mot · GP02Sk489 · 2001-10-05 00:00:00 — I och med den enhetliga beskattningen är det både möjligt och lägligt att gå ett steg ytterligare i vårt förslag till inkomstskattereform. Detta innebär att grundavdraget helt tas bort och istället ersätts med en rak skatterabatt på . Denna skatterabatt ska komma alla till del, oavsett om inkomsten kommer från lön, företagsinkomst, a-kassa, sjukpenning eller pension. Effekten av en rak skatterabatt på är, för den person som bara betalar kommunalskatt, ungefär lika stor som effekten av ett grundavdrag på . För den person som även betalar statlig inkomstskatt blir effekten dock en annan eftersom skatterabatten inte minskar den beskattningsbara inkomsten och därmed statsskatten. Ett kraftigt höjt rakt grundavdrag blir därmed både dyrare och fördelningspolitiskt sämre än en rak skatterabatt. För den enskilde individen är det positivt att ersätta grundavdraget med en rak skatterabatt i och med att skattesystemet blir mer överskådligt. Alla ska enkelt kunna räkna ut sin skatt, vilket ger individen ett bättre grepp över privatekonomin. bör därför besluta att ersätta grundavdraget med en skatterabatt på lika för alla. 5.3.4 Kostnaden för en inkomstskattereform Den offentligfinansiella kostnaden för den skattereform som föreslås är 29,1 miljarder , 45 miljarder och 51,8 miljarder . innebär det höjda grundavdraget minskade skatteinkomster för kommunsektorn på 24,2 miljarder, vilket kompenseras över statsbudgeten. innebär införandet av skatterabatt i stället för grundavdrag att kommunsektorns skatteinkomster förstärks med 15,6 respektive 15,1 miljarder. Även för detta kompenseras över statsbudgeten. På lång sikt innebär den föreslagna konstruktionen att det kommunala skatteunderlaget förstärks och därmed hela kommunsektorns ekonomi. förslag innebär en större, fördelningspolitiskt bättre, skattesänkning än de sänkningar regeringen föreslår. bör, som en konsekvens av detta, avvisa regeringens förändringar i fråga om inkomstbeskattning samt helt slopa kompensationen för egenavgifterna och göra dessa avdragsgilla. 5.3.5 Höjd brytpunkt för uttag av statlig skatt Som en del i regeringens förslag om en skattereduktion, motsvarande av den allmänna pensionsavgiften, ändras möjligheten till avdrag vid beräkningen av underlag för och statlig inkomstskatt. Avdragsrätten sänks till av den allmänna pensionsavgiften. Den begränsade avdragsrätten för allmän pensionsavgift innebär att brytpunkten för uttag av statlig skatt sjunker. Därmed kommer antalet personer som betalar statlig inkomstskatt att öka. Regeringen måste därför justera upp den nedre skiktgränsen med samma belopp som den begränsade avdragsrätten sänker skiktgränsen. Om inkomstskatten sänks genom höjt grundavdrag, höjs istället skiktgränserna för statlig inkomstskatt. Inkomsterna förväntas öka snabbare än den ökning av konsumentprisindex som styr den årliga förändringen i skiktgränserna. Detta medför att andelen skattskyldiga till statlig inkomstskatt ökar. delar regeringens målsättning att reducera andelen skattskyldiga som betalar statlig inkomstskatt till . Vi föreslår i likhet med regeringen att brytpunkten för statlig skatt sätts till . förslag om ett höjt rakt grundavdrag på innebär att brytpunkten för statlig inkomstskatt höjs automatiskt. I vårt budgetalternativ kan vi därför tillgodoräkna oss den kostnad regeringen har för att höja skiktgränserna. bör brytpunkten indexuppräknas, vilket ger en brytpunkt på och på . 