mot · GP02Ub2 · 2001-10-03 00:00:00 — Dessa utbildningar ger möjligheter till fortbildning och vidareutbildning och stärker kontakten mellan lärosätena och samhället omkring dem. En alltför omfattande uppdragsutbildning kan dock hota högskolornas integritet och urholka forskningens roll i att fritt söka metoder och publicera resultat. Likaså kan uppdragsutbildning ge negativa konsekvenser för den reguljära utbildningen vad gäller resurser. Det största problemet med uppdragsutbildning är dock de möjligheter som ges individer att köpa sig en högskoleplats. Principen bör vara att högskolans antagningssystem skall gälla lika för alla. Även om det finns vinster med att bygga ut uppdragsutbildningen i svenskt högskoleväsende bör den avgränsas till att inte vara poänggivande och att endast avse skräddarsydd utbildning för myndigheter, företag och organisationer. Vad som ovan anförts om begränsningar för uppdragsutbildningar bör ges regeringen till känna. Forskarutbildning Ett annat problem som uppstått i kölvattnet av forskarutbildningsreformen är rekryteringsfrågan. Det handlar om på vilka grunder rekrytering till forskarutbildningen sker. menar att nya doktorandtjänster i högre grad skall utannonseras offentligt. Det har också kommit rapporter om att vid vissa institutioner antas ingen direkt till forskarutbildningen. Istället får de potentiella forskarstuderandena projektanställningar och/eller stipendier under innan de eventuellt antas till forskarutbildningen. Denna ordning är på flera sätt problematisk. Den som inte är antagen till forskarutbildningen kan inte kräva handledning. Det finns inte heller några garantier för att verkligen bli antagen till forskarutbildningen när projektanställningstiden gått ut. Det finns också forskarstuderande som vittnar om att tempot blivit högre och kraven hårdare i och med reformen, eftersom de forskarstuderande nu är tvungna att hinna med lika mycket som men . Forskarutbildningen bör genomgripande utvärderas och de forskarstuderandes situation bör behandlas i den studiesociala utredning som förespråkar. Regeringen anger i proposition 2000/01:3 Forskning och förnyelse att man för att stärka forskarutbildningen vill inrätta 16 forskarskolor. Detta är en god tanke, men det är inte hela lösningen. Istället bör ytterligare resurser satsas på att finansiera doktorandtjänster, inom samtliga prioriterade områden. Situationen är särskilt svår på de samhällsvetenskapliga och humanistiska institutionerna. Regeringens förslag i proposition 2001/02:15 Den öppna högskolan, om att det skall vara möjligt att antas enbart till en licentiatutbildning, riskerar att skapa en ökande otrygghet hos de forskarstuderande. För är det självklart att det är en doktorsexamen som bör vara målet för de forskarstuderande, även om vi inte avvisar möjligheten att avlägga licentiatexamen. Det bör dock vara upp till den enskilde forskarstudenten om licentiatexamen skall avläggas eller ej. avvisar därför regeringens förslag om att man skall kunna antas till licentiatutbildning för att efter avlagd examen sedan tvingas ansöka till ytterligare en del av forskarutbildningen, för avläggandet av doktorsexamen. Vad som ovan anförts om avslag på regeringens förslag bör ges regeringen till känna. Den högre utbildningen skall vila på en vetenskaplig eller konstnärlig grund. Det är därför nödvändigt att lärarna också har anknytning till forskningsvärlden. Alla lärare i den högre utbildningen bör ha en forskarutbildning som bas för sin undervisning. Bristen på forskarutbildade lärare är störst vid de mindre och medelstora högskolorna men brist råder även vid universiteten och fackhögskolorna. Andelen lärare med forskarutbildning har dock ökat snabbt vid de mindre och medelstora högskolorna. Det är en angelägen kvalitetssatsning att stödja utvecklingen mot en ännu större andel forskarutbildade lärare. Detta gäller kanske i synnerhet utbildningar som har en låg andel forskarutbildade lärare . Högskolorna bör stimuleras att genomföra doktorsprogram för sina icke-disputerade lärare. Avsikten är att man skall kunna förena undervisning med egen