ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02K229 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K229av ()Sekretesslagen och räddningstjänsten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sekretesslagen också skall omfatta personal inom räddningstjänsten. Motivering har räddningstjänstens personal (brandkårerna) också uppgifter inom sjukvården. Många s.k. akutbilar (prio-1-bilar) används runt om i landet för att i avvaktan på ambulans ta hand om den sjuke. Verksamheten är mycket viktig. finns dock ett problem, som också har aktualiserat i ett meddelande , och det gäller sekretesslagen. personal omfattas inte av samma sekretesslagstiftning som hälso- och sjukvårdspersonalen. Det är inte heller möjligt att skriva in detta i avtalen eftersom yttrandefrihet inte kan avtalas bort. Men med den nya inriktningen med dessa akutbilar som finns, och antalet ökar, bör även räddningstjänstens personal omfattas av sekretesslagen.
mot · GP02K230 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K230av ()Kommunalt självbestämmande Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna självständigt skall få disponera vinstmedel från kommunala bolag utan regeringsbeslut. Kommunalt självbestämmande Det kommunala självbestämmandet begränsas av flera regelverk, vilket minskar möjligheten för kommunerna att själva aktivt ta ansvar och utveckla sin verksamhet. Ett exempel på begränsningar i det kommunala självstyret utgörs av den lagändring som genomfördes , innebärande att kommuner som använder vinstmedel från sina egna bostadsbolag får minskade generella statsbidrag i motsvarande grad. För att statsbidragen ej skall minska i motsvarande grad krävs statens godkännande. Ett exempel på hur nämnda lag griper in och påverkar det kommunala självstyret är episoden som utspelade sig , när ansökte hos regeringen om att och dess dotterbolag, , samt skulle få utnyttja av bolagens vinstmedel. Avsikten var att pengarna skulle användas till upprustningar av offentliga platser i ytterstaden. Regeringens avslag innebär att möjlighet att självständigt planera och genomföra investeringar begränsas.
mot · GP02K233 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K233av de ()Försök med kommunalt vårdnadskonto/barnkonto Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till särskild lagstiftning som möjliggör att ett antal kommuner på försök får införa kommunalt vårdnadsbidrag/barnkonto i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivet till mitt förslag Det bästa sättet att få människor att känna och ta ansvar är att ge möjligheter till att de själva kan försörja sig och sin familj. Det är också nödvändigt att ge familjerna full frihet att själva besluta i för den enskilda familjen viktiga frågor, som till exempel vem som tar hand om barnen. Eftersom alla människor är unika och har olika behov måste möjligheterna för familjerna att själva bestämma vem som tar hand om barnen göras till en reell valmöjlighet. styrs barnfamiljernas val till stor del av politiska beslut, vilket innebär att starkt skattesubventionerade barnomsorgsformer dominerar. Den röd-gröna riksdagsmajoritetens beslut om maxtaxa är nu ett erbjudande som kommunalpolitikerna har fått mycket svårt att avstå ifrån. Trots detta vet vi att många familjer skulle vilja välja något annat om familjeekonomisk neutralitet förelåg mellan olika former av barnomsorg. Diskussioner om hur ett neutralt stöd till barnfamiljerna skall utformas präglas ofta av ideologiska förtecken. Alla säger sig dock i grunden vilja barnens bästa. En självklar utgångspunkt borde då vara att det är föräldrarna som i de allra flesta fall vet vad som är bäst för just deras barn. Det vore intressant och, för fortsatt familjepolitisk debatt, berikande om vi i verkligheten kunde få se hur rätten för en kommun att införa kommunalt vårdnadsbidrag för barn skulle påverka till exempel föräldrarnas val, efterfrågan av olika typer av barnomsorg, familjernas försörjningsförmåga och förvärvsfrekvens. En möjlighet att införa vårdnadsbidrag/barnkonto bör enligt min mening i ett första skede vända sig till föräldrar med barn i åldrarna och avse en försöksverksamhet i ett antal kommuner. Naturligtvis ska försökskommunerna få statsbidrag motsvarande det som kommuner som inför maxtaxa får.
