generation. Barn måste mötas med respekt och känna tillit och uppleva gemenskap. Det är i familjen som barnen får sina grundläggande normer och värderingar. Barnens rätt att växa upp under trygga förhållanden är därför av stor betydelse. Diskussionen om familjens ansvar för de värderingar man förmedlar till barnen måste förenas med en samhällelig dialog om normer och värderingar. 6.1 Låt barn vara barn Ett tryggt samhälle innebär att både vuxna och barn kan känna gemenskap, delaktighet samt mötas med respekt. Alla vuxna har ett speciellt ansvar för barns behov av trygghet, även om huvudansvaret för barnens uppväxt och fostran ligger hos föräldrarna. Många barn och ungdomar är stressade av föräldrarnas och omgivningens krav. Psykosomatiska besvär är relativt vanligt bland barn och ungdomar. Var tredje 1018-åring har huvudvärk, magont eller sömnsvårigheter. Barn måste få vara barn, med tid både för lärande, aktiviteter och lek, men också tillåtas få lugn och ro. 6.2 Barnbilaga till statsbudgeten Statsbudgeten skall kompletteras med en barnbilaga där samtliga departement tydligt markerar vilka utgifter som är riktade till barn och unga, och där regeringens barnpolitiska ambitioner och prioriteringar tydligt framgår. En barnbilaga skulle underlätta regeringens redovisning av sin politik och dessutom underlätta för medborgarna att följa upp och värdera politiken ur ett barnrättsperspektiv. anser att en barnbilaga skall följa varje budget. skall alltid efterlevas och alla relevanta politiska beslut skall analyseras utifrån hur de påverkar barnets situation. Vad som ovan anförts om en barnbilaga till statsbudgeten bör ges regeringen till känna. 6.3 Barnen har ett eget människovärde. Barn är inte miniatyrupplagor av vuxna utan individer med unika behov. Barns tillvaro måste präglas av trygghet. De måste mötas med respekt och få känna gemenskap, delaktighet och tillit. Det är viktigt att det finns en gemensam grundsyn när det gäller barn och ungdomar. FN:s konvention om barns rättigheter skall vara den självklara utgångspunkten. Barndomen har ett värde i sig, och barn är en grupp i samhället med särskilda behov av omvårdnad och skydd som också omfattar ett rättsligt skydd. Barn skall ha grundläggande medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. införlivande i svensk lagstiftning måste, enligt uppfattning, ytterligare harmoniseras, fördjupas och förstärkas. behandlar detta i motionen Rättstrygghet ger livskvalitet. 6.4 Barns och ungdomars utsatthet De allra flesta barn i har det materiellt mycket bra och har engagerade föräldrar. Men det finns barn som har det svårt och som befinner sig i utsatthet. Det är barn som lever i familjer där psykisk ohälsa, missbruk eller misshandel förekommer och barn som utsätts för övergrepp av olika slag. Samhället har ett stort ansvar för att ge alla barn bra uppväxtmiljöer med mycket kärlek och omsorg och en omgivning fri från våld och droger. Inget barn skall behöva känna sig övergivet eller fara illa. Det ska finnas starkt skydd mot övergrepp på enskilda barn och annat som kränker barnens integritet eller hindrar deras utveckling i att bli kreativa och självständiga individer. vill ha ett samhälle som litar på familjer som det skall finnas ett yttre stöd vid kriser. Många barn och ungdomar lever i en tillvaro där allt högre krav ifrån samhälle, skola, kamrater och föräldrar skapar problem. Otrygga uppväxtförhållanden bidrar ytterligare till problematiken. Hos barnen och ungdomarna kan detta till exempel ta sig uttryck i stress, depressioner, mobbning och utseendefixering. I vissa fall går det så långt att man tar sitt liv. Den vanligaste dödsorsaken bland killar i åldern är alltjämt självmord. Utskrivningen av psykofarmaka till barn och ungdomar har ökat kraftigt . menar att det måste skapas ungdomsfrid i samhället för att ge den uppväxande generationen en trygg och sund tillvaro. Det finns problemområden som bör uppmärksammas, exempel på detta är ökad andel psykosomatiska besvär, otrygghet, svaga föräldrarelationer och mobbning. gällde av de inkomna samtalen till mobbning. uppger med hänvisning till de senaste årens statistik att mobbning är ett av de allvarligaste problemen i barns och ungdomars liv. Utsatthet genom mobbning hänger samman med individens psykiska och fysiska hälsa. En form av mobbning som förefaller ha ökat är sexuella trakasserier. Denna mobbning vänder sig i huvudsak mot flickor och kan ta