mot · GP02A392 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A392av m.fl. (mp)Jämställdhet och föräldraskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggd föräldraförsäkring.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attitydförändringar vad gäller män och föräldraskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetstidsförkortning som ett jämställdhetsverktyg. begär att regeringen lägger fram förslag till sådan lagändring som i motionen anförs om föräldralediga och löneutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om den ekonomiska situationen för studenter som är eller skall bli föräldrar.2 1 Yrkande 1 hänvisat till SfU. 2 Yrkande 5 hänvisat till SoU. Motivering Vi har i de lägsta födelsetalen och det spekuleras mycket över orsakerna. Varför vågar inte kvinnor skaffa barn? Kan de inte eller vill de inte? Det är många om budet. LO hävdar till exempel i en rapport att det är de alltmer otrygga anställningsformerna som är orsaken. Andra säger att det är stressen, bristen på bostäder eller att annat prioriteras i livet. Det ligger säkert en hel del i de förklaringarna var och en för sig och framförallt tillsammans. Ekonomiska faktorer spelar självklart en viss roll. Otrygghet parad med stress ger ingen lust att skaffa barn. Men detta är nog inte hela sanningen. Vi skulle vilja lägga till en dimension som vi tror spelar stor roll, och det är den brist på jämställdhet som fortfarande präglar arbetet i hemmet. är det kvinnorna som tar det största ansvaret för barnen. sköter kvinnorna hemmet och städar, tvättar och lagar mat mer än sina partners. Nära två tredjedelar av det obetalda arbetet i hemmet utförs av kvinnor, som i snitt lägger ner mer än männen. I en fjärdedel av alla förhållanden står kvinnorna ensamma för all matlagning, tvätt och städning. har kommit i jämförelse ganska långt när det gäller jämställdhet, men när det gäller jämställdhet i familjen har vi inte rört oss särskilt långt. Föräldraledighet Som ett led i jämställdhetsstrategin har olika satsningar gjorts för att få män att i större utsträckning använda sina rättigheter till föräldraledighet och därmed vara tillsammans med sina barn under deras första levnadsår. tar män bara ut dryga av samtliga föräldrapenningdagar. Men det finns flera vinster att hämta: dels att föräldraledighet möjliggör en fördjupad kontakt mellan pappor och barn (därav de sk pappamånaderna), dels att kvinnans ställning på arbetsmarknaden förbättras. Män får också barn, och kvinnor ses inte bara som en arbetskraftsreserv. Förhoppningen är att arbetsgivare slutar att se på kvinnor i fertil ålder som en andra klassens arbetskraft på grund av risken att de ska bli gravida och ta ut föräldraledighet. Med andra ord anser arbetsgivare fortfarande till stor del att det bara är kvinnan som får barn. För att i viss mån bryta detta negativa mönster vill vi att ytterligare en del av föräldraförsäkringen kvoteras. vill bygga ut föräldraförsäkringen och utöka de två pappamånaderna till tre. Men det finns andra områden där det kan vara svårare att göra förändringar därför att de än mer handlar om förändringar av attityder. Vem vårdar i hemmet? Vid vård av sjukt barn står mammorna för av dagarna, papporna för . Frågan är hur denna statistik ska ändras. Vad det gäller att arbeta deltid under barnens förskoleår står kvinnorna för nästan hela slanten, dvs de har infört en egen arbetstidsförkortning men de får också betala för den, medan småbarnspappor toppar ligan vad gäller övertidsarbete. Arbetstidsförkortning anser att det är viktigt att generellt sänka normalarbetstiden i ett första steg men med sikt . Att sänka arbetstiden kan vara ett sätt att skapa förutsättningar för både kvinnor och män att vara mer med sin barn, det skulle också kunna vara ett sätt att ge kvinnor betalt för den arbetstidsförkortning som de obetalt har genomfört samt omfördela bördan av hushållsarbete mellan könen. En generell arbetstidsförkortning ger, till skillnad från t ex längre semester, förutsättningar för mer tid för