mot · GP02K234 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K234av ()Medföljande maka/make i UD-tjänst Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de ekonomiska villkoren för medföljande maka/make i UD-tjänst förbättras. Motivering Maka/make till diplomater utsända från UD hamnar ofta i en situation, där de lämnar sitt förvärvsarbete i för att följa med make/maka och därmed delta i representationen för . Motiven att följa med make/maka handlar givetvis om att bevara familjerelationen men också om att representationen fungerar bättre. borde som världens mest jämställda land vara ett bättre ansikte utåt, när det gäller att värdesätta denna representation. utgår ett mindre medföljartillägg, direkt riktat till den av makarna som är utsänd av UD. Den medföljande hamnar i en situation utan lön och utan pensionspoäng. Förutom att det känns diskriminerande att tillägget går till den av makarna som är utsänd av UD, upplevs svårigheter vid hemkomsten. Utan arbetsgivare finns inga möjligheter att t.ex. teckna lån för att skaffa bostad. En medföljande som lämnat sitt arbete blir, förutom att pensionsförmåner missas, så ekonomiskt beroende att inte ens en egen checkkredit kan erhållas. Särskilt utsatt blir den medföljande som arbetat med den utlandsplacerade utomlands vid händelse av skilsmässa. För medföljartillägg finns en beloppsgräns som gör att den som har inkomst av tjänst inte inryms under medföljartillägg. för utrikesförvaltningens medföljare har en rad önskemål på sin lista: bl.a. förbättringar i medföljarnas pensionsvillkor som garantipension, kompensation för utebliven tjänstepension samt förstärkt efterlevandepension för medföljare utan egen inkomst. Medföljande maka/make vid utlandstjänst som diplomat bör kunna fortsätta att vara ekonomiskt oberoende. Det är angeläget att öka den ekonomiska tryggheten med syftet att skapa en oberoende ställning för medföljande till person i utlandstjänst.
mot · GP02K237 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K237av m.fl. (s)Regionalt ansvar som del i statlig förvaltningspolitik Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om komplettering av handlingsprogram för statlig verksamhet med riktlinjer om all statlig verksamhets ansvar för att bidra till regional utveckling. Motivering har slagit fast vikten av att all statlig verksamhet bidrar till en god regional utveckling. Detta återkommer bland annat i de allmänna direktiv som ges till statliga utredningar. Det är också klart uttalat i t.ex. den senaste propositionen om högskolan. Däremot saknas ett tydligt uttalande om det regionala ansvaret i det handlingsprogram för förvaltningspolitiken En statlig förvaltningspolitik i demokratins tjänst, som presenterades för . Det är ett olyckligt förbiseende av en aspekt på statlig förvaltningspolitik som snarare behöver mer och inte mindre av uppmärksamhet . Den redovisning regeringen har gjort av hur olika myndigheter beaktat de krav som ställs i handlingsprogrammet imponerar. Redovisningen visar att handlingsprogrammet är på väg att bli ett levande instrument i många myndigheters arbete och har satt praktiska spår i verksamheten. Desto angelägnare blir det då att handlingsprogrammet är relevant på alla områden och att inte viktiga aspekter på förvaltningspolitiken glöms bort. Det finns många goda skäl för en komplettering av handlingsprogrammet med ett avsnitt om den statliga förvaltningens ansvar för en god utveckling i hela landet. Ett är de starka uttalanden som från tid till annan gjort om det regionala perspektivet. Ett annat är de dramatiska förändringar i befolkningsstrukturen, som pågår. Det måste mötas av insatser från inte bara länsstyrelser och andra regionala organ utan också av centrala statliga myndigheter med insikt i och förmåga att utveckla sin verksamhet utifrån olika regioners behov. Ett tredje är en oroande utveckling hos många myndigheter, där regionalpolitiken från tid till annan upplevs mer som en besvärande komplikation än som en levande del i det vardagliga arbetet. Självfallet är det inte någon enkel uppgift att finna goda former för regional utveckling. Det kräver både medvetenhet, kunskap och uthållighet från olika statliga aktörers sida och måste ha stöd i klara mål hos ledningen hos respektive myndighet. För att det skall bli verklighet krävs tydlighet i alla de handlingsprogram som härrör från riksdag och regering. () () () () ()
mot · GP02K238 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K238av de ()som allmän helgdag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra till allmän helgdag. Motivet till mitt förslag Det har diskuterats och från olika håll föreslagits att nationaldag och skall vara allmän helgdag. Vid en internationell jämförelse är det uppenbart att utgör ett beklagansvärt undantag, eftersom de allra flesta länder har valt att låta nationaldagen vara helgdag. Jag anser att det har pratats och utretts färdigt i frågan. Det är alldeles självklart för ett folkflertal att nationaldag skall göras till allmän helgdag. behövs ett beslut om detta. Beslutet behöver tas , så att det är möjligt för medborgarna att på ett värdigt sätt kunna fira nationaldagen med familj, vänner och övriga nationaldagsfirare.