sig uttryck i sexuella anspelningar, nedsättande könsord och tafsande. Utseendefixeringen leder till allt större problem i samhället och den kryper allt längre ner i åldrarna. De skönhetsideal som sprids via förebilder och klädmode bidrar till en skev kroppsuppfattning hos många ungdomar. Genom minivuxenkläder, smink och barnparfymer förföljer modet även barnen . Hos många unga leder utseendefixeringen inte bara till dålig självkänsla och andra psykiska besvär, utan även till ätstörningar. Anorexi, bulimi och megarexi är sjukdomar som blir allt vanligare. Om professionell vård finns tillgänglig tidigt i sjukdomsskedet är chansen större att den drabbade tillfrisknar innan bestående skador utvecklas. Vårt samhälle måste motverka dessa typer av skönhets- och kroppsideal. Det behövs ytterligare resurser till forskningen inom detta område. Såväl mobbning som ätstörningar ger en tydlig bild av psykisk problematik. Allt fler ungdomar upplever också stress och depressioner. av alla ungdomar besöker BUP för att få hjälp, men många söker sig bara till den allmänna sjukvården. Allt för ofta besvaras ungdomarnas problematik med psykofarmaka, och försäljningen har ökat lavinartat . Det är dock oerhört viktigt att psykofarmaka till ungdomar enbart används som komplement under terapibehandling. anser att dessa frågor måste lyftas fram. 6.5 Samverkan till skydd för barnen portalparagraf kompletterades 1998 med en ny bestämmelse som syftar till att stärka barns ställning inom . När åtgärder rör barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnens bästa kräver. Bestämmelsen svarar mot artikel 3 i . har, enligt 12§ SoL, skyldighet att verka för att barn och ungdom växer upp under trygga förhållanden. Nämnden skall också i nära samarbete med hemmen främja barns utveckling. Till detta kommer ansvaret för skydd och stöd till barn och ungdom som far illa eller riskerar att utvecklas ogynnsamt. 7 Kvalitetssäkring av vårdnadsutredningar står bakom gällande lagstiftning om gemensam vårdnad. Men i lagen framgår också tydligt att i de fall ett barn riskerar att fara illa eller om den ene föräldern är klart olämplig som vårdnadshavare, skall det inte dömas till gemensam vårdnad. Trots detta förekommer det fall där det döms till delad vårdnad trots att det är klart olämpligt. anser att det därför finns anledning att kvalitetssäkra de vårdnadsutredningar som ansvarar för. En väg kan vara att införa second opinion, det vill säga möjlighet till ytterligare en social prövning om endera part anser sig missbedömd. Frågan om kvalitetssäkring av vårdnadsutredning med en second opinion bör utredas. Detta bör ges regeringen till känna. 8 Kontaktpersoner, stödfamiljer samt familjehem Insatsen kontaktperson/kontaktfamilj baseras på att skall kunna erbjuda familjer avlastning och socialt stöd genom att engagera människor som hjälper barnen och föräldrarna på olika sätt. Det kan handla om en ensamstående mor som avlastas genom att syskonskaran får bo hos en stödfamilj, eller en tonåring som är i behov av en kontaktperson som extra stöd . Den här typen av insatser kan vara avgörande för hur ett barn eller en ungdom kommer att utvecklas . Barn och ungdomar som har föräldrar som avtjänar ett fängelsestraff behöver extra stöd och vägledning. har antalet omhändertagna barn ökat. Det finns därför ett växande behov av familjehem och stödfamiljer. I många fall är det svårt att finna familjer som vill åta sig uppdrag av denna karaktär. Kommunens socialtjänst måste arbeta offensivt med rekrytering och måste kontinuerligt ge familjerna vidareutbildning och annat stöd som de behöver. 9 Ungdomar och alkohol och droger Alkohol är en del i det svenska kulturmönstret. tror på sambandet mellan ökad tillgänglighet, ökad konsumtion och därmed ökade skador. Målet måste vara att minska totalkonsumtionen. En mängd insatser krävs: attitydpåverkande, opinionsbildande insatser, förebyggande insatser samt insatser för att komma åt svartspriten. Dessutom måste man begränsa tillgängligheten till alkohol, erbjuda alkoholfria uppväxtmiljöer, skjuta upp debutåldern, stödja föräldraansvaret och ge bättre vård och behandling. Både internationella och nationella insatser bör göras, och det kommunala ansvaret skall göras tydligt. Folkölet är ett stort problem för ungdomar. välkomnar därför beslutet som skärper reglerna för folkölsförsäljningen och för att komma tillrätta med de brister som finns när det gäller handlarnas åldersgränser. Användandet av droger har ökat i samhället. Denna utveckling måste motarbetas. Det är viktigt att alla gymnasieelever får en bra ANT-undervisning i syfte att förhindra att unga testar droger. När droganvändandet kommer in i skolan och arbetslivet uppstår stora problem. Människor som är drogpåverkade utgör en stor säkerhetsrisk för både sig själva och sina medmänniskor. Här har arbetsgivaren ett stort ansvar för att de anställdas arbetsmiljö skall vara trygg och säker. 