mot · GP02K381 · 2001-10-05 00:00:00 — Vi har inte, i kritiken av vårt förslag, uppfattat något bättre förslag för att skapa en demokratigaranti för kommunernas strategiskt viktiga egendomar och verksamheter. Frågan hanteras i samband med propositionen om en stopplag för utförsäljning av akutsjukhus och av , som väntas lämna sitt betänkande . 5.4 Förbättra förtroendevaldas arbetsförhållanden Behovet av att förbättra förtroendevaldas arbetsförhållanden och öka attraktiviteten i politiskt engagemang är påtagligt. Att arbeta politiskt ska ses som en värdefull samhällsinsats och inte som ett sätt att göra personlig karriär eller fly från ett annat jobb. Därför är det viktigt att ge i synnerhet fritidspolitikerna bättre villkor för ledighet och ersättning. Deras arbete måste också tydliggöras och uppvärderas. Det är också viktigt, enligt , att inte sitta för länge på samma uppdrag eller ha för många uppdrag. Därför tillämpar vi en rotationsmodell med max tre mandatperioder på varje politiskt uppdrag. 5.5 Medborgarpaneler/arenor och demokratibokslut Medborgarpaneler/arenor är en viktig detalj i ett ökat medborgarintresse. Det gäller också demokratibokslut där man går igenom vilka möjligheter medborgarna har haft att ta del av och påverka besluten under processen. Det kan bli ett komplement till gröna räkenskaper som flera kommuner nu bilägger sina bokslut. Det skulle kunna visa att demokratin inte bara fungerar på papperet, genom vårt representativa valsystem, utan också mellan valen och med ett större engagemang från medborgarnas sida. 6 Stärk den regionala demokratin 6.1 Direktvalda regionfullmäktige förordar ett direktvalt regionfullmäktige, som ska ersätta landstingen, med ett utökat reellt ansvar för länets planerings- och utvecklingsfrågor. Däremot har vi starkt kritiserat storlänsidén, såsom den realiserats i . Om gränserna för det regionala självstyrelseorganets ansvarsområde är andra än länets, ska folkomröstningar hållas i alla kommuner för att folkets mening inte skall förbises såsom skedde vid anslutningen av kommuner till storlänet . En för stor region med fullmäktige och styrelse skapar lätt ett demokratiskt underskott eftersom makten flyttas för långt bort från medborgarna. Det är viktigt att de administrativa och politiska gränserna inte överskrider vad människor i gemen känner som naturlig social, kulturell och språklig hemvist. Vår kritik vad gäller storleken av kvarstår. 6.2 Pågående regionförsök De pågående försöken med regionala självstyrelseorgan i fyra län har utvärderas av , som lämnade sitt betänkande Försöksverksamheten föreslogs få en fortsättning och en utökning vad gäller antal län . I län pågår ett annorlunda försök, nämligen med ett indirekt valt regionförbund utan ansvar för t.ex. sjukvårdsfrågorna. Den modellen kan vara acceptabel, men bör ses som en övergångsvariant till det direktvalda fullmäktige såsom det utvecklats i och . har regeringen, efter remissomgång, lagt fram propositionen Regional samverkan och statlig länsförvaltning där man föreslår avveckling i stället för utökning av försöken. Detta är helt oacceptabelt för och stämmer dåligt överens med ansvaret för tidigare beslut och förtroendet för utredningsväsendet. 6.3 Landshövdingen i försökslänen I försökslänen skulle uppgift mer renodlat bli att bevaka genomslaget av de nationella målen. Det regionala utvecklingsansvaret och uppgiften som företrädare i regionala frågor har lyfts över till självstyrelseorganet. Landshövdingens roll mister därmed en stor del av sitt innehåll. Med denna förändring och för att tydliggöra ansvarsfördelningen ytterligare anser vi att landshövdingeämbetet i försökslänen kan avskaffas. Det kan lämpligen ske när nuvarande förordnanden går ut. i försökslänen kommer i fortsättning då att ledas av en tjänsteman (länschef). Förändringen bör kunna innebära en viss besparing. 7 Mediers inflytande Svensk demokrati har förändrats. Vi lever inte längre i en partidemokrati, som statsvetare brukat kalla de västeuropeiska demokratierna. Det har skett en stor förändring , inte minst . Partiernas medlemstal har sjunkit dramatiskt, medan framför allt massmediernas betydelse har ökat. I medierna skapas vår världsbild. Vi tror inte på någon stor mediekonspiration, men vi menar att medierna genom sin makt styr mycket av våra föreställningar och därmed handlingar. Var får människor egentligen säga sin mening i medierna? har i en artikel för (SOU 1999:126) analyserat hur ett antal av TV:s debatt- och samtalsprogram är uppbyggda. Det är tydligt att det handlar om välregisserade föreställningar och att de vanliga medborgare som får komma till tals oftast får det i egenskap av att de råkat ut för något speciellt problem. Situationen är inte bättre på de stora tidningarnas debattsidor. Framför allt DN-debatt, landets största dagstidnings inflytelserika debattsida, men även andra tidningars debattsidor, är mycket viktiga för hur dagordningen för debatten i samhället ser ut. Vem är det då som har förmågan att synas på dessa sidor? Det är eliten som släpps in på debattsidan medan vanliga medborgare utan titel eller prestige får skriva insändare. De etablerade etermediernas maktelit verkar inte för att vanligt folk ska få komma till tals på egna villkor. Till vanligt folk räknas i detta sammanhang faktiskt också många riksdagsledamöter och kommunpolitiker. Det är en oroande utveckling att en politiker nu måste vara kändis, på samma sätt som journalister, för att få utrymme i rutan. Den journalistiska integriteten är dessutom hotad av en ökande ägarkoncentration på det mediala området. Det gör att mångfalden av röster och vinklar, oberoendet gentemot ägarintressen och kommersiella hänsyn samt allmänhetens möjlighet att få icke-journalistiskt vinklad tillgång till information blir viktigare . 7.1 Maktkoncentrationen Det råder oenighet i frågan om mediekoncentrationen har ökat eller minskat (SOU 1999:30). Vår uppfattning av mediesituationen är att den domineras av ett fåtal ägare. Denna koncentration är negativ för yttrandefriheten och ett hot mot demokratin. När ett fåtal ägare kan bestämma vad som ska sändas i radio och TV eller publiceras i tidningar tenderar utbudet att gå mot ett förenklat och förytligat synsätt. lämnade i sitt betänkande Yttrandefriheten och konkurrensen, förslag till mediekoncentrationslag m.m. (SOU 1999:30) en rad förslag till åtgärder. Den juridiska situationen på medieområdet är komplicerad, inte minst på grund av det starka stöd för yttrandefrihet som finns i yttrande- och tryckfrihetsgrundlagarna. Kommitténs sammantagna bedömning är att behovet av lagstiftning är så starkt att det talar för en grundlagsförändring. Därefter kan en lagstiftning göras som säkerställer rimliga principer för affärsverksamhet även inom mediesektorn (SOU 1999:30 s. 18). Regeringen har utrett frågan i sammanlagt , det är därför att det händer något. Regeringen bör lämna ett förslag till lag mot mediekoncentration. Situationen är allvarlig. En mediekoncentrationslagstiftning kan förbättra situationen och stärka demokratin. 7.2 Distributionsmarknaden Tryckfriheten värnas i grundlag, men för att dessa goda principer ska kunna omsättas i praktiken krävs distributionskanaler så att de tidningar som trycks också kan nå sina läsare. Vår uppfattning är att det råder allvