ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02MJ395 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ395av m.fl. (c)Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om delning av anslaget 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 34:2 Miljöövervakning m.m. 200 666 +5 000 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden 960 419 -100 000 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden 418 746 +15 000 34:15 Stöd till klimatinvesteringar 200 000 +80 000 Summa för utgiftsområdet 3 124 563 0 Anslagsberäkning Det är glädjande att regeringen tagit till sig av och förslag om att inrätta klimatpolitiska program. Anslaget 34:15 Stöd till klimatinvesteringar bör dock ökas med för att ytterligare förstärka det lokala arbetet. Kalkning är tyvärr en nödvändig åtgärd som utvecklingen ser ut . Medel till kalkning av försurade sjöar, vattendrag och skogar måste få mer resurser. En omfördelning inom anslaget 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden bör därför ske. bör flyttas från de medel som avsätts för inköp av skogsmark. Därtill bör anslaget 34:3 reduceras med genom att medlen till inköp av skogsmark minskas. Detta mot bakgrund av att förordar en ny modell för bevarande av skyddsvärd skogsmark. föreslår att anslagen till ideella organisationer verksamma inom natur- och kulturmiljöområdet räknas upp. Anslaget 34:2 Miljöövervakning m.m. bör räknas upp med för detta ändamål. Saneringen av förorenade områden bör tillföras mer medel. Anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden bör räknas upp med . Inom anslaget 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden finns medel för avsättning av skyddsvärd skogsmark samt medel för kalkning. Det är enligt vår mening viktigt att dessa olika områden delas i budgethänseende. Detta för att nå mera förutsägbara anslagsnivåer för respektive insatser och förhoppningsvis en mera långsiktig politik än vad som gäller . Detta bör ges regeringen till känna. () () () () ()
mot · GP02MJ397 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ397av m.fl. (v)Kosmetikatester på djur Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av förbud mot kosmetikatester på djur. Motivering På EU-nivå har man arbetat för ett förbud mot kosmetikatest på djur och även för ett försäljningsförbud mot djurtestad kosmetika. Förbudslagen har ett brett stöd hos befolkningen och även inom . Trots detta har ännu inget testförbud eller försäljningsförbud kunnat realiseras. Naturligtvis anser jag att det är viktigt att arbetar kraftfullt för att förbuden skall genomföras på EU-nivå. Enligt vad jag förstått är jordbruksministern mycket drivande i detta arbete och hanterar frågan på ett mycket förtjänstfullt sätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av förbud mot kosmetikatester på djur. Bakgrund På EU-nivå har man arbetat för ett förbud mot kosmetikatest på djur och även för ett försäljningsförbud mot djurtestad kosmetika. Förbudslagen har ett brett stöd hos befolkningen och även inom . Trots detta har ännu inget testförbud eller försäljningsförbud kunna realiseras. Naturligtvis anser jag att det är viktigt att arbetar kraftfullt för att förbuden skall genomföras på EU-nivå. Enligt vad jag förstått är jordbruksministern mycket drivande i detta arbete och hanterar frågan på ett mycket förtjänstfullt sätt. är det så att vi har djurtestade produkter i våra butiker och vi har ännu inte genomfört ett nationellt förbud mot kosmetikatest på djur, trots att ett sådant utlovades redan till 1998. I utförs inga kosmetikatest på djur, men som t.ex. djurrätts- och djurskyddsorganisationerna påpekat skulle ett förbud mot kosmetikatest på djur, på etiska grunder, i få ett symbolvärde. Djurrätts- och djurskyddsorganisationerna bedriver ett mycket bra arbete då det gäller att informera om djurtesten, kosmetika- och hygienprodukter samt att det finns produkter som inte testats på djur. Deras arbete är mycket viktigt, men är deras resurser långtifrån tillräckliga. Det skulle enligt min mening vara angeläget att staten såg över sina möjligheter att driva på utvecklingen bort från djurtesten och bort från bruket av produkter som testats på djur. Med anledning av detta bör ett förbud mot kosmetikatester på djur införas. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Gotab, 2001 () (v) () ()
