ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Fi298 · 2001-10-05 00:00:00 — Den kris som finns på allt för många håll inom skolan rättas inte heller till för dem som är elever , genom en strukturomvandling som kanske tar att genomföra. Därför är det motiverat med ökade resurser från staten för den närmaste perioden så att de människor som behöver och har rätt till en fungerande service kan få det. På är det emellertid endast en stark sysselsättningsutveckling som i kombination med fortsatta strukturreformer kan trygga verksamheterna inom kommunsektorn. 11 Läkemedel och högkostnadsskydd Av vårdens resursfördelning har en omfördelning skett till en starkt ökande andel läkemedel. Efter att regeringen ingripit och undantagit vissa läkemedel från subventionen, har en viss dämpning skett. Utvecklingen har inneburit att kostnaderna för läkemedel i viss mån kommit att tränga undan andra delar av vård och omsorg. En viktig del av välfärden är rätten för patienten till subvention av kostnader för läkemedel i ett gemensamt finansierat system. Frågan om vilka läkemedel som ska omfattas av läkemedelsförmånen ska avgöras av en nationell läkemedelsnämnd, där patienternas synpunkter och behov beaktas. Den långsiktiga finansieringen av läkemedel behöver belysas och debatteras vidare. Läkemedel är för många en personlig fråga, i synnerhet om man har en kronisk sjukdom. Vi har tidigare ställt oss kritiska till utformningen av det avtal som slöts mellan staten och . Vi befarade då att fortsatta kostnadsökningar skulle kunna leda till en okontrollerad omfördelning från verksamheter till läkemedel för landstingen. Denna farhåga tycks nu ha besannats, när landstingen inte får instrumenten att kunna kontrollera kostnaderna för läkemedel. menar helt enkelt att staten inte lever upp till sina utfästelse i överenskommelsen. Om man ska genomföra en reform i syfte att minska vårdens kostnader, kan en ny form av läkemedelsförsäkring, som bygger på gemensam finansiering, vara ett alternativ. Den kan fungera som en försäkring som skyddar den enskilde från att drabbas av orimligt höga utgifter, motsvarande dagens högkostnadsskydd. Per () () () () () () () () () () () () () ()
mot · GP02Fi6 · 2001-10-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi6av m.fl. (v)med anledning av förs. 2001/02:RR3 revisorers förslag angående statens stöd till kommuner med ekonomiska problem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens stöd till kommuner med ekonomiska problem. Motivering Vi delar revisorers kritik av fördelningsprocessen för anslag 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Det gäller såväl otydlig resursfördelning och brist på entydiga mål som att delar av hanteringen saknar förordning. behövs dock ett eller flera anslag som kan stödja kommuner med akuta ekonomiska problem som övriga generella bidrags- och utjämningssystem inte fångar in. Anslaget under utgiftsområde 25 kan inte avvecklas förrän ett bättre alternativ har tagits fram, vilket kan göra det svårt att genomföra det . Regeringen bör utarbeta ett förslag i enlighet med vad som ovan anförts och presentera detta för . () () () () () () () () Per ()
mot · GP02Fö13 · 2001-10-12 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö13av och ()med anledning av prop. 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den civila delen av totalförsvaret. Motivering I propositionen förs ett i sig välbehövligt och förnuftigt resonemang om behovet av en bättre helhetssyn på hot och risker på samhällsnivå. Samhällets sårbarhet och säkerhet avgörs emellertid av de olika aktörernas samlade förmåga att förebygga och hantera hot och risker. Samhällets förmåga är således en produkt av aktörernas olika insatser. Det rör sig om insatser som tillsammans med varandra blir bättre än delarna var och en för sig. Sårbarheten och säkerheten bör därför utvecklas till en angelägenhet inte bara för statliga och kommunala myndigheter utan även för företag, frivilligorganisationer och inte minst de enskilda människorna. Den av regeringen i propositionen uttalade ambitionen att skapa en bättre helhetssyn på hot och risker begränsas emellertid på ett mycket allvarligt sätt. Detta eftersom ansvariga myndigheter inte ges vare sig det mandat eller de resurser som erfordras för att genomföra ett effektivt säkerhets- och beredskapsarbete i en nära samverkan med de andra aktörerna. Därutöver behövs det folklig förankring byggd på delaktighet och medansvar. Detta behov sammanhänger inte bara med att allt färre tas ut för värn- eller civilplikt. Det är främst avhängigt det faktum att samhället aldrig kommer att kunna bygga upp ett heltäckande skyddsnät via offentligt finansierade institutioner. Därför är också ett frivilligt engagemang ett nödvändigt inslag i samhällets beredskap och i totalförsvaret. I propositionen berörs den frivilliga verksamheten endast fragmentariskt. Regeringen uttalar sin avsikt att återkomma till för att redovisa sin samlade syn på den fortsatta utvecklingen av den frivilliga försvarsverksamheten. Vad Försvarsberedningen föreslår i rapporten (Ds 2001:44) Ny struktur för ökad säkerhet nätverksförsvar och krishantering, kapitel 4 borde ligga till grund för propositionen. En ny generation frivilliga med kompetens inom skilda områden kommer med utgångspunkt i detta att ha en tydligare roll i samhällsberedskapen och i totalförsvaret. () ()