mot · GP02K239 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K239av och ()Medborgarnas kontakter med myndigheter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta kontaktmöjligheterna mellan medborgare och myndigheter. Motivering Medborgarna har stort behov av att ha kontakt med statliga, landstingskommunala och kommunala myndigheter och organisationer för att få information, hjälp, råd och erforderliga uppgifter för att fungera i det svenska samhället. Dessa kontakter kan ske genom personliga besök, skriftlig brevväxling, via Internet eller genom direkta telefonsamtal till aktuella myndigheter och organisationer. Det är viktigt att samhällets innevånares behov av att ha kontakter med myndigheter och handläggare kan ske på ett enkelt sätt och utan ekonomisk belastning. För många människor är telefonen det viktigaste hjälpmedlet för att få kontakt med myndigheter och deras handläggare. För att kontakta myndigheter via telefon är det inte ovanligt att ett flertal telefonsamtal behövs. Vid telefonuppringning förekommer dessutom ofta långa väntetider innan kontakt kan nås med den behöriga eller önskade handläggaren. Under dessa väntetider debiteras den uppringande personen telefonavgifter dels för varje uppringning, dels vänte- och samtalstid. De debiterade telefonavgifterna vid kontakt med myndigheterna kan för många människor bli såväl irriterande som dyra. Lägg därtill att tekniken i många fall medverkat till att man kopplas till s k röstbrevlåda om Ni vill tala med någon slå 1, vill Ni beställa något slå 2 etc. Det kan ta att komma rätt. Den ekonomiska belastningen för samhällsmedborgarna vid telefonkontakter med myndigheterna kan reduceras om myndigheterna, som i betydande utsträckning kontaktas av allmänheten, inför s k 020-nummer eller motsvarande. Vid 020-telefonnummer debiteras den uppringande ingen uppkopplingsavgift eller tidsberoende samtalsavgift, avgift samtalstid. Hos många kommersiella företag är det brukligt att kunderna har möjlighet att kontakta företag i frågor som berör kundrelationer via 020-nummer eller motsvarande telefonnummer utan någon debitering av telefonavgifter för den uppringande. Kostnadsfri telefonkontakt skulle underlätta allmänhetens kontakter med myndigheter och offentliga institutioner. () ()
mot · GP02K241 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K241av ()Ambassader Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principer för förändringar av utrikesrepresentationer. Motivering Med tanke på utrikesrepresentationens stora betydelse bör varje förändring föregås av noggranna analyser. Min uppfattning är att på ett mera aktivt sätt än bör få möjlighet att ta del i beslut om förändringar av utrikesrepresentationen. Med ökad delaktighet i besluten skulle sannolikt insyn i utrikesförvaltningens arbete förbättras. Jag föreslår därför att nya beslutsformer övervägs som innebär att skall höras i fråga om inrättande eller nedläggning av utlandsmyndigheter. Genom att synpunkter efterfrågas på ett tidigt stadium, skulle man kunna uppnå att beslut i dessa svåra avvägningsfrågor kommer att vila på största möjliga politiska majoritet. För att ytterligare stärka medverkan bör det anges som anslagsvillkor vilka ambassader som skall finnas. Gotab, 2001 ()
mot · GP02K242 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K242av de ()representationer i andra EU-länder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa ambassadörer i andra EU-länder. Motivering är medlem i Europeiska unionen. Femton länder är sammanflätade i ett nära samarbete som omfattar stora och viktiga områden. För tolv av länderna fördjupas samarbetet än mer då de går över till en och samma valuta, euron. Vi som är medborgare i är också medborgare i unionen. Vi har rätt att flytta mellan länderna och ta arbeten. På många av livets områden försöker nu EU harmonisera regler och bestämmelser. På det utrikespolitiska området talar EU ofta med en tunga, som exempelvis nu efter terrorattacken mot , då EU-länderna gemensamt ställde upp bakom . EU har t.o.m. en utrikesminister som skall samordna EU:s politik. som Europeiska unionen på olika sätt arbetar med att föra medlemsländerna och deras folk närmare varandra, i syfte att verkligen skapa en enighet med de olika ländernas kulturella särarter som en naturlig och välkommen variation, har alla länderna ambassader i varandras huvudstäder. Det är förståeligt att har en ambassad i , och . Men att ha en i , eller verkar minst sagt ologiskt. I har ju inte en ambassad i , eller en i . Det är en union av delstater som har överlåtit en del av sin makt till en federal nivå men de olika delarna av unionen utgör just en union, en enhet. Jag menar att, även om man inte fullt ut kan jämföra EU och , bör samma princip gälla inom den europeiska unionen. bör därför ta initiativ inom ramen för det europeiska samarbetet och verka för att samtliga EU-länder avskaffar systemet med att ha ambassadörer i varandras länder. I de städer i EU där det också finns internationella organisationer, typ , och där behov av diplomatiska kontakter kan finnas, bör dessa skötas av minimala representationskontor.
