ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02L317 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L317av och ()Bankernas fondförsäljning till privatpersoner Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förstärkt konsumentskydd vid försäljning av vissa banktjänster. Motivering Bankernas försäljning av riskfyllda fondprodukter till privatpersoner har genomgått en kraftig volymökning under med stark börsuppgång. Försäljningsstrategin går ut på att privatpersoner ofta pensionärer med sitt sparkapital placerat på traditionella bankkonton (Allt-i-ett-konton) blir uppringda av banktjänstemän som presenterar sig som ekonomiska rådgivare. De framhåller att personen ifråga har alldeles för stora tillgångar placerade på lågavkastande bankkonton och att det finns stora pengar att tjäna på att föra över banktillgodohavandena till högavkastande aktiefonder. När sedan börsen faller återkommer inte sällan banken med förslag om ytterligare fondköp med motiveringen att kunden måste vara med när uppgången kommer. Kunder som efter årets kraftiga börsnedgång med stigande oro ser sitt sparkapital krympa tar inte sällan själv kontakt med banken med krav på försäljning av fonderna. De får då ofta beskedet att det blir skattekonsekvenser av en sådan åtgärd och att de i stället bör byta fond. I flera i media uppmärksammade fall rör dessa råd ofta placering i verkliga högriskfonder. Många människor, i åtskilliga fall pensionärer, har på ovan beskrivet sätt fått sitt sparkapital att smälta ihop. I flera fall rör det sig om mer än en halvering av besparingarna. Som framgår av ovanstående beskrivning är konsumentskyddet vid försäljning av vissa banktjänster alltför svagt, för att inte säga obefintligt. Försäljning av det här slaget sker utan någon form av skriftligt avtal utan att någon skriftlig information över huvud taget lämnas i samband med affärerna utan betänketid utan att kunden har möjlighet att ångra sig. Lägg därtill att det måste betraktas som synnerligen oetiskt från banktjänstemännens sida att kalla sig rådgivare när det i själva verket rör sig om försäljare som uppbär både provision och bonus på hur mycket fondprodukter de säljer. I är det inte tillåtet att sälja aktiefonder per telefon utan att kunden först fått skriftlig information. Köparen måste skriva på ett avtal som kommer per post, där man intygar att man verkligen vill ha det finansiella instrumentet. Därmed finns det alltid några dagars betänketid och möjligheter att ångra sig. Där ställs det nu också krav på att skärpa lagstiftningen på grund av att de finansiella företagen alltför ofta agerar oetiskt. Personer får inte investera i aktier genom eller PEPS (personal equity plans system). De måste köpa en annuitet. Det torde framstå som klart att konsumentskyddet vid försäljning av vissa banktjänster är alltför bräckligt och att lagändringar måste komma till stånd för att stärka detta skydd. måste utfärda klarare etikregler för bankerna vad gäller deras agerande gentemot kunderna. Det engelska regelverket torde i vissa avseenden kunna tjäna som förebild. () ()
mot · GP02L318 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L318av och ()Förbud mot farliga barnhjälmar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förbud att försälja barnhjälmar av alla slag som ej har säkerhetsutlösning vid hängningsolyckor. Motivering Många tragiska olyckor har hänt där barnen vid lek hängt sig själva, detta på grund av att inte alla hjälmar har en säkerhetsutlösning som lossar hjälmen från barnets huvud om den fastnar i något. Det torde vara en självklarhet att sådana hjälmar ej skall få säljas i detta är dock inte fallet. Barnhjälmar utan säkerhetsutlösning skall förbjudas omgående via lagstiftning på konsumentområdet. () ()