5.4 Utfallet av förslag Ett av syftena med skattepolitiken är att utjämna klyftor. Det är angeläget att skattesänkningar utformas så att de kommer dem som behöver det bäst till del och att det skapar en stimulans att öka inkomster för dem som har låga och normala inkomster. Vårt förslag innebär att de i särklass största procentuella ökningarna utfaller i de lägre inkomstskikten, vilket är en riktig fördelningspolitisk profil. I stor utsträckning är den sociala och geografiska klyvningen sidor av samma mynt. Det innebär att följden av vårt förslag också blir att de som bor i regioner med hög arbetslöshet och förhållandevis låga inkomster får störst utfall. Därigenom ökar det ekonomiska utrymmet för ökad konsumtion och möjligheten att försörja sig i alla delar av landet. Detta utrymme kommer med säkerhet också att leda till en ökad konsumtion med positiva följder för näringslivet. Människors inkomster påverkar självfallet också kommuners inkomster. Genom metoden att införa en skatterabatt i stället för ett grundavdrag ökar kommunernas egna inkomster och beroendet av kompensation över statsbudgeten minskar. Genom konstruktionen, som innebär att skattekraften ökar mest i kommuner där skatten varit hög, grundavdraget har varit mycket värt, kommer också kommuner i utsatta regioner att vara vinnare på det i den kommunala ekonomin som en omedelbar följd av skatteförslaget. I exempelvis norra inland ökar kommunernas intäkter med per person jämfört med regeringens förslag. Alla kommuner utom de tre storstäderna kommer som en följd av förslaget att få ett förbättrat skatteunderlag. Detta minskar trycket på inkomstutjämningen inom kommunsektorn. Ett förbättrat skatteunderlag innebär också att kommunerna kan tillgodogöra sig en större andel av tillväxten i ekonomin. Dessa ökade inkomster kan användas antingen för att förstärka vård, skola och omsorg eller för att sänka kommunalskatten. 6 Hushållens ekonomi 6.1 Skattelättnader för barnfamiljer måste få känna trygghet i att vara välkomna på arbetsmarknaden. Det måste vara möjligt att förena förvärvsarbete med mer tid för barnen. Föräldrar ska inte pressas ekonomiskt att avstå från förvärvsarbete, varför barnomsorgskostnaderna bör vara avdragsgilla gentemot förvärvsinkomsten. Avdraget får göras mot kommunalskatten. Kommunerna ersätts för inkomstbortfallet enligt finansieringsprincipen. För att få göra avdrag måste man kunna styrka sin barnomsorgskostnad. Det leder till att många av de föräldrar som är hänvisade till svart barnomsorg motiveras att redovisa barnomsorgskostnaden. anser att avdragsrätten bör uppgå till per barn och år och införas . bör besluta att införa en avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader i enlighet med vad i motionen anförs. Utöver avdragsrätten för barnomsorgskostnader är det nu tid att komplettera det generella stödet till familjer med en extra skattelättnad för barnfamiljer. Detta bör ske genom ett första steg då en skatterabatt på per barn och månad införs. bör denna barnrabatt öka både genom nya resurser och genom överföring av vissa resurser från barnbidrag till skattelättnader. Genom konstruktionen minskar rundgången av pengar i systemet som incitamenten att öka den egna inkomsten för att kunna utnyttja barnrabatten fullt ut för hushåll med mycket små inkomster ökar. I motionen 2001/02:So304 Barn- och familjepolitik utvecklas resonemanget ytterligare. bör redan nu besluta om att införa en barnrabatt . På många håll, främst i områden med stora avstånd, utgör resor till och från barnomsorg en betydande kostnad för många barnfamiljer. Liksom i fråga om kostnaden för barnomsorgen bör denna kostnad vara avdragsgill. bör besluta om detta. 6.2 Sänkt skatt på hushållsnära tjänster har den industrialiserade världens högsta skatteuttag på arbete. I EU är det genomsnittliga skatteuttaget på arbete enligt . I är motsvarande siffra . I utgörs mellan 60 och av kostnaderna för en tjänst av skatter och sociala avgifter. De stora skattekilarna, dvs. skillnaden mellan köparens pris och säljarens ersättning efter skatt, bromsar framväxten av moderna tjänsteföretag och fler jobb i tjänstesektorn. I synnerhet gäller det tjänsteproduktion riktad till privatpersoner som betalar med redan beskattade medel. För att efterfrågan på hushållstjänster skall ta fart måste priset sänkas rejält genom att skattekilen minskas eller slopas helt. föreslår därför att en skattereduktion på av arbetskostnaden för ROT-arbeten och hushållstjänster som utförs i hemmet införs. Förslaget kan beskrivas som en