mot · GP02K244 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K244av m.fl. (v)Skydd mot diskriminerande lagstiftning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tillägg i 2 kap. 15 § regeringsformen som innebär ett skydd mot lagar och andra föreskrifter som missgynnar någon av skäl som har samband med sexuell läggning. Reglering i regeringsformen vill aktualisera en fråga om att i regeringsformens 2 kapitel föra in ett skydd mot antagande av lagar och andra föreskrifter som missgynnnar någon av skäl som har samband med sexuell läggning. Rätten till likabehandling oavsett sexuell läggning är en grundläggande mänsklig rättighet, skyddad bl.a. enligt den europeiska konventionen av angående skydd för de mänskliga rättigheterna och internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. Enligt båda dessa människorättsinstrument, som är folkrättsligt bundet av, åligger det statsmakterna att säkerställa att denna rätt till likabehandling förverkligas. Ett av många sätt att långsiktigt bidra till det vore att införa ett skydd mot diskriminerande lagstiftning m.m. i regeringsformen. är av den åsikten att det förekommer diskriminerande lagstiftning. Det är således av yttersta vikt att det införs ett förbud i grundlagen mot lagar och andra föreskrifter som missgynnar någon av skäl som har samband med sexuell läggning. En sådan ordning skulle förebygga att sådana regler antas eller tillåts fortleva. () (v) () () () ()
mot · GP02K247 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K247av ()demokrati Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att utlysa kommunalt nyval. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokala folkomröstningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avsättning av förtroendevald. Motivering Vid ett tidigare har jag motionerat om att borde uppdra till regeringen att utreda möjligheterna att kunna utlysa nyval på kommunal- och landstingsnivå. Erfarenheterna har emellertid visat att frågan är högst aktuell. För en kommuns invånare, skattebetalare och företag är det naturligtvis mycket väsentligt att förvaltning av och beslut om gemensamma intressen fungerar på ett effektivt sätt. Utifrån min egen kommuns erfarenhet kan jag utan överdrift påstå att här finns slående exempel på att ett kommunalt nyval skulle vara nödvändigt för att få till stånd en fungerande förvaltning med ett rimligt folkligt stöd. Den majoritet som bildades efter senaste valet har spruckit. Flera partier i kommunfullmäktige är splittrade i såväl viktiga ekonomiska frågor som i frågan om vilken majoritet som skall leda kommunen. Förhållandet är mycket förödande för kommunens förvaltning och utveckling. Detta är ett exempel bland flera som visar att den kommunala demokratin bör reformeras bl.a. så att det blir möjligt att utlysa kommunalt nyval. Enligt min mening borde det också vara lättare för medborgare i en kommun att begära och få genomfört lokala folkomröstningar. Den statliga demokratiutredningen (SOU 2000:1) menade också att det måste bli svårare för fullmäktige att vägra ordna folkomröstningar. Även frågan om s.k. återkallning d.v.s. möjlighet för medborgarna i en kommun att avsätta en förtroendevald beslutsfattare borde bli föremål för prövning. Detta är en möjlighet som finns i t.ex. flera stater i . Redan vetskapen hos den förtroendevalde att kunna bli avsatt redan före nästa val, torde ha en mycket god inverkan hos vederbörande att sköta sitt uppdrag väl.