mot · GP02L319 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L319av och ()Översyn av regler om vårdnadsansvar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av möjligheten att förordna fler än två vårdnadshavare för ett barn och möjlighet att förordna annan än förälder att tillsammans med förälder vara vårdnadshavare. Motivering Tillgodoseendet av barnets bästa anges vara målsättningen för all lagstiftning som rör barn och deras levnadsförhållanden. Reglerna om vem som är förälder och vem som skall ha en förälders ansvar har dock inte underkastats en granskning med utgångspunkt i barnets bästa som rättslig målsättning. Ett barn kan enligt gällande reglering endast ha två rättsliga föräldrar, som huvudregel de biologiska föräldrarna, och dessa skall om möjligt tillsammans ha det rättsliga ansvaret för barnet. I en verklighet där många barn växer upp i familjer som inte motsvarar den traditionella biologiska familjen finns det anledning att se över hur det rättsliga ansvaret för barnet skall fördelas för att barnets intressen skall tillgodoses på bästa sätt. Många barn lever i andra familjer än i en traditionell biologisk kärnfamilj. Många barn lever i styvfamiljer, dvs. med en ursprunglig förälder och en styvförälder. Andra barn bor i familjehem under hela eller delar av sin uppväxt. har den rättsliga situationen för barn i homosexuella familjer uppmärksammats, dvs. barn som lever med två vuxna av samma kön varav den ena är barnets biologiska förälder. Gemensamt för dessa barn är att de kan ha en eller flera extra föräldrar, en stark social gemenskap med en eller flera vuxna som inte är deras rättsliga föräldrar. Dessa barn lever i familjer som lagstiftaren inte hade för ögonen när den gällande regleringen tillkom. De kan därför vara i behov av ett starkare skydd för sina faktiska familjerelationer, exempelvis om en förälder dör eller vid föräldrarnas separation. Adoption kan i vissa fall vara ett sätt att rättsligt bekräfta barnens faktiska familjerelationer. Adoption är dock ett rättsligt institut som på ett genomgripande sätt omgestaltar ett barns familjetillhörighet och det används därför endast i undantagsfall. Ett mindre ingripande och bra skydd för dessa barn skulle på ett enkelt sätt kunna åstadkommas genom en översyn av regler om rättsligt vårdnadsansvar. Enligt nu gällande regler kan ett barn endast ha två vårdnadshavare och de skall dessutom vara barnets föräldrar. En möjlighet att ge barnet fler än två vårdnadshavare, alternativt två vårdnadshavare som inte båda är barnets föräldrar, skulle öka möjligheterna att på ett bättre sätt tillgodose det enskilda barnets intresse. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02L323 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L323av ()Handläggningstider i trafikskadenämnden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om att förkorta handläggningstiderna i trafikskadeärenden. Motivering Det är bekantgjort att handläggningstiderna av personskadeärenden till följd av trafikolyckor är oacceptabelt långa i . Många fall går dessutom vidare till civilrättsliga mål i tingsrätt och högre domstolar, vilket ofta medför olidligt plågsamma och ofta mycket kostsamma processer för den enskilde som drabbats och dennes anhöriga. Alltmedan försäkringsbolagen i avsaknad av incitament för att påskynda handläggningstiderna gör sitt yttersta för att vinna sin sakframställan, oavsett tidsutdräkt. Detta är helt oacceptabelt! Vilket också konstaterade i sin rapport . Man kan med fog ställa frågan varför regeringen och ytterst accepterar allt längre bedömningstider och allt svagare rättstrygghet för de drabbade. Ty långa och komplicerade processer i trafikskadenämnden och eventuella följdprocesser i domstolar missgynnar alltid den svagare parten! Efter och den senaste tidens larmsignaler om fortsatta förseningstendenser måste regeringen vidta åtgärder. Hur detta skall ske är regeringens och ytterst sak. Men att det måste ske vittnar allt fler om, allt från de skadade/drabbade till deras juridiska ombud och rättsvårdande myndigheter. måste därför be regeringen att återkomma med anvisningar för hur detta skall ske.