10 Barn till psykiskt sjuka, missbrukare och intagna inom kriminalvården Barn till föräldrar med psykiska sjukdomar, missbruk samt intagna inom kriminalvården är en grupp som inte blivit tillräckligt uppmärksammade i samhället. Dessa barn far ofta illa och det är av yttersta vikt att de sociala myndigheterna på ett tidigt stadium får kontakt med dessa barn och erbjuder dem hjälp. Vuxenpsykiatrimottagningarna bör regelbundet ta reda på om en patient har barn , och om så är fallet skall kontaktas. Stödgrupper för barn till alkoholister finns i vissa kommuner, ibland som familjecentrum för att stötta barn och föräldrar tillsammans och för att arbeta förebyggande så att ett omhändertagande av barnen kan undvikas. Ytterligare åtgärder behövs för att ge barn till missbrukare, intagna inom kriminalvården och psykiskt sjuka vård och stöd. bör hos regeringen begära förslag om ytterligare åtgärder för att ge barn till missbrukare, intagna inom kriminalvården och psykiskt sjuka vård och stöd. 11 Sex och samlevnad Tonåren är en känslig period i ungdomars liv. Dessa år är känsliga och oerhört viktiga när det gäller att bygga upp självförtroende och självrespekt. Det är extra viktigt att flickor tidigt får insikt om att det är de själva som bestämmer över sin kropp, både vad gäller utseende och sexualitet. Både pojkar och flickor måste tidigt få lära sig vikten av att respektera varandras olikheter. Ungdomsmottagningarna runt om i vårt land gör ett viktigt arbete och kan vittna om olika problem de möter hos tonåringar. Det är oroväckande att antalet tonårsaborter ökar samt att infektionssjukdomar som herpes och klamydia ökar. Dagens barn och ungdomar växer upp i en värld med hiv och aids. Epidemin är global och alla barn och ungdomar måste mer eller mindre förhålla sig till risken av att bli infekterad av hiv. Skolhälsovården måste ges stöd i informationen om sex- och samlevnadsfrågorna till ungdomar. Ungdomsmottagningarna behöver ge riktad information, ha särskilda mottagningstider samt samtalsgrupper i samverkan med högstadieskolor och gymnasieskolor. Detta bör ges regeringen till känna. 12 Ny familjepolitik låt föräldrarna bestämma En bra familjepolitik bygger på principerna om valfrihet, flexibilitet och rättvisa. Familjepolitiken skall ge stöd för en trygg och bra uppväxt för alla barn. Det förutsätter att föräldrarna har möjlighet att ta ansvar för barnens uppväxt både när det gäller barnomsorg och skola. Självbestämmande och valfrihet förutsätter mångfald. Det är viktigt att det finns olika former av barnomsorg att välja mellan. Barnomsorgen skall ge utrymme för nytänkande och olika former av tjänster anpassade efter den enskilda familjens behov. Det offentliga stödet skall nå alla barn. Makten över barnomsorgen skall flyttas över från staten och kommunpolitiken till föräldrarna. Utmaningen för familjepolitiken är att ge alla föräldrar bättre möjligheter att förena familje- och yrkesliv på ett bra sätt. vill att föräldrarna skall få mer tid med sina barn. Barn skall födas av kärlek, de ekonomiska förutsättningarna skall inte påverka barnafödandet. Barnbidrag och flerbarnstillägg skall därför, även i fortsättningen, vara ett konsumtionsstöd. Den ekonomiska ersättningen måste ge alla en möjlighet att bli föräldrar. Genom våra förslag lägger vi en grund för att familjerna skall få lika möjligheter, men lösningarna måste inte se likadana ut. Vad som ovan anförts om principerna för familjepolitiken bör ges regeringen till känna. 