mot · GP02Fö201 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö201av ()Rekrytering av deltidsbrandmän Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om villkoren för och rekryteringen av deltidsbrandmän. Motivering I många län är ett bra exempel har deltidsbrandmännen en mycket viktig funktion. På många mindre orter finns räddningstjänsten via deltidskårer. finns dock på många håll problem med att rekrytera personer till dessa deltidskårer. Inte bara centralisering av arbeten till centralorter är en negativ bit utan också frågor som utbildnings- och ersättningsfrågorna bör föras upp på en riksnivå för att därmed uppmärksammas. De höga skatter vi har gör att det också blir svårare och svårare att rekrytera eftersom det negativa att ha jour ofta inte ger det netto i plånboken som kan förväntas. Att ha jour ofta och inte få lämna sina hem/orter är naturligtvis också något som drabbar hela familjen och inte bara deltidsbrandmannen. Frågan om rekrytering, utbildning och ersättning till deltidsbrandmän bör alltså lyftas upp på riksnivå.
mot · GP02Fö202 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö202av ()Höjning av ersättningen för de värnpliktiga Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en höjning av ersättningen till alla värnpliktiga. Motivering Det är dags att höja ersättningen till de värnpliktiga. Det har talats om höjningar länge, men det är nu tid att justera ersättningen från till exempelvis /dag. är det endast en av sex, i aktuell ålderskull, som genomför sin värnplikt. har mycket riktigt påpekat att ersättningen stått stilla . Naturligtvis spelar ekonomin in och är ett samtalsämne då så få genomför värnplikten. Enligt SCB tjänar en genomsnittlig förvärvsarbetande 1824-åring med gymnasial utbildning ca och en värnpliktig uppbär . Jag har full förståelse för att de värnpliktiga, både själva och genom ett alert värnpliktsråd, jämför sig med grannländerna. Det noteras från att i har man (skattepliktigt) och i per dag. Man bör också se över och komma med förslag om höjningar då det gäller det s.k. utryckningsbidraget. I det moderata budgetalternativet gällande försvaret finns de höjningar jag här föreslår.
mot · GP02Fö203 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö203av ()skjutfält Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skjutfält. Motivering Alla talar vänligt och positivt om skjutfält norra bästa skjutfält. Men gång på gång kommer högkvarteret/militära ledningen med signaler som inte ger inriktningen att man vill värna och behålla skjutfältet, i varje fall tycks man inte vara villig att satsa de pengar som behövs för skjutfältet. Det kommer signaler om indragningar av vakttjänst och det har kommit andra negativa signaler. Efter att Socialdemokraterna, med hjälp, nästan halverat det svenska försvaret och skurit ned ekonomin kraftigt har också förbandens möjligheter/vilja att satsa på övnings- och skjutfältet minskat. Det här är inte bra. Det ger otydliga signaler. Vi skall komma ihåg att skjutfält är tämligen unikt. Men det var inte utan mycket besvär och utan protester som de i kommun blev det stora och omfattande skjutfält som det är. De boende i kommun hade då tidigare fått se många fastigheter läggas under vatten då Trängsletdammen anlades. kunde så fatta beslut om skjutfältet, som invigdes exakt . Den förändring som skedde, då det gäller skjutfältets lydnadsförhållande i samband med försvarsbeslutet , har skapat en del frågetecken då det gäller att driva fältets verksamhet och känna ansvar för dess utveckling. Vi kan konstatera att det knappast går att få till nya användbara skjutfält, särskilt i den storlek som skjutfält har. Förankringen i bygden är viktig och här har också skjutfältet i en mycket bra ställning. Annat var det då dåvarande landshövdingen i , , ordföranden i dåvarande , föreslog att ett skjutfält skulle passa i . Det har diskuterats om inte vi borde ha ett samarbete med då det gäller skjutfältet i . Självklart vore detta ett sätt att bättre utnyttja det stora och fina fältet. Men riksdag kan och skall självklart inte försöka sig på att storebrorsmässigt styra planer, men självklart skall vi vara öppna för ett samarbete om vill. Frågan har ju också tagits upp då försvarsutskottet besökte , men ett enhälligt nej är det besked som f.n. gäller och som självklart måste accepteras. Det bör, enligt min mening, till en klarare inriktning vad vi vill med skjutfältet i . I bistra ekonomiska tider kommer många bra verksamheter i kläm, men här bör ge klara besked att en klar prioritering sker av skjutfältet i .