utvidgning av det så kallade ROT-systemet, dvs. den skattereduktion som tidigare tillämpades för reparationer, ombyggnad och tillbyggnad. De tjänster som utförs i det egna hemmet eller på den egna tomten skall berättiga till skattelättnad. Det innebär att skatten sänks för ett antal hushållstjänster där det är lätt att göra det själv och där någon vit marknad knappast förekommer, exempelvis städning, gräsklippning och barntillsyn. Förslaget omfattar även sådana tjänster som redan delvis utförs på en vit marknad, som målning, snickeriarbete och reparation av hushållsapparater. Däremot utesluts offentligt subventionerade tjänster, exempelvis offentlig barnomsorg, och andra tjänster som normalt inte utförs i hemmet, exempelvis advokat- och arkitekttjänster. Vi anser det nödvändigt med en begränsning av den maximala skattereduktionen. Vi föreslår att den skall vara per hushåll och år. Det innebär att hushållet kan köpa tjänster för och få skattereduktion för dessa. Den offentligfinansiella kostnaden för förslaget kan antas uppgå till då det utnyttjas fullt ut. Ett införande skulle med säkerhet innebära att utnyttjandet det året blev lägre. Vi avsätter för förslaget 2003 och 2004. Skulle utnyttjandet bli högre avser att återkomma i frågan. bör besluta i enlighet med ovanstående om sänkt skatt på hushållsnära tjänster . Privat barnomsorg ingår i beräkningsunderlag för hushållsnära tjänster liksom för avdragsrätten för barnomsorg. Den offentligfinansiella kostnaden beräknas därmed dubbelt då det inte är avsikten att särskilt subventionera en omsorgsform genom dubbla skattelättnader. Den dubbelkompensation som finns i systemen kan beräknas uppgå till 2003 och 2004, varför vi reducerar kostnaden med dessa belopp. 6.3 Höjt reseavdrag Genom aktiva arbete och påverkan höjdes reseavdraget 1997. har emellertid kostnaderna framförallt för drivmedel ökat kraftigt. Därför är det nödvändigt att höja avdragsrätten för arbetsresor med bil ytterligare. anser att avdragsrätten bör höjas från dagens per mil till per mil. En höjd avdragsrätt gör att människor har en fortsatt möjlighet att bo kvar eller flytta till mindre orter där arbetsresorna ofta är långa. Ett höjt reseavdrag ökar även den regionala rörligheten på arbetsmarknaden och bidrar därmed till ett större arbetskraftsutbud även i mindre orter. Riskerna för arbetskraftsbrist inom vissa yrken minskas därmed. Som angivits ovan bör avdragsrätten inkludera resor till och från barnomsorg. bör besluta att höja reseavdraget till per mil. 7 Fastighets- och förmögenhetsskatt 7.1 Sänk skatten på boende En viktig anledning till att det byggs för lite i är att bostadssektorn är hårt beskattad. subventionerades boendet; nu fungerar boendet i praktiken som en källa för skatteintäkter. Det stora skiftet skedde i samband med skattereform. Sänkta inkomstskatter finansierades till stor del genom höjda indirekta skatter och avgifter som drabbade boendekostnaderna. Hyrorna höjdes realt i hela beståndet och kostnaderna steg ännu mer för nybyggda bostäder. Om man till dessa höjda skatter på boendet lägger att subventionerna har trappats ned är det inte svårt att förstå varför boendekostnaderna ökat dramatiskt. går i genomsnitt en tredjedel av hushållens disponibla inkomster till boendet. Inget annat OECD-land har så höga boendekostnader. anser inte att boendet kan reduceras till vilken skattekälla som helst med huvudsaklig uppgift att ge tillskott till statskassan. Boendeskatterna måste sänkas. Utgångspunkten för förslag till skattesänkningar inom bostadsområdet är att människorna ska få lägre boendekostnader och att det skapas neutralitet mellan boendeformer. Efter en överenskommelse mellan och den socialdemokratiska regeringen beslutade om att frysa taxeringsvärden i hela landet. Denna frysning upphörde att gälla . Efter det att regeringen hävdat att de förändrade taxeringsvärdena inte utgör ett problem har man nu svängt och lägger fram förslag om successivt genomslag för höjda taxeringsvärden men tar inte