barnen . Löneutveckling för föräldralediga Det är självklart att den som är föräldraledig ska ha samma löneutveckling som den som är kvar på arbetsplatsen. Att vara hemma med barn är också ett sätt att skaffa sig kompetens. Trots att det inte är statsmaktens sak att ge närmare direktiv för hur lönerevisionen ska gå till måste det finnas en heltäckande lagstiftning som skyddar den som är föräldraledig från att halka efter i löneutvecklingen eller mista sitt arbete. Därför bör detta ses över. Regeringen bör återkomma med förslag om hur skyddet för föräldralediga ska stärkas på arbetsmarknaden. Förälder och student under terminerna Vissa studenter lever under sådana villkor att de inte klarar sig under ordinarie terminstid då studiemedlet utbetalas. Vad beträffar socialbidrag under terminstid finns det i många kommuner regler som försvårar betydligt för studenternas försörjning. I en rapport från , Ensamföräldrar en utsatt grupp? (välfärdsprojektet nr 2, 1996), visas att studier i många fall är ekonomiskt mindre fördelaktiga än att nyttja socialbidrag. Något som anses bero på att socialbidraget är kopplat till faktiska utgifter, medan studiestödet utgörs av samma belopp oavsett utgifts- och familjesituation. Resultatet blir att det i vissa lägen ställer sig kortsiktigt förmånligare för den enskilde att stanna i passivitet med socialbidrag än att studera. Regeringens utredning Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90) menade att det är viktigt att en utvidgning av möjligheterna till kompletterande socialbidrag för studier övervägs. Utredningen skrev: För den grupp ensamstående föräldrar som berörs är det av avgörande betydelse att reella ekonomiska möjligheter till utbildning ges för att de skall kunna förbättra sina utsikter på arbetsmarknaden och livssituation i stort. Enligt rapporten of study, student income and study behavior in hade av studenterna barn . Studentpopulationen är på ca 300 000 studenter, vilket innebär att antalet studenter som har barn är ca 54 000. av studentpopulationen (ca 8 000) är ensamstående föräldrar. Flertalet av de ensamstående föräldrar är kvinnor. För att underlätta för denna grupp att bedriva studier bör socialbidragssystemet ses över vad det gäller möjligheten att få socialbidrag som studerande förälder . Föräldraledighet och sjukt barn Över 50 000 studenter är föräldrar. I en undersökning gjord av anser en tredjedel av dem att pengarna inte räcker och mer en åttondel anser att pengarna inte alls räcker. Bakgrunden till de här studenternas problem ligger i bristfälliga trygghetssystem. Föräldraförsäkringen ger förvärvsarbetande av inkomsten, men studenter som inte arbetat kan endast räkna med den sk garantinivån, som tack vare höjs . Trots höjningen är det omöjligt att leva på den inkomsten. För att underlätta bör man utreda om det kan vara möjligt att ta föräldraledigt från studier med bibehållet studiestöd. I utredningen bör det också studeras huruvida lånedelen under sådan föräldraledighet bör avskrivas samt att föräldraledighet inte bör räknas in i de tolv terminer då en studerande får studiestöd. Den tillfälliga föräldrapenningen, som bland annat tas ut pga sjukt barn, som förvärvsarbetare får på av inkomsten i kan studerande inte få. Detta bör också regeringen studera för att återkomma med ett förslag. Barntillägg i studiemedlet I studiemedelssystemet fanns tidigare möjligheter till barntillägg. Detta togs bort 1989 med motiveringen att totalbeloppet höjts till en nivå motsvarande många förvärvsarbetandes nettoinkomst. Andra motiv till borttagandet var att bostadsbidragen och barnbidragen hade höjts. Nuvarande studiemedel på dryga /månad motsvarar en inkomst på /månad brutto. Att vissa bidrag höjdes var inte tillräckligt. Studenter med barn behöver särskilt ekonomiskt stöd för att klara av kombinationen barn och studier. Regeringen bör se över den ekonomiska situationen för studenter som är föräldrar eller ska bli det och då särskilt i ett genusperspektiv. () () () () () () () Per () () () () () () () () ()