mot · GP02K249 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K249av de ()Svensk flagga vid till riksdagsbeslut beslutar att ge riksdagsstyrelsen i uppdrag att ta initiativ till sådant flaggarrangemang i plenisalen att den svenska flaggan placeras i anslutning till talarstolen i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivet till mitt förslag Vid öppnande gick jag med stor förväntan in i plenisalen. Jag såg redan för mitt inre hur en svensk flagga fanns vid talarstolen. Mina förväntningar byggde på att vid behandlingen av mina motioner och uttalat att det får ankomma på talmannen att besluta om utsmyckningen av plenisalen och om flaggning i och i anslutning till . Dessutom har det under hela det svenska ordförandeskapet i EU stått ett flaggställ med både den svenska flaggan och EU-flaggan i kammarfoajén. Detta gav en bra bild av hur fint det skulle kunna te sig med en eller två svenska flaggor i anslutning till talarstolen. visade det sig att mina förväntningar och förhoppningar grusades. Det fanns ingen svensk flagga vid talarstolen. Detta gör att jag ånyo upprepar min motion med hopp om att tiden nu äntligen är mogen för en svensk flagga vid kammarens talarstol. Kammarens talarstol är ett ofta förekommande inslag i media då debatter och viktiga samhällsfrågor från riksdag skall refereras. I många länders parlament finns nationens flagga nära talarstolen. riksdag har numera en svensk flagga placerad i ett hörn långt borta från talarstolen. Det vore en fördel om man varje gång ett inslag från kammarens talarstol visades direkt kunde se den svenska flaggan. Jag föreslår därför att det vid kammarens talarstol sätts upp en svensk flagga. Detta kan ske på många olika sätt, till exempel ett ställ med en flagga bredvid talarstolen eller en flagga på väggen bakom talarstolen. Det borde kunna uppdras åt riksdagsstyrelsen att ta erforderliga initiativ i frågan. Gotab, 2001 de ()
mot · GP02K250 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K250av och ()Nationaldagen som helgdag 1 Sammanfattning skall bli allmän helgdag och skall upphöra att vara allmän helgdag. 2 Förslag till riksdagsbeslut beslutar att skall bli allmän helgdag 2003 och att upphör att vara allmän helgdag. 3 Nationaldagen är viktig Under flera riksmöten har frågan om att göra nationaldagen till helgdag behandlats. (SOU 1994:58) kom fram till att skulle bli helgdag och för att det inte skulle bli en samhällsekonomisk kostnad föreslogs att skulle upphöra att vara helgdag. Flertalet remissinstanser var positiva och i har stödet för att nationaldagen skall vara helgdag successivt ökat och det är nu dags att äntligen göra slag i saken. är ett av de ytterst få länder som inte firar sin nationaldag som allmän helgdag. I en alltmer internationell verklighet är det viktigt att stärka den egna identiteten, inte minst för alla dem som kommit från olika länder till för att forma sin egen framtid i landet. Den enda gemensamma nämnaren de har är att de bor i och därför kallar de sig för nysvenskar. Många vittnesmål om hur svårt många har haft att förstå vårt samhälle hänger delvis samman med att vi i utplånat mycket av vår egen identitet. Att vara stolt över sitt land, dess seder och bruk, dess historia och natur står inte i något motsatsförhållande till ett bejakande av ett ökat internationellt samarbete. Vi tror att nationaldagen skulle kunna symbolisera något nytt och något som skulle sammanföra människorna som lever i . För att kunna ta emot nya kulturer utan rädsla måste man också känna trygghet i det svenska. Vi vet att det inte räcker med att besluta att nationaldagen skall vara helgdag, men det är ett viktigt symbolvärde. Om nationaldagen fylls med ett lämpligt innehåll blir det en tydlig markering av nationens strävan. Liksom unga nationer känner ett behov av att stärka sin nationalkänsla, bör alla vi som bor tillsammans i stärka vår identitet i tider av stora förändringar. Som helgdag skulle nationaldagen vara en symbol för framtiden. nationalsymboler skall ena landet, inte dela det. Det är viktigt att medborgarna återtar sina symboler från de grupper som missbrukar dem. Vi vill därför att skall bli helgdag och att upphör att vara helgdag. Förslag till lagtext finns i SOU 1994:58. () ()
mot · GP02K251 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K251av och ()Tidningen till riksdagsbeslut beslutar att ge riksdagsförvaltingen i uppdrag att på lämpligt sätt avhända sig ansvaret för R&D. vänder sig till alla samhällsintresserade medborgare. Den har en upplaga på 16 400 exemplar. R&D görs av en journalistiskt oberoende redaktion med riksdagsförvaltningen som huvudman. Enligt riksdagsförvaltningens årsredovisning för hade tidningen intäkter på och direkta kostnader på . Tidningen har valt att ha en något bredare profil och en högre grad av journalistisk ambition. Tiden bör nu kunna anses mogen för att ge tidningen en mer självständig ställning, förslagsvis genom att antingen genomför en upphandling av en entreprenör som kan ge ut tidningen eller genom en direkt försäljning. () ()