mot · GP02MJ398 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ398av m.fl. (v)Förbud mot högkantsmattor på snöskotrar Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till förbud mot högkantsmatta. Motivering Snöskotern har för stora delar av befolkningen i framför allt skogslänen inneburit stora förändringar till det positiva när det gäller ett aktivt friluftsliv. Inte minst har den gett även familjer med ett eller annat funktionshinder möjlighet att ta sig ut i vår natur . Den har vidare blivit ett viktigt instrument för en väl fungerande fjällräddning. Samernas behov av snöskotern för rennäringen och glesbygdsbornas möjlighet att exempelvis ta fram ved får inte glömmas. För turistnäringen i vår unika fjällvärld har snöskoter blivit en viktig del för möjligheten att överleva. Det finns med andra ord en rad positiva sidor av att även i fortsättningen kunna nyttja snöskotern under ansvar. Snöskoterns framfart i framför allt fjällterrängen kan sätt spår av sår i naturen. Tyvärr så har utbredningen av s.k. högkantsmatta på snöskoter ökat. En sådan matta är mot en normal mattas kant . Framkomligheten för en skoter med 32 mm:s kant är inte sämre, men åverkan på naturen är betydligt mindre. Enligt uppgift har man i vårt grannland förbjudit denna typ av matta. I regeringens proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (2000/01:130) föreslår regeringen under rubriken fjällmiljö att skador på mark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhet skall vara försumbara . Vi menar att det är viktigt att snöskotern även skall kunna användas för både friluftsliv och näring. Detta kan endast ske med ett stort ansvar för vår natur. Därför föreslår vi att beslutar att regeringen får i uppdrag att återkomma med förslag till förbud mot högkantsmatta. Detta bör ges regeringen till känna. () () ()
mot · GP02MJ399 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ399av m.fl. (v)Strålning från telefoner Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av krav på mätning av och skyldighet att upplysa om mobiltelefoners och sladdlösa telefoners strålningsdoser. Motivering Larmrapporter om att radiostrålning från mobiltelefoner kan orsaka nervskador, cellförändringar och cancer har duggat tätt . Men resultaten är omtvistade. Försök har visat att det finns en koppling mellan strålning från mobiltelefoner och biologiska effekter. Bland annat tyder resultaten på att balansen mellan viktiga joner och enzymer i cellerna kan rubbas och att elektromagnetiska fält underlättar bildandet av så kallade fria radikaler, kraftfulla oxidanter som kan förstöra cellernas funktioner. Undersökningar som bland annat genomförts i visar att mobiltelefonanvändare känner av huvudvärk, koncentrationssvårigheter, sömnrubbningar och trötthet som de förknippar med användningen av mobiltelefoner. Lägg härtill att själva användandet ökar såväl i omfattning som frekvens och går allt längre ner i åldrarna. Sladdlösa telefoners eventuella strålningsrisk finns ännu sämre dokumenterad och denna bör definitivt inkluderas i mätningarna. Det bör enligt vår mening införas mätningar på mobiltelefoners och sladdlösa telefoners strålningsvärden, och det bör införas en lagstadgad maxgräns för hur mycket telefonerna får stråla. Telefonerna bör sedan märkas så att det syns hur mycket de strålar, och försäljare och producenter bör ha en skyldighet att informera om strålningen från telefonerna. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) () ()
mot · GP02MJ400 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ400av m.fl. (v)Kastrering av smågrisar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av förbud mot kastrering av smågrisar utan bedövning. Motivering I är det tillåtet att kastrera smågrisar upp till två veckors ålder utan bedövning. Det finns inte några krav på att den som utför ingreppet skall ha adekvat utbildning. Kastrering av smågrisar har diskuterats vid ett flertal tillfällen i . Frågan har också mycket aktivt behandlats inom . Behandlingen ledde bl.a. till att reglerna för kastreringen skärptes. Kastreringen av obedövade smågrisar upprör många, inte bara inom vårt land. Om man går till vårt grannland så har frågan debatterats framgångsrikt . I har man numera regler som säger att smågrisar endast får kastreras utan bedövning upp till en veckas ålder. Ingreppet får endast ske av en person som har den utbildning som det ansvariga departementet kräver. har också efterlyst ännu strängare förbudsförslag från regeringen. Från veterinärhåll så görs gällande att det nu är dags att helt sluta kastrera smågrisar. I en artikel i svensk , nr 3/2001, slås det fast att det inte är förenligt med världens bästa djuromsorg att kastrera grisar utan bedövning. Det är därför vår mening att regeringen bör lägga fram förslag om förbud mot kastrering av smågrisar utan bedövning. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) () () ()