tag i grundproblemet; att några få höga huspriser bidrar till att dra upp taxeringsvärdena för närliggande fastigheter. Därigenom kommer de omotiverat stora ökningarna att förekomma också framgent, om än med en något mindre höjning . Regeringen kompenserar kollektivet av småhusägare genom att sänka skattesatsen och göra förändringar i förmögenhetsskatten, men dessa åtgärder är en klen tröst för de människor vars boendekostnad kommer att öka dramatiskt som en följd av kraftigt höjda taxeringsvärden. Vid sidan av det allvarliga i att många människor drabbas av kraftigt höjda boendekostnader är det synnerligen allvarligt att regeringen verkar blunda för att de uppenbara orimligheter i fastighetstaxeringen som låg till grund för beslutet att frysa taxeringsvädena på intet sätt har förändrats. Det är fortfarande moderatledarens allt för dåligt underbyggda förslag till årlig justering av taxeringsvärdena för fastigheter som gäller. Då liksom nu kommer justeringen av taxeringsvärdena exempelvis att innebära att personer som förvärvat fritidsfastigheter till överpris i attraktiva områden gynnas medan den bofasta befolkningen i dessa attraktiva områden missgynnas. anser att det enda rimliga beslutet är att åter frysa taxeringsvärdena nivå fram till nästa allmänna fastighetstaxering som skall ske 2003. Denna återgång till taxeringsvärden bör ske retroaktivt . bör skattesatsen för småhus sänkas . I kombination med frysta taxeringsvärden innebär det att alla småhusägare får sänkt fastighetsskatt. bör besluta om att återställa den tidigare frysningen av taxeringsvärdena för småhus och fastställa skattesatsen till . Parallellt med de generella skattesänkningarna är det viktigt att ta hänsyn till den höga fastighetsskatt som drabbar människor som bor permanent i områden som är attraktiva för fritidsboende. För att avhjälpa den speciella situation som råder i de attraktiva områdena längs kusten med ständigt stigande fastighetspriser anser att taxeringen av fastigheter för fastboende och fritidsboende bör skiljas åt. Då slår inte högt upptrissade förvärv av fritidsfastigheter igenom på de fastboende, och det är möjligt för människor att bo kvar i sina hem. bör besluta om att vid nästa allmänna fastighetstaxering skilja på taxeringen av fastigheter för fastboende och fritidsboende. Vid nästa allmänna fastighetstaxering 2003 anser att taxeringsvärdena åter bör knytas till aktuella marknadsvärden genom beräkning av medianvärdet för omräkningstalen för år 20012003. Därigenom exkluderas såväl extremt höga försäljningspriser som låga försäljningspriser t.ex. inom familjen. bör fastighetsskatten omvandlas till en schablonintäkt som beskattas som inkomst av kapital. ska denna beräknas som av taxeringsvärdet, vilket motsvarar en fastighetsbeskattning på av taxeringsvärdet. 2004 behålls taxeringsvärdena på samma nivå som 2003 och schablonintäkten beräknas som av taxeringsvärdet, vilket motsvarar en fastighetsbeskattning på av taxeringsvärdet. I vår motion om fastighetstaxering (2000/01:Sk490) utvecklas resonemanget ytterligare. Regeringen bör återkomma med förslag om fastighetsskattens omvandling till en beskattad schablonintäkt i enlighet med ovanstående. För att undvika de värsta effekterna av höjda taxeringsvärden föreslår regeringen att det införs en begränsningsregel för fastighetsskatten. Regeln innebär att uttaget av fastighetsskatt avseende permanentbostaden under vissa förutsättningar begränsas så att skatteuttaget inte överstiger en viss andel av hushållsinkomsten. Enligt förslaget är hushållsbegreppet utformat så att den personkrets som omfattas är densamma som i förmögenhetsbeskattningens sambeskattning. anser att redan sambeskattning av förmögenheter är omodernt och ojämställt och avvisar därför med bestämdhet denna nya form av sambeskattning. bör besluta om att avvisa förslaget till begränsningsregel för fastighetsskatten. 