12.1 Målsättningar för familjepolitiken Valfrihet Familjepolitiken ska ge stöd för en trygg och bra uppväxt för alla barn. Det förutsätter att föräldrarna har möjlighet att ta ansvar för barnens uppväxt både när det gäller barnomsorg och skola. Mångfald Verklig valfrihet förutsätter mångfald. Det är viktigt att det finns olika former av barnomsorg. Den moderna barnomsorgen skall ge utrymme för ny pedagogisk utveckling och olika former av tjänster anpassade efter den enskilda familjens behov. Omfatta alla barn Det offentliga stödet till barnomsorgen ska nå alla barn. Åtgärderna ska tillsammans flytta makten över barnomsorgen från kommunpolitiken till föräldrarna. Familjen ska fritt kunna välja mellan att anlita barnomsorg i regi och annan barnomsorg. Ökad jämställdhet förutsätter flexibla lösningar. Både kvinnor och män ska ha möjlighet att förena yrkesliv med familjeliv. Förutsättningarna är olika och familjer har olika önskemål om lösningar för barnens omsorg. Föräldrarna måste själva få större möjlighet att påverka avvägningen mellan yrkesliv och familjeliv. I när det är svårt att kombinera ansvar för barn med ett aktivt yrkesliv behövs inte mer av de gamla lösningarna utan nya möjligheter för familjen att själv välja barnomsorgslösningar. 12.2 Självbestämmande Föräldrarna skall ges möjlighet att ta ansvar för barnens uppväxt både när det gäller barnomsorg och skola. Självbestämmande förutsätter mångfald, det är viktigt att det finns olika former av barnomsorg att välja mellan. Barnomsorgen skall ge utrymme för nytänkande och olika former av tjänster anpassade efter den enskilda familjens behov. Det offentliga stödet skall nå alla barn. Makten över barnomsorgen skall flyttas över från kommunpolitiken till föräldrarna. Den samlade familjepolitiken måste bygga på hela familjens omgivning, men föräldrarna får aldrig fråntas ansvaret för sina barn. Föräldraskapet måste återupprättas. Tid är en knapp resurs för många småbarnsföräldrar. De flesta föräldrar känner ständigt att tillvaron är stressig och att det är svårt att få tiden att räcka till. Vissa familjer har släktingar och vänner som kan hjälpa till, andra har inte det. Det behövs insatser för att frigöra tid från småbarnsföräldrar. anser att föräldrarna måste ges mer tid för sina barn. 12.3 Barnomsorgskonto Barnfamiljernas ekonomiska situation går att förbättra på annat sätt än genom centralstyrda taxor inom barnomsorgen. Regeringens förslag till maxtaxa innebär mer av statlig styrning och mindre av självbestämmande och valfrihet för familjen. Familjernas förutsättningar är olika och familjerna har olika önskningar om hur de skall lösa omsorgen för sina barn. alternativ till maxtaxa tar sin utgångspunkt i familjens och barnens behov. Vi vill införa ett barnomsorgskonto, där pengarna skall kunna disponeras fritt under barnens förskoleår. Föräldrarna kan använda pengarna för att minska sin arbetstid, delta i förskolans aktiviteter, köpa omsorgstjänster eller använda för konsumtion. Förslaget omfattar alla barn, ger valfrihet och är rättvisare. Huvudsyftet är att ge ett stöd som underlättar föräldraskapet där utgångspunkten är barnets bästa och som ger makten till föräldrarna. Utmaningen i familjepolitiken är att ge alla föräldrar bättre möjligheter att förena familje- och yrkesliv på ett bra sätt. Det kräver att föräldrarnas valfrihet ökar och att utrymme skapas för en mångfald barnomsorgsformer. vill att alla familjer ska få lika möjligheter, men lösningarna behöver inte vara likadana. anser att kommunerna lokalt skall avgöra hur taxan inom barnomsorgen skall se ut. Föräldrar ska inte pressas ekonomiskt att avstå från förvärvsarbete och därför bör barnomsorgskostnaderna vara avdragsgilla gentemot förvärvsinkomsten. För att få göra avdrag måste man kunna styrka sin barnomsorgskostnad. Det leder till att många av de föräldrar som är hänvisade till svart barnomsorg motiveras att redovisa barnomsorgskostnaden. 13 förslag Barnomsorgskonto till en början om /barn som kan användas . Omfattar alla barn och ger föräldrarna möjlighet att välja barnomsorg, minska sin arbetstid eller stanna hemma under en del av barnens uppväxt. Avdragsrätt för barnomsorgskostnader om maximalt . Föräldrarna skall ha rätt att fritt välja barnomsorg. Barnomsorgskostnader skall vara avdragsgilla i den kommunala beskattningen. Kommunerna ersätts för uteblivna skatteinkomster. Etableringsfrihet för ny barnomsorg som garanterar mångfald. bör hos regeringen begära förslag för barnomsorgen i enlighet med vad i motionen anförts. 14 Familjernas ekonomi Ungefär vart femte barn lever i hushåll där föräldrarna inte kan möta en oförutsedd utgift om utan att låna utanför familjen. har barnfamiljerna drabbats hårt. Det är nu dags att återupprätta en ekonomisk grundtrygghet för familjer med barn. Barn skall födas av kärlek. De ekonomiska förutsättningarna skall inte påverka barnafödandet.