mot · GP02Sf395 · 2001-10-05 00:00:00 — Det fanns före försöken inga signifikanta skillnader mellan dessa och Finsamområdena. I försöksområdena har det också kunnat konstaterats en större minskning av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag än i riket som helhet. I försöken fick sjukvården och ta ett avsevärt större ansvar för sjukpenning och andra socialförsäkringskostnader än dittillsvarande regler föreskrev. Aktiv rehabilitering och tidiga vårdinsatser ledde till att färre människor behövde förtidspensioneras, vilket särskilt gav betydande mänskliga och ekonomiska vinster. De totala besparingarna både minskade kostnader för sjukpenning och rehabilitering samt färre förtidspensionärer var betydande, särskilt . Det tak som gällde för Finsamförsöken var av kostnaden för sjukpenning, arbetsskadesjukpenning och rehabiliteringsersättning. Parterna fick rätt att tillsammans med staten dela på uppkomna överskott, men också ekonomiskt ansvar för eventuella underskott. I den uppgörelse som träffades med regeringen ingick att finansiell samordning skulle tillåtas genom ett riksdagsbeslut . Det förslag som ingår i budgetpropositionen är inte ett uppfyllande av överenskommelsen vare sig vad gäller principen om en friare användning av de nämnda medlen eller vad gäller nivån på de medel som skulle få användas friare. Principen om en friare användning har dock efter propositionens avlämnande bekräftats av regeringens företrädare. Den nivå som fortfarande förespråkades av regeringen , d v s , är oerhört långt från den nivå på som gällde i Finsamförsöken. Enligt vår bestämda uppfattning har regeringen därför snart 11 månader efter den träffade uppgörelsen ännu inte uppfyllt överenskommelsen. Vi föreslår därför att beslutar att försäkringskassorna fr o m får disponera av anvisade medel för sjukpenning, arbetsskadesjukpenning och rehabiliteringsersättning på det sätt som gällde i Finsam- och Socsamförsöken. Förstärkt företagshälsovård Arbetsgivaransvar måste betonas för att förebygga sjukdom, arbetsskada och för rehabilitering av den sjukskrivne. Här måste företagshälsovården spela en större roll . Det beslut om att avveckla allt offentligt ekonomiskt engagemang i företagshälsovården som togs måste omprövas i ljuset av den senaste utvecklingen. Vi är inte redo att föreslå ett generellt statsbidrag, men vi anser att ska kunna träffa överenskommelser med arbetsplatser med många långa sjukfall om att köpa in medicinsk expertis (företagshälsovård) och att kassan i vissa fall också ska kunna ge ekonomiskt stöd till verksamheten. Vi är övertygade om att den finansiella samordningsmodellen kan drivas längre än vad regeringen har accepterat. Vi föreslår här exempelvis att ska kunna etablera samarbete också med arbetsgivare med hög sjukfrånvaro eller många förtidspensioneringsfall och träffa överenskommelser om särskilda åtgärdsprogram. Rehabiliteringsgaranti och kortare sjukperiod för att påskynda processen Vi förespråkar att en rehabiliteringsgaranti införs. Senast efter sjukskrivning ska den sjukskrivne få en rehabiliteringsutredning av . Den enskilde ska bli skyldig att delta i rehabiliteringsaktiviteterna, annars reduceras ersättningen. Vi vill också begränsa sjukskrivningsperioden till . Syftet är att påskynda rehabiliteringsarbete. I de fall då arbetsförmågan inte bedöms som möjlig ska förtidspension utgå. I , och finns redan en sådan begränsning. Inrätta utredningscentrum Vi vill inrätta så kallade utredningscentrum. Här ska finnas resurser och kompetens motsvarande de försäkringsmedicinska centrum som redan finns, men med kompletterande kompetens för arbetslivsområdet. Här kan samtliga sjukskrivna genomgå en utredning så snart behovet konstaterats. Därmed får den enskilde sjukskrivne en snabb bedömning av sin eventuella funktionsnedsättning och möjligheter att få en snabb eller långsam återkomst till arbetslivet. Jobbgaranti och en utökad roll för privata aktörer De åtgärder vi förespråkar inom arbetsmarknadspolitiken har också en betydelse i detta sammanhang. Ett exempel: arbetsoförmåga är inte alltid ett entydigt begrepp. Om människor som utreds för att få förtidspension får erbjudande om ett arbete kommer vissa att föredra att arbeta istället för att få pension. En effektivare arbetsförmedling än dagens som är föga effektiv kan alltså bidra till att minska antalet förtidspensioneringar. Dessa åtgärder beskrivs närmare i avsnittet om en arbetsmarknads- och integrationsreform. Grundtanken är jobb istället för bidrag. Friska långtidsarbetslösa har inte på socialkontoren att göra. De ska garanteras ett arbete. Den uppgiften bör upphandlas av privata bemanningsföretag. Även i övrigt bör privata aktörer ges ett långt större utrymme på arbetsförmedlingsområdet än . Uppmuntra förtidspensionärer att återgå till arbetslivet Det finns behov av att utreda vissa frågor på detta område vidare. En viktig fråga är om och i så fall på vilka villkor en beviljad förtidspension ska kunna omprövas. Den tanke som fanns hos regeringen att förtidspensionerade på goda villkor skulle kunna pröva att återgå till arbetslivet har inte slagit så väl ut som regeringen och vi hoppades. Vi anser att den tanke som regeringen var inne på, att diskussionen inte bör begränsas till tillkommande pensioner utan också måste beröra hela stocken av redan beviljade, är riktig. Att regeringens idé i stort sett misslyckades får inte innebära att ambitionen ges upp. Sjukvårdsreformer I sjukvårdspolitiska motion redovisas ett flertal reformer som sammantaget skulle bidra till att sjukskrivningsperioderna för åtskilliga enskilda förkortades radikalt. Dit hör bland annat förslagen om fler allmänläkare, etableringsfrihet för allmänläkare med flera andra specialister, vårdgaranti och fler privata vårdgivare. () () () () () ()