forskarutbildning och senare forskning. bör ges i uppdrag att utreda hur detta kan ske. Vad som ovan anförts om att ge i uppdrag att utreda hur ett doktorsprogram för icke-disputerade lärare kan genomföras bör ges regeringen till känna. Grundtanken i den reform av forskarutbildningen som gjordes var riktig såtillvida att alla forskarstuderande skall ha en rimlig social och ekonomisk situation. Likväl kvarstår en mängd praktiska problem med genomförandet i form av faktiska anställningsstopp och olika försök att komma undan regelverket vid många lärosäten. Rekryteringen till forskarutbildningen och de forskarstuderandes situation bör utvärderas. Vid vissa institutioner har det inte antagits några studerande direkt till forskarutbildningen. Istället får de potentiella forskarstuderandena projektanställning eller stipendier för att sedan eventuellt antas till utbildningen. Trygga forskarmiljöer anser att forskarrörlighet, såväl inom som utom landet, är viktig för forskningskvaliteten. Att bedriva internationell postdoktoral verksamhet är en viktig meritering för disputerade forskare. Att bedriva postdoktoral forskning utomlands kan dock visa sig vanskligt för den som inte har en fast anställning i . Den som inte har en fast anställning i riskerar att hamna utanför svenska socialförsäkringssystem om vistelsen utomlands är längre än , då avregistrering från sker. Det innebär att en forskare på nytt måste kvalificera sig till sjuk- och föräldrapenning efter hemkomsten från utlandsvistelsen. Tid som ägnats åt postdoktoral tjänstgöring utomlands får inte heller räknas som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. Den svenska forskningen behöver mer av internationellt utbyte, varför postdoktoral tjänstgöring utomlands bör uppmuntras. En översyn av de regler som berör internationell postdoc-verksamhet är därför nödvändig. Detta bör ges regeringen till känna. Distansutbildning/nätuniversitet Distansundervisning kännetecknas av att lärare och studenter är åtskilda och/eller rum och att en tvåvägskommunikation bedrivs, företrädesvis genom otraditionella, distansöverbryggande medel. Det karaktäristiska är således att utbildningen kommer till den studerande på hemorten eller på arbetsplatsen. Distansutbildning som utbildningsform är värdefull, speciellt för studerande som av familje- eller arbetsmarknadsskäl inte kan flytta till den ordinarie högskoleorten. En annan av många fördelar med att studera på distans eller i flexibel utbildning är att den studerande i jämförelse med klassrumssituationen kan bli en individ (individ = latin, odelbar). För att uppnå en bra individualiserad utbildning behövs också grupper inom vilka individerna kan interagera. Individen fråntas aldrig ansvaret för sitt eget lärande, men har gruppen som ett stöd i lärandeprocessen. Distansutbildning har en stor och viktig funktion att fylla allt eftersom det livslånga lärandet ökar i betydelse. Att studera på distans med distansöverbryggande medel sätter emellertid den egna studiedisciplinen på prov och utbildningsformen bör betraktas som ett komplement till den traditionella närutbildningen. Regeringens förslag om inrättandet av ett nätuniversitet är ett steg i rätt riktning. Vi ser dock att det krävs betydande insatser för att utveckla pedagogiska former som gör distansutbildningarna till en fullgod lärandemiljö. Kvalitetsutvecklingen, inom ramen för den föreslagna nya myndigheten, bör ha en avgörande betydelse. Vad som ovan anförts om att utveckla pedagogiska former för distansutbildning bör ges regeringen till känna. Kvalitet i distansutbildningen Distansutbildning kräver en mycket omsorgsfull organisatorisk, pedagogisk och teknisk planering. Att kommunikationen mellan deltagarna fungerar är naturligtvis också viktigt. Kurser i distanspedagogik och distansmetodik bör ges i all lärarutbildning och vidareutbildning för lärare. Kurserna bör inte vara frikopplade från övriga kurser utan tvärtom integrerade i de ordinarie kurserna. Motivet bakom en sådan integrering är tron på att tekniken skall användas som ett hjälpmedel i ett pedagogiskt sammanhang. En anpassning av lärarutbildningen till ett IT-samhälle innebär en förändring i hur lärarutbildare, studerande, mentorer och andra intressenter arbetar tillsammans i samverkande skolor. Viktigt är också utvecklingen av nya sätt att tänka, och att administrativa och tekniska strukturer anpassas till det nya samhället. Likvärdiga kvalitetskrav som ställs på traditionell högskoleutbildning måste ställas på distansutbildning. Det innebär, förutom att innehållet skall vila på vetenskaplig grund, att det också är nödvändigt att anpassa undervisningsformen till de studerandes villkor och behov. Likaså är tillgången till kvalificerad studievägledning ett viktigt kvalitetskrav även för distansstuderande. I pedagogiska sammanhang har visualisering alltid varit en självklarhet, t. ex. genom svarta tavlan, diabilder, OH-bilder, film etc. Detta är en viktig del av undervisningen och det får inte finnas en risk för att denna visualisering tappas bort genom distansundervisningens framväxt. Detta är en viktig del av utbildningskvaliteten. Enligt den arbetsgrupp som utbildningsministern tillsatte 1997, för att utvärdera studenternas inflytande i högskolan (Studentinflytande inom högskolan, Ds 1998:51), menade distansstuderande att deras inflytande var dåligt. Vissa ansåg att högskolorna inte brytt sig om distans- och deltidsstudenternas åsikter och att en tänkbar orsak var att dessa studenter kan vara mindre lönsamma för högskolan. Detta är allvarligt ur kvalitetssynpunkt och en attitydförändring hos högskolorna måste till. Modern teknik i distansutbildningen Teknisk utrustning har ofta vållat problem i samband med distansutbildning. Problemen har legat i bristande teknik, i studenternas kunnande, och ibland har problemet i huvudsak legat hos utbildningsanordnarna. Elektroniska kommunikationsmöjligheter till rimliga priser är en avgörande förutsättning för distansstudier. En snabb utbyggnad av den digitala infrastrukturen måste därför prioriteras. I väntan på ett nationellt fibernät kommer andra tekniker behövas och en rimlig åtgärd är att införa enhetstaxa för elektroniska anslutningar. Det är även viktigt att kraven på tekniken läggs på rätt nivå och att det finns tillgång till teknisk support. Collegeutbildning Regeringen föreslår införandet av en collegeutbildning i samarbete mellan komvux och högskolan. En collegeutbildning kan vara ett sätt att bredda rekryteringen till den högre utbildningen. Det är dock viktigt att en sådan utbildning håller en hög kvalitet och att den utgår efter den enskilde studentens behov. På ett flertal högskolor och universitet erbjuds så kallade introduktionsterminer som ett försök att bredda rekryteringen. Detta är mycket positivt och är något som enskilda lärosäten kan ta initiativ till . Regeringen väljer dock inte att tillföra extra resurser till komvux eller till de högskolor som väljer att inrätta collegeutbildningen, utan det får tas från befintliga utbildningsplatser. Den nya utbildningens innehåll är också otydlig. Regeringen bör återkomma med ett tydligare förslag, och tills dess bör en sådan utbildning inte inrättas. Detta bör ges regeringen till känna. Om en collegeutbildning inrättas är det dock viktigt med återkommande uppföljning och utvärdering av utbildningen. Det är angeläget att samarbetet mellan högskolor och kommuner omfattar alla kommuner och inte bara de kommuner som har en högskola. Det är också viktigt att andra aktörer får möjlighet att delta i samarbetet med högskolor för att anordna collegeutbildning. Det är tillåtet för en kommun att överlåta komvuxutbildning till bl.a. studieförbund eller folkhögskola. Vid inrättande av collegeutbildning ska det vara möjligt att studieförbund eller folkhögskola står för den gymnasiala delen. Detta bör ges regeringen till känna. Utbildningens värde måste vara tydligt, exempelvis vad det gäller hur man kan tillgodoräkna sig högskolepoängen om man väljer att läsa vidare på den högre utbildningen. Det är viktigt att collegeutbildningen inte överlappar befintliga utbildningar utan att validieringen mellan denna nya form av utbildning och andra utbildningar är klar. () () () () () ()