mot · GP02L326 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L326av Elisebeht m.fl. (s)Könsneutralt civiläktenskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av könsneutralt civiläktenskap. Motivering Enligt principen om rätten till likabehandling bör lagen om registrerat partnerskap avskaffas. I stället bör reglerna i ändras så att regler om könsneutrala civiläktenskap införs. Förutom avgörande principiella skäl som människors rätt till likabehandling finns även skäl av praktisk natur som talar för en förändring av . finns kommuner där det saknas partnerskapsförrättare trots att det finns borgerliga vigselförrättare. Samkönade par som vill ingå partnerskap är hänvisade till domare i tingsrätten eller till av särskilt förordnade partnerskapsförrättare. Detta innebär att rådande ordning är diskriminerande eftersom möjlighet att själv välja tidpunkt och plats att ingå partnerskap är begränsad jämfört med för den som kan ingå äktenskap. Dessa har tillgång till såväl kyrklig vigsel som borgerliga vigselförrättare som domare i tingsrätten. För dem som tänker ingå partnerskap saknas möjlighet att vigas i kyrkan som det saknas partnerskapsförrättare i flertalet kommuner. Kvar återstår alternativet med domare i tingsrätten, vilket gör att man är hänvisad till tingsrättens öppettider, d.v.s. vardagar under kontorstid. Inte heller tingsrätter finns i samtliga kommuner, vilket medför att man blir hänvisad att ingå sitt partnerskap på annan ort än hemorten. Det finns inte sakliga skäl att behålla den särlagstiftning som partnerskapslagen utgör. Den bör därför avskaffas och i stället bör civiläktenskap införas, vilket innebär att den kyrkliga vigselceremonin framöver inte kommer att ha någon juridisk betydelse. Kyrkor och samfund bibehåller sin rätt att utforma de religiösa ceremonierna kring äktenskapet. Elisebeht () () () () () () ()
mot · GP02L331 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L331av och (v)Automatisk gemensam vårdnad Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om automatisk gemensam vårdnad för sambor. Motivering Det är självklart att barnets bästa skall stå i centrum i de lagregler som nära berör barn. Ett barn har behov av nära och goda relationer till båda sina föräldrar oavsett om föräldrarna bor tillsammans eller inte. Gemensam vårdnad brukar antas kunna bidra till att båda föräldrarna tar ansvar för barnet och tillåts ta detta ansvar samt är delaktiga i barnets uppfostran och omvårdnad. De flesta är ense om att en välfungerande gemensam vårdnad är till barnets bästa. Pappor kan känna sig bortstötta om de inte har gemensam vårdnad om sina barn. Det finns enligt vår bedömning inte skäl att ur vårdnadshänseende särbehandla barn till ogifta föräldrar jämfört med barn till gifta föräldrar. Lagregler borde utgå från den majoritet av fall där gemensam vårdnad är det bästa och att undantag bör göras för de fall där det inte är det. är utgångspunkten i lagreglerna den motsatta. Automatisk gemensam vårdnad skulle kunna vara ett stöd till pappor gentemot deras arbetsgivare i frågor angående föräldraledighet. Det finns i samhället en strävan att öka männens ansvar för barnen. När det gäller ogifta fäders rätt till sina barn och dessa barns rätt till sina fäder har de inte automatiskt rätt till varandra på samma sätt som mor och barn alltid har. Detta gör i sin tur att modern uppfattas som den viktigaste föräldern. Det man försöker komma ifrån, att kvinnan skall vara i hemmet och ta hand om barnen, motarbetas av en lagstiftning som indirekt påstår att hon generellt sett är den mest lämpliga föräldern. Att kvinnan har automatisk vårdnad men inte mannen är även något som förstärker den patriarkala maktstrukturen och cementerar heteronormativa könsrollsmönster. Gemensam vårdnad är dock inte alltid till barnets bästa. En lagändring får inte innebära att de personer som befinner sig i underläge och kan anföra vägande skäl, oftast kvinnor som misshandlats av fadern, tvingas ha gemensam vårdnad om barnet, trots att det inte är till barnets bästa. Det måste finnas tydliga undantag från regeln om automatisk gemensam vårdnad, då barnets bästa alltid skall vara avgörande. Enligt vår mening bör automatisk gemensam vårdnad för sambor införas. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v)