mot · GP02MJ401 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ401av m.fl. (v)Miljömål och vattendomar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en skärpning av lagstiftningen vid miljöbrott. Motivering Det misslyckade tunnelbygget genom känner nog de flesta till . En stor mängd människor fick sina brunnar och sin boskap förgiftade. Att det har begåtts grova fel är helt klart och också att dessa fel borde falla under begreppet miljöbrott. Åklagaren har dock lagt ner utredningen, då utredningen inte kunnat styrka vem som ansvarade för det som hänt. Detta anser jag vara upprörande. När ett agerande som är så klandervärt som det av de ledande för bygget gjort sig skyldiga till, så måste det till sanktioner, så att det inte händer igen. Miljöbrotten är ofta mycket svåra att fälla någon för, exempelvis vid oljeutsläpp längs kusten. Något måste dock göras, då dessa brott får stor inverkan på miljön . Det måste göras lättare att fälla någon för miljöbrott, utan att för den skull minska rättssäkerheten, annars finns risk för att det agerande som man vill hindra via lagarna inte alls kommer att sluta, då risken för att dömas är extremt liten. Enligt vår mening bör lagstiftningen vid miljöbrott skärpas. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) () () ()
mot · GP02MJ402 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ402av m.fl. (v)Årlig djuretikrevision Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en årlig djuretikrevision. Motivering I dödas över 80 miljoner djur inom livsmedelsindustrin. I pälsfarmerna dödas över en miljon djur , och inom djurförsöksverksamheten dödas runt en halv miljon djur. Djuren dödas för människans skull. I många fall utsätts de dessutom för lidande i varierad grad. Ingen torde t.ex. kunna hävda att det går att hitta glada och nöjda djur innanför slakteriernas väggar. Människans nyttjande av djur bör ses som en maktfråga. Det är ytterst genom människans maktöverlägsenhet som människan kan nyttja djur, utsätta dem för lidande för att sedan i de flesta fall döda dem. Regeringen anger i sitt djuretiska program att djur har egenvärde och att den mänskliga relationen med djuren bör präglas av respekt. Ett samhälle som dödar så många djur för mänskligt egenintresse och där så många djur utsätts för lidande kan knappast anses vara respektfullt gentemot djuren. Ett framtida djuretiskt hållbart samhälle måste inta ett helt annat förhållningssätt mot djuren. Enligt min mening är det viktigt att åtgärder vidtas så att utvecklingen mot ett djuretiskt hållbart samhälle påskyndas. Det är också av största vikt att vårt förhållande till djuren revideras, på årlig basis, så att förhållandet dokumenteras och så att det framöver ges möjligheter att utifrån dokumentationer bedöma åt vilket håll vårt samhälle utvecklas. Det är vår mening att det bör införas en årlig djuretikrevision. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) () () ()
mot · GP02MJ403 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ403av ()Pälsdjursnäringen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om klara regler för pälsdjursnäringen och en konsekvensanalys av ändrade förutsättningar för näringen. Motivering Pälsdjursnäringen är en ganska liten gren av jordbruksnäringen i landet, men där den finns är den en stor del. För dessa områden är den alltså en viktig del av näringslivet. har debatten om pälsdjursnäringen accentuerats, och förslagen om förbud mot pälsdjursfarmer dyker upp allt oftare. Man kan urskilja två olika riktningar. Den ena handlar om frågan om det är förenligt med djurskyddslagen att farma pälsdjur. I djurskyddslagen står det att djurhållningen på pälsdjursfarmer skall utformas på ett sådant sätt att djurens hälsa främjas och ger djuren möjlighet att bete sig naturligt. Här går meningarna isär mellan pälsdjursnäringens företrädare och de som anser att lagen inte följs. Man refererar till olika undersökningar som ger olika bedömningar, beroende på vem som gjort den och hur man tolkar resultaten. I har vi bestämt att så länge pälsdjursfarmning uppfyller djurskyddslagen så är det en verksamhet som vilken annan jordbruksverksamhet som helst. Den andra riktningen i debatten handlar om frågan om det, oavsett om djurskyddslagen följs, kan anses vara etiskt riktigt att farma pälsdjur, som i sitt ursprungliga tillstånd är vilda djur med stort rörelsebehov. De som står bakom denna åsikt behöver inga fler undersökningar. Denna diskussion kommer alltid att finnas, och det är ju så en demokrati fungerar. Det är inte fel att den förs, precis som det alltid kommer att diskuteras om vi skall föda upp djur för att sedan äta upp dem. För näringen och för de områden där pälsdjursuppfödning är en viktig del av näringslivet, är detta en ständig källa till osäkerhet. Det är inte bra för någon att ha det så. Därför är det viktigt att nödvändig forskning görs och att ett allsidigt och oantastligt beslutsunderlag tas fram för att pröva om djurskyddslagen är uppfylld. Det måste också göras en socioekonomisk värdering av vad ett förbud skulle innebära för de områden i landet där pälsdjursnäringen är stor, med en allsidig konsekvensanlys som behandlar såväl sysselsättning som miljö. Ovan beskrivna åtgärder måste komma till stånd för att näringen skall veta vilka villkor som gäller inom en rimlig framtid. Detta bör ge regeringen till känna.
mot · GP02MJ405 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ405av m.fl. (v)Burhöns Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte bevilja nya dispenser från kraven om hållning av burhöns . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dra tillbaka alla nya dispenser som beviljats . Inga fler dispenser för burhöns Trots att 1988 beslutade att förbjuda burhållning av höns i , sitter fortfarande omkring 3,6 miljoner hönor i burar. Det motsvarar av landets värphönor. 1997 kompletterade förbudet med funktionskrav som gäller alla system. Enligt den bestämmelsen är det tillåtet att hålla höns i bur om burarna innehåller sittpinnar, värpreden och sandbad. Nästan alla buräggsproducenter fick dispens från de nya kraven och de sista dispenserna gäller . Det börjar bli dags att visa att lagen om förbud mot hållning av burhöns fortfarande gäller, och därmed sluta bevilja dispenser från kraven. När nu i dagarna börjat bevilja dispenser fram innebär detta att hönsen kommer att sitta i samma burtyp som förbjöds 1988, tidigare! Hönsen lider och det är dags att visa att lagen fortfarande gäller. Min mening är att det inte skall beviljas fler dispenser från kraven på hönsburarna efter att de löpt ut samt att upphäva de dispenser beviljat . Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) () () ()
mot · GP02MJ406 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ406av m.fl. (v)Djur inom nöjesindustrin Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en etisk prövning inför användande av djur inom nöjesindustrin. Bakgrund Jag tycker mig se ett ökat inslag av djurutnyttjande inom nöjesindustrin. Djur utnyttjas inom bl.a. cirkusverksamhet, filminspelningar, kulturella installationer och TV-inspelningar. är nyttjandet både tveksamt och upprör djurskydds- och veterinärorganisationer samt många enskilda. Senast ut i raden är ett underhållningsprogram där deltagarna, enligt uppgift, skall slakta djur. I djurskyddslagen finns en paragraf som reglerar användningen av djur vid viss förevisning. Enligt paragrafen får djuren inte tränas eller användas på sådant sätt att de utsätts för lidande. Paragrafen är bra i sig, men ger inte djuren tillräckligt skydd. Det behövs enligt min mening ökade insatser på det här området. Ett sätt är att användningen av djur skall prövas etiskt i förväg, enligt en modell liknande den som används inom försöksdjursverksamheten. Det är min mening att regeringen bör lägga fram förslag om införande av en etisk prövning inför användandet av djur inom nöjesindustrin. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () () ()
mot · GP02MJ407 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ407av m.fl. (v)Djurförsök Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att djuranvändningen skall förbjudas då det finns alternativ till försöksdjursverksamheten. Motivering Inom försöksdjurspolitiken slås det fast att djur inte skall få användas då det finns alternativa metoder. Inom försöksdjurspolitiken är ordet alternativ ett centralt ord. Politiken har formulerats för att inte i onödan använda djur i försöksverksamhet, så långt det anses vara möjligt. I ett djuretiskt hållbart samhälle bör djur inte nyttjas på andra sätt än vad som är förenliga med deras individuella intressen och behov. Det borde därför vara dags att lagfästa det som gäller inom försöksdjurspolitiken. Det är vår mening att djuranvändningen skall förbjudas då det finns alternativ till försöksdjursverksamheten. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) () ()