mot · GP02Fö204 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö204av ()Den militära flygutbildningen m.m. Förslag till riksdagsbeslut beslutar att en flygstridsskola, med en verksamhet som innefattar F 20:s verksamhet samt GFU och GTU, skall inrättas i eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om luftförsvar av . Motiven för förslagen Det beslut fattade har redan beskrivits som ett lågvattenmärke för beslutsfattande i riksdag. Det antagna beslutet stöddes egentligen enbart av . Märkliga turer i försvarsutskottet hade drivit fram ett utskottsförslag som regeringen och de partier som stod bakom propositionen inte ansåg vara det bästa men som de likväl stödde. Företrädarna för och ansåg beslutet vara det sämsta tänkbara. Beslutet hade således de facto ett mycket svagt stöd i och har också tämligen samstämmigt utmönstrats av alla som värnar om det svenska flygförsvaret. Beslutet innebar dessutom inte ett ställningstagande till hur och var flygutbildningen skulle lokaliseras bland de kvarvarande flygflottiljerna. Det har framgått att den utredning som pågår för att lösa denna fråga ånyo visar att riksdagsbeslutet är svårt att genomföra med önskat resultat för försvarsmakten och dessutom till för höga kostnader. Riksdagsbeslutet var dessutom så ofullständigt att det under alla förhållanden tarvas nytt beslut beträffande bl.a. . Händelser som inträffat i vår omvärld visar dessutom på det olyckliga i att lägga ned verksamheten i på sätt riksdagsbeslutet innebär. Det torde vara helt ostridigt att det för landets och huvudstadens säkerhet och med den inriktning nya hot har kan vara av största betydelse att ha flygstridskrafter lokaliserade i och inte enbart på långt avstånd från huvudstaden. Visserligen innebar även regeringens förslag en nedläggning av F 16, men genom fortsatt verksamhet i skulle flexibilitet bibehållas. I regeringens proposition angavs t.ex. Regeringen anser vidare att det är angeläget att, ... det säkerställs att även därefter skall kunna användas för tillfällig basering och som alternativ landningsplats för flygstridskrafterna i övrigt. Ett beslut i enlighet med regeringens proposition innebär betydligt större handlingsfrihet inför en oviss framtid än vad utskottsförslaget med dess efterföljande riksdagsbeslut leder till. Inte minst vårt luftförsvar med dess behov av incidensberedskap måste ha möjlighet att snabbt anpassas till aktuella hotbilder. Inom ramen för det anpassningsförsvar det tydligt uttalats att vårt land skall ha bör sålunda analyseras vad nya aktuella hotbilder innebär. Regeringen bör därför utan dröjsmål analysera behovet av fortsatt flygförsvar i huvudstadens närhet och därmed hur F 16:s anläggningar bäst skall tillvaratas.
mot · GP02Fö205 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö205av och ()Ersättningen till värnpliktiga Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en höjning av dagersättningen för totalförsvarspliktiga till . Mer kulor till värnpliktiga erhåller landets totalförsvarspliktiga i så kallad dagersättning. Dagersättningen är tänkt att täcka kostnader för kläder, fritidsnöjen, tidningar m.m. Alla totalförsvarspliktiga har inte möjlighet att göra sin plikttjänstgöring. Många hamnar i försvarsmaktens utbildningsreserv. Klyftan mellan de som gör sin plikttjänstgöring och de som inte gör det har ökat. Enligt SoU 1995:118 förlorar en värnpliktig under sin tjänstgöring jämfört med dem som arbetar eller studerar och inte gör någon plikt. Utvecklingen av dagersättningen har varit negativ. totalförsvarspliktiga erhåller för sin insats. Fängelseinterner belönas med nästan det dubbla för sitt bidrag till samhällsutvecklingen. Det sänder fel signaler till de totalförsvarspliktiga och till samhället i övrigt. I dessa tider när vi talar om en minskad volym av totalförsvarspliktiga är det extra viktigt att plikttjänstgöringen blir ett attraktivt alternativ, även på det ekonomiska området. Det är en stor tillgång med en bred uppslutning kring landets säkerhets- och försvarspolitik, där var och en bidrar med sin kunskap och förmåga. Totalförsvarsplikten ökar insynen i försvaret och befäster dess folkliga förankring. I en konflikt finns inga bättre soldater än de som försvarar gemensamma värden, sina landsmän och sin hembygd. Vi föreslår att dagersättningen höjs till . Detta bör finansieras inom ramen för totalförsvarets budget. () ()
mot · GP02Fö206 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö206av och ()Värnplikt för alla Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om allmän värnplikt för både män och kvinnor. Motivering Det är anmärkningsvärt att det svenska försvaret sorterar bort halva befolkningen på grund av kön. Försvaret går miste om kompetens, och ett sådant resursslöseri eliminerar förutsättningarna att skapa det bästa försvaret. Dagens försvar kräver inte råstyrka och muskelmassa utan är istället beroende av tekniskt kunnande, ledarskap och andra egenskaper som inte handlar om kön. Därför är dagens system med enbart allmän värnplikt för män omodernt och diskriminerande. Dagens situation med ekonomiskt trångmål i försvarsmakten får inte leda till att kvinnor stängs ute. Alla sektorer i samhället mår bra av att vara tvåkönade. Detta gäller även försvarssektorn. Det finns ett stort behov av kvinnor på alla nivåer i försvaret. I betänkandet Personal för ett nytt försvar (SOU 2001:23) framgår att försvaret i ökad takt måste öka rekryteringen av kvinnor till yrkesofficersutbildningen. Det är således redan konstaterat att antalet kvinnliga officerare är för litet och att det i försvaret finns ett behov av fler kvinnor. Så länge värnplikten inte är allmän för både män och kvinnor markerar staten att kvinnorna inte är en lika stor tillgång eller är lika viktiga som männen i försvaret. Detta inbjuder inte kvinnor att söka sig till försvarssektorn. En omstrukturering och ett nytt rekryteringssystem är därför nödvändigt om vi skall kunna nå en jämnare könsfördelning och de önskade effekter en sådan medför. () ()
mot · GP02Fö208 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö208av och ()IT och försvaret Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försvaret skall utveckla sin beredskap avseende IT-säkerhet. Motivering Virus sprids via datorer och varje gång ett nytt virus sprids är det kraftfullare än sina föregångare. Dagens samhälle är beroende av IT. visar utvecklingen hur sårbart samhället är. Vill främmande länder eller antidemokratiska organisationer erövra är det fullt möjligt att de väljer att använda IT som ett vapen eller som stöd för andra aktioner. Ett exempel på vådan av virus som sprids via datorer är Nimda som under en oktoberdag lamslog världens datorer. Uppföljaren Nimda 2 förväntas bli än värre. Det finns exempel på ett otal andra virus som drabbat världen, exempelvis I love you, och . I syfte att öka beredskap vid eventuella hotsituationer behöver försvaret reformeras och utvecklas. Detta kan ske genom att försvaret satsar på att utveckla IT-säkerheten ur ett nationellt perspektiv. () ()
mot · GP02Fö209 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö209av ()Huvudstadens luftförsvar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall överta F 16:s uppgifter och kapacitet samt eventuellt framtida utnyttjande av förbandet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den framtida benämningen på förbandet i . Motivering Den senaste tidens fruktansvärda händelser i visar hur utsatt det civila samhället är mot terroristattacker. Särskilt utsatt är naturligtvis de områden där det finns mest folk samt en koncentration av officiella byggnader och administration. Det område i som mest svarar mot detta är med huvudstaden. I senaste försvarsbeslutet lades den närmaste flygflottiljen som främst skulle svara för huvudstadens och försvar, nämligen flygflottilj F 16, ned. Detta beslut framstår i dagens läge som än mer olyckligt. För att långsiktigt kunna hålla uppe en incidentberedskap behövs en permanent flottilj i huvudstadens närhet. Detta är även bra från rekryteringssynpunkt och för att kunna understödja och upprätthålla en beredskap inför eventuella exportsatsningar. Eftersom det inte finns något beslut om att lägga ner flygskolor i skulle en möjlig utväg vara att låta växa och överta F 16:s uppgifter. skulle då också kunna överta F 16:s traditioner och namn. I detta sammanhang bör även prövas möjligheterna att lokalisera dit den statsflygverksamhet som är förlagd till och Malmen.