mot · GP02L334 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L334av och ()Skydd mot plagiering av formgivning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot plagiering av formgivares alster. Motivering Plagiering är ett gigantiskt problem över hela världen i många branscher. Det handlar både om näringspolitik, handelspolitik och kulturpolitik. Men det handlar också om människors rätt till det de genom hårt arbete och stora uppoffringar har skapat. Ett område där problemet är mycket påtagligt och som vi vill uppmärksamma i den här motionen är formgivning. Det är ett område där har många framstående utövare. Det är i de flesta fall en omöjlig uppgift för formgivare att komma i kontakt med dem i länder på andra sidan jordklotet som har plagierat deras alster. De behöver hjälp med detta. Därför bör en officiell myndighet ges denna uppgift. Det skulle inte minst kunna ha den fördelen att en myndighet verkar avskräckande på plagiatorer. En lämplig myndighet skulle kunna vara (). () ()
mot · GP02L335 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L335av och ()Allmänna arvsfonden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Allmänna arvsfonden. Motivering Allmänna arvsfonden är förmånstagare i de fall inga arvingar finns. Villkoren för bidrag ur Allmänna arvsfonden är tydliga, med väl definierade syften. Med samma profil och villkor som gäller vore det dock rimligt att även primärkommuner skulle kunna fungera som förmånstagare, vid de fall där medel tillfaller Allmänna arvsfonden. På så sätt sker en decentralisering av medel, som den avlidnes medel skulle komma människor i den egna kommunen tillgodo, dock med samma inriktning och villkor som gäller för arvsfonden. Regeringen bör därför studera effekterna av att medel som tillfaller Allmänna arvsfonden delas mellan den kommun där den avlidne senast var skriven och Allmänna arvsfonden. () ()
mot · GP02L336 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L336av ()och barnperspektivet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av . Motivering för nationell privaträtt som antogs 1980 innehöll en konvention om de civila aspekterna på olovliga bortföranden av barn. anslöt sig till konventionen. Den utgör ett medel och en möjlighet att återföra ett barn till det land från vilket barnet har bortförts. Konventionen är till både för att förhindra att barn olovligt förs bort och för att säkerställa att barn snabbt återförs till tidigare miljö. Den innehåller också bestämmelser för att skydda barnets rätt till umgänge med båda föräldrarna. Det är dock nödvändigt att göra en översyn av konventionens tillämpning. Erfarenheterna är nämligen att barnperspektivet har kommit i skymundan. Det gäller främst de skrivningar i konventionen som handlar om barnens situation i det land de ska återföras till. I tillämpningen måste man lägga stor vikt vid om barnen riskerar att utsättas för fysiska eller psykiska skador eller försättas i en ohållbar situation. reglerar inte bara föräldrarnas utan också barnens rätt. Det finns också ett jämställdhetsperspektiv på den här frågan. Ett avgörande om barnens återförande är visserligen inte ett avgörande om vårdnad. Men i praktiken kan det ändå bli det eftersom den ena föräldern inte alltid har tillgång till bostad och uppehälle i det aktuella landet. Möjligheten att följa konventionens intentioner om avgörande i det land där barnet i juridisk mening har sin hemvist tillvaratas . Ur jämställdhetsperspektiv är det viktigt att belysa detta då kvinnor har sämre inkomster, sämre skyddsnät och sämre förankring på arbetsmarknaden och även ur andra synvinklar kan ha extra svårt på grund av sitt kön.
mot · GP02L337 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L337av och ()Psykiskt funktionshindrade och god man Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn av bör göras med inriktningen att psykiskt funktionshindrade och deras anhöriga skall kunna påverka hur god man utses. Motivering Psykiskt funktionshindrade är en grupp med speciella behov i samhället. Beroende på hur allvarlig störningen är har de väldigt olika behov av stöd och hjälp från samhället. De kan ha svårt att själva föra sin talan och de är därför extra utsatta om någon myndighet utsätter dem för myndighetsmissbruk. För de allra flesta är en förälder eller annan anhörig lämplig som god man för dem. Den anhörige kan kommunicera med den funktionshindrade även om en utomstående inte uppfattar särskilt mycket av hur kontakten går till. Det viktigaste för de här personerna är som för alla andra att de själva ska kunna påverka sin situation. De är i laglig mening myndiga, har rösträtt o s v men kan genom myndighetsbeslut få en god man utsedd utan att de själva kan påverka vem det blir. En god man ska ta den enskildes önskemål till vara, men om man inte känner varandra väl och har svårt att kommunicera med varandra kan det innebära problem. Att bli utsatt för detta upplevs med rätta som kränkande av ens mänskliga rättigheter, och det får inte ske i ett rättssamhälle som . En psykiskt utvecklingsstörd måste naturligtvis få bestämma hur han eller hon vill leva sitt liv, tillsammans med vilka och hur han eller hon vill använda sina pengar till exempel. De måste också kunna påverka vilket stöd enligt och som de önskar och var de ska bo. Systemet med god man ska stödja den enskilde och hindra att personen i fråga blir utnyttjad, lurad eller far illa. Myndighetens krav på god man ska vara att det är en redbar person som den enskilde känner förtroende för och som personen i fråga kan kommunicera med. Släktskap eller yrke ska inte ha betydelse i fallet. Den enskilde ska ha rätt att leva i hushållsgemenskap med vem den vill. Samhället ska endast ingripa om personen i fråga blir bestulen eller på annat sätt utnyttjad. Regeringen bör ta initiativ till en översyn av med inriktningen att en psykiskt funktionshindrad eller dennes anhöriga ska kunna påverka hur god man utses. Detta bör ges regeringen till känna. () ()
mot · GP02L338 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L338av ()Etiska regler för fonder och aktier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etiska regler för fonder och aktier. Motivering När börserna var som hetast ökade fondsparandet i snabb takt. kunde 4,3 miljoner svenskar göra sitt första egna val av pensionsfonder. På uppdrag av regeringen har studerat hur etiska fonder marknadsförs. Uppföljning sker om banker och fondbolag använder begreppet etisk på ett acceptabelt sätt, dvs om fonderna i sina placeringar efterlever de värdegrunder de utlovar. I finns fonder med miljöinriktning. Fonder har också börjat placera kapital utifrån etiska utgångspunkter. Ett ökat intresse bland småsparare att investera i s k etiska fonder har blivit uppenbart . Fondförvaltaren undviker företag som t ex tillåter barnarbete, som har dåliga arbetsvillkor för sina anställda, producerar energi baserad på en ohållbar energikälla, som tillverkar krigsmateriel osv. Det är mycket viktigt att avstå från att investera i företag som diskriminerar p.g.a. kön, sexuell identitet, religiös eller etnisk tillhörighet. Informationen ska vara tydlig. har en viktig roll att spela för att stimulera och stödja. för en diskussion om porraktiernas vara eller inte vara på börsen. diskuteras frågan om gemensamma etiska regler. T ex kan en näthandelsplats vara en handelsplats där alla aktier är huvudnoterade någon annanstans. Börsen, t ex Stockholmsbörsen, är en listningsbörs, där en rad krav ställs på bolagen. Det är viktigt för medborgarna att veta att de aktier och fonder där pengarna placeras har etiska regler. Inte minst gäller detta premiepensionsplaceringar.
mot · GP02L339 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L339av och ()Andelen kvinnor i privata bolagsstyrelser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att öka andelen kvinnor i privata bolagsstyrelser. Motivering betraktas i mångt och mycket som en föregångare i jämställdhetsarbetet. Det är riktigt att kvinnorna fått större möjligheter till egenförsörjning och därför inte längre behöver vara i beroendeställning till männen. Satsningar på vård, skola och omsorg är också att betrakta som viktiga sett ur ett jämställdhetsperspektiv, för vi vet att om inte samhället kan ställa upp så är det kvinnorna som ser som sin plikt att återgå till spisen. I de politiska församlingarna har vi kommit en bra bit på väg när det gäller jämställdhet. I den socialdemokratiska riksdagsgruppen och i regeringen finns lika många kvinnor som män. I kommuner och landsting drivs också jämställdhetsarbetet och i stort beaktas jämställdhetslagens intentioner. Det finns dock ett område där jämställdheten lyser med sin frånvaro och det är i de privata bolagsstyrelserna där den kvinnliga representationen är mycket, mycket låg. Män är också de som fortfarande leder arbetet och fungerar som chefer i större utsträckning än kvinnor. Jämställdhetsarbetet går alltså betydligt långsammare i det privata näringslivet än i det offentliga. Det är också anmärkningsvärt ur den synpunkten att det privata näringslivet tycks avstå från den kompetens som dagens kvinnor har i vårt land. Den viktigaste orsaken till att kvinnor har så svårt att nå chefspositioner är mäns föreställning om kvinnor och chefskap, och den brist på kunskap om detta som ledande representanter för näringslivet visar. För att få en balanserad utveckling som tar tillvara både mäns och kvinnors resurser och värderingar är det nödvändigt att båda könen finns representerade på alla beslutsnivåer i samhället. En jämn könsfördelning är såväl en demokrati- och maktfråga som en resurs- och kvalitetsfråga av hög dignitet. Vi är väl medvetna om att det finns svårigheter att påverka de privata bolagsstyrelserna att bedriva en godtagbar jämställdhet. kan man skapa förutsättningar för att kvinnor ska kunna utveckla yrkesliv med barn och familj. Men därutöver krävs en ordentligt attitydpåverkan i samhället på olika sätt. Det klarar inte samhället utan medverkan på ett nationellt plan. () ()