mot · GP02MJ408 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ408av och ()Miljöklassning av bilar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljöklassning av bilar. Motivering De nya bilar som säljs delas upp i tre miljöklasser, 1, 2, 3, där miljöklass 1 skall vara bäst ur miljösynpunkt. Denna miljöklassning styrs av EU-regler. De bilar som hamnar i miljöklass 1 får en mindre rabatt på fordonskatten. Den är dock så liten att den inte torde vara avgörande för valet av bil. Miljöklass 2 används inte utan de bilar som inte klarar miljöklass 1 hamnar i miljöklass 3. I vilken miljöklass bilen hamnar avgörs genom att bilen körs i en speciell körcykel som skall motsvara en del stadstrafik och en del landsvägstrafik o.s.v. Problemet med den körcykel som används är att den är för snäll. Körningen är inte tillräckligt realistisk. Bilarna pressas inte tillräckligt hårt. Det har lett till att en del tillverkare anpassat avgasreningen så att bilen skall klara körcykeln. Dessa fordon brukar kallas cycklebeaters. Om en del av dessa bilar pressas med till exempel fullgasaccelerationer kan avgasreningen nästan helt upphöra att fungera. Andra bilar däremot kanske har lite för dålig avgasrening för att klara körcykeln, men renar avgaserna lika bra oavsett belastning. Nuvarande mätmetod för att bestämma miljöklassningen är alltså inte tillfredsställande. Det borde ställas betydligt större krav på de bilar som skall hamna i miljöklass 1. De skall klara av att rena avgaserna även vid hård belastning. Därför måste regeringen ge berörd myndighet i uppdrag att utarbeta hårdare krav för bilarnas miljöklassning. () ()
mot · GP02MJ409 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ409av ()till Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förlägga en planerad djurskyddsmyndighet till . Motivering Inget beslut har ännu fattats om var den planerade djurskyddsmyndigheten ska förläggas. I Regionalpolitiska utredningens slutbetänkande (SOU 2000:87) står det: Med en regional välfärdspolitik menas den politik som ska garantera alla medborgare en grundläggande välfärd och rimlig tillgång till samhällsservice. Detta oaktat tillväxt- och utvecklingsförutsättningar. Jag instämmer helt i detta konstaterande och denna ambition. Det finns goda förutsättningar i för den planerade djurskyddsmyndigheten. Jordbruksnäringen är en stor och viktig del av näringslivet i kommunen. Denna näring sysselsätter av den yrkesverksamma delen av kommunens invånare. Antalet djurenheter ökar också i kommunen vilket är ett ytterligare argument. ger naturvetenskapliga utbildningar och driver forskningsprojekt med för en djurskyddsmyndighet relevanta inriktningar. Kommunikationerna till är gynnsamma. Det finns goda flygförbindelser från till , liksom till övriga delar av . Det finns goda tågförbindelser till /, och . kommer också en snabbförbindelse med tåg från direkt till .
mot · GP02MJ410 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ410av ()Djurskyddet på svenska slakterier Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen återkommer med förslag om hur djurhanteringen på våra svenska slakterier skall förbättras. Djurskyddet måste förbättras har det framkommit att djur inte behandlas med respekt på våra svenska slakterier. Besiktningsveterinärer har med stillbilder och filmer vid ett flertal tillfällen dokumenterat missförhållanden. I ett program som sändes i program Kalla Fakta avslöjades en verklighet som jag och många andra medborgare upprördes över. En del av dessa filmer var inspelade på läns slakterier, men besiktningsveterinärerna hävdar att situationen är likadan över hela landet. I många fall plågas djuren i onödan och i en omfattning som är helt oacceptabel. uttrycker flera besiktningsveterinärer att de var och en för sig försökt få en ändring till stånd men inte fått gehör för sina synpunkter. Vem bär ansvaret? Tillsynsansvaret har ytterst , och lokalt är det kommunerna som ansvarar för tillsynen. Enligt uppgift slaktades nära 4 miljoner djur på landets 28 storskaliga slakterier. Endast nio tillsynsbesök gjordes för att kontrollera djurskyddet. Enligt , forskare på , är problemet att slaktbiten är uppdelad på två myndigheter. Det är uppenbart att djurhanteringen brister på landets slakterier och att detta måste åtgärdas.