7.2 Minska förmögenhetsskatten väljer också att nu tillmötesgå en del av kritiken mot förmögenhetsbeskattningen och höjer fribeloppet till för ensamstående samt för sambeskattade. Det är en välkommen men otillräcklig höjning som borde kompletteras genom att slopa sambeskattningen. Vidare bör endast halva taxeringsvärdet för småhus utgöra underlag för förmögenhetsskatt. bör besluta att slopa sambeskattningen samt att endast låta halva taxeringsvärdet för småhus utgöra underlag för förmögenhetsbeskattning. De förändringar ovan föreslår innebär skattelättnader för landets småhusägare uppgående till totalt 7,3, 8,3 respektive för åren 20022004. I samband med detta föreslås därmed också avvisa regeringens förslag om skattesänkning för småhus, omräkningsförfarande, dämpningsmekanism och begränsningsregel. 7.3 Avskaffa fastighetsskatten på flerfamiljshus avvisar alla tankar på införa nya subventioner för att lösa problematiken med att det byggs för få nya hyreslägenheter. Istället anser vi att de kvarvarande räntesubventionerna bör avvecklas. bör fastighetsskatten för flerbostadshus avskaffas. Fastigheter är ett arbetande kapital i fastighetsföretag och bör därför inte beskattas. Vinsten beskattas redan med bolagsskatt. Dagens system där räntebidragen i princip är avvecklade och inte kan motivera en fastighetsskatt innebär tillsammans med bolagsskatten att hyresfastigheter är utsatta för en dubbelbeskattning. Avskaffandet av fastighetsskatten för flerfamiljshus bör ske genom att skattesatsen sänks i den takt statens finanser så tillåter. biträder den sänkning av fastighetsskatten på hyreshus ned till som regeringen föreslagit. 7.4 Slopa uttagsbeskattning på fastighetsarbete i egen regi En stor del av skattereform finansierades genom skatt på boendet. I finansieringen ingick bland annat att lägga moms på fastighetsförvaltning. Därtill lades en särskild skatt, en så kallad uttagsskatt, på företag som driver fastighetsskötsel i egen regi. Detta har bland annat drabbat många allmännyttiga och kooperativa bostadsföretag, och det leder till ökade hyreskostnader. anser att uttagsskatten bör slopas. Då blir beskattningen av hyresboendet lägre och missgynnas inte i jämförelse med andra boendeformer. bör besluta att slopa uttagsskatten på fastighetsarbete i egen regi. 8 Miljödriven tillväxt 8.1 Gör det lättare att ge folk jobb har bland världens högsta skatter på arbetskraft, bl a som en följd av höga arbetsgivaravgifter. har tidigare aktivt medverkat till att sänka arbetsgivaravgifterna. Vi har ambitionen att fortsätta den linjen. Företagsklimatet i behöver bli bättre. Skatter och avgifter på arbete måste sänkas för att ge människor chansen att utveckla sina idéer i företag, vilket skapar fler jobb. Det bör ske genom att en skatteväxling genomförs med sänkta skatter på arbetskraft och höjda skatter på miljöskadliga verksamheter. Det ger förutsättningar för ökad sysselsättning generellt sett, vilket i synnerhet är gynnsamt för tjänstesektorn med en hög andel arbetskraftskostnader. är det möjligt att göra en viss nedsättning av socialavgiften. Vid beräkning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter får en arbetsgivare göra avdrag från arbetsgivaravgifterna av avgiftsunderlaget upp till en årlig lönesumma på . För egenföretagare är motsvarande gräns för lönesumman . Denna reduktion är ett resultat av enträgna arbete. anser att arbetsgivaravgifterna bör sänkas ytterligare enligt samma modell genom att reduktionen utökas till för såväl arbetsgivaravgifter som egenavgifter . bör beloppsgränsen sättas till för företag och för egenföretagare. Genom att sänka arbetsgivaravgifterna på detta sätt främjas de mindre företagen där anställningspotentialen är högst i förhållande till de större. bör besluta i enlighet med förslag till sänkta arbetsgivaravgifter. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en nedsättning av arbetsgivaravgifterna i stödområde A av avgiftsunderlaget upp till högst . Det är ett välkommet initiativ i enlighet med vad länge krävt. Det är emellertid otillräckligt för att stimulera småföretag i hela landet. Vår föreslagna sänkning av arbetsgivaravgifterna innebär att alla företag får sänkta arbetsgivaravgifter och innebär att företagen i stödområde A skulle få fem extra procent i nedsättning. För att arbetsgivaravgiftssänkningen även skall kunna tillgodoräknas av företag som har stora säsongsvariationer är det avgörande att lönesumman beräknas och inte uppdelas . Detta förfarande missgynnar företagare inom bland annat turism och trädgårdsnäring som är mycket säsongsberoende. Hanteringen begränsar framför allt ungdomars möjligheter till tillfälliga arbeten, då det ofta är de som söker säsongsarbeten. Reglerna måste ändras så att avgifterna beräknas på den årliga lönesumman och inte som på en lönesumma. bör besluta att arbetsgivaravgiftsreduktionen beräknas på den årliga lönesumman. I vår arbetsmarknadspolitiska motion beskrivs en övergång från olika former av åtgärder till stimulans av övergångsarbetsmarknader där arbetslösa genom att prova jobb hos olika arbetsgivare ges kontakt med arbetsmarknaden som arbetsgivarna lär känna de arbetssökande. När en lyckad matchning uppstår ökar förutsättningarna för den arbetslöse att få en anställning. Detta bör stimuleras genom att avsätta resurser både över statsbudgeten och genom riktade sänkningar av arbetsgivaravgiften. I ett första skede bör ytterligare beräknas för detta i enlighet med förslag. bör besluta om riktade sänkningar av arbetsgivaravgiften för inrättande av övergångsarbetsmarknader i enlighet med detta. Våra förslag innebär lättnader för alla företag, varför bör avvisa den av regeringen föreslagna schablonintäkten för investmentbolag. 8.1.1 Förbättra småföretagens villkor och möjligheten till generationsväxlingar Familjeföretags situation skiljer sig i många avseenden från villkoren för större företag. Dels omfattas de av en negativ särreglering som ger uttryck för en offentlighetens misstro mot företagande, dels går de ofta i arv och drabbas då av beskattning som missgynnar möjligheten till fortsatt tillväxt. En tillväxtpolitik som bygger på att små företag måste ges goda möjligheter att växa och anställa måste också ge goda villkor i dessa avseenden. har de så kallade 3:12-reglerna för fåmansbolag varit föremål för diskussion. har presenterat en normallönemodell som bygger på att en schablonmässig inkomstbeskattning görs av den aktive ägaren i ett fåmansbolag. Övriga inkomster skattas som inkomst av kapital. Den svenska näringspolitiken som styr företagens villkor har inriktat sig på stora företag och deras behov. Detta har lett till att små och mindre företag hämmats i sin utvecklingspotential, främst beroende på en ökande administrativ belastning. har det funnits ett av statsmakterna outtalat krav på att befintliga företag skall växa, en ekvation som inte går ihop. Alla företagare har inte som målsättning att deras företag skall växa. En del företagare uppfattar inte att det är mödan värt eftersom den ekonomiska utväxlingen är allt för låg. Som det är uppstår den största förtjänsten när man säljer ett företag, vilket gör att många företagare väljer att sälja sina företag vid ett generationsskifte och att ett nytt företag inom samma bransch kanske startas på en marknad som inte räcker till flera företag inom samma bransch. Familjeföretag får ofta arvs- och gåvoskatteproblem vid generationsskiften, och det är de efterkommande generationerna som får problemen. Flera undersökningar har visat att endast en mindre del av familjeföretagen når den andra eller tredje generationen. För dem som tror på familjeföretagandet som idé och på familjeföretagandet som en viktig del i näringslivet måste en sådan fortsatt utveckling ses som negativ. Både skattereglerna och möjligheterna till finansiering har stor vikt för att en familjeföretagare ska kunna föra över ägandet till nästa generation. Därför måste reglerna utformas så att arbetande kapital kan hållas intakt även vid arvsskiften. En särskild utredning bör tillsättas i syfte att se över och förbättra möjligheterna till generationsskiften.