mot · GP02Fö210 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö210av ()Omprövning av beslut om nedläggning av F 16 och flygskolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om omprövning av beslutet beträffande flygskolans lokalisering. De ekonomiska vinsterna är tillräckliga skäl Att försvarspolitiska överväganden och uppfattningar fick stå tillbaka för regionalpolitik vid beslutet om Flygskolans lokalisering, och framtida utveckling, är en allmän uppfattning både hos försvarsanställda och befolkningen i stort. Detta är i sig fullt tillräckliga skäl för att riva upp och ompröva beslutet. Härtill kommer att förtroendet för skulle stärkas. Till detta bör läggas de inte beaktade kostnaderna för flygskolans omlokalisering. Mycket tyder nu på att de blir så höga att en flytt av besparingsskäl inte låter sig göras och inte ens är försvarbar. Det finns emellertid tecken som tyder på att dessa förhållanden inte var tydliga vid beslutstillfället och därför måste frågan tas upp på nytt. Det finns ingen anledning att återupprepa de vinster, inte minst ekonomiska, som en fortsatt lokalisering av flygutbildningen till skulle medföra i form av samordning med befintlig verksamhet, utbildning och infrastruktur. Till detta ska fogas att en lokalisering av utbildningen till kräver ett minimum av investeringar, t.ex. av nya landningsbanor, jämfört med nu beslutade alternativ. De merkostnader en flytt kräver är inte på något sätt försvarbara gentemot försvaret, skattebetalarna eller de samhällsområden, inom vår välfärdspolitik, som behöver mer resurser. Till detta ska ytterligare läggas att försvarsutskottet av ÖB begärde, och fick, en extra utredning som inte beaktades, eller ens diskuterades, innan det ödesdigra beslutet fattades av . Man valde ett regionalpolitiskt synsätt på en försvarspolitisk frågeställning. Detta är något vi kommer att få leva med, kanske till omkring , om inte beslutet ändras omgående och innan det verkställs.
mot · GP02Fö211 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö211av och ()Rekrytering av deltidsbrandmän Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyndsamma åtgärder för att säkerställa deltidsbrandmännens medverkan i den framtida brand- och räddningstjänsten. Motivering Deltidsbrandkårerna fyller en viktig uppgift i vårt avlånga och glest befolkade land. Deltidsbrandmännens engagemang och arbetsinsatser är helt avgörande för en väl fungerande räddningstjänst och därmed för enskilda människors trygghet på landsbygd och mindre orter. har problemen ökat med att få människor intresserade av att bli deltidsbrandmän. Detta har medfört att av landets kommuner haft problem med att upprätthålla den i räddningsplanen angivna beredskapen. Människors trygghet och stora ekonomiska värden står på spel. Därför är det viktigt att skyndsamt vidta åtgärder som kan leda till att rekryteringen av deltidsbrandmän underlättas. Även regeringen har uppmärksammat problemen och uppdragit åt att till redovisa förutsättningarna för deltidsanställda brandmän vad avser rekrytering, ersättning, utbildning och arbetsförhållanden. Vi förutsätter därför att regeringen, efter en skyndsam beredningsprocess, återkommer till med redovisning av sakläget, sina överväganden och förslag i syfte att säkerställa en väl fungerande brand- och räddningstjänst. I denna bör deltidsbrandmännens insatser rimligtvis även framgent spela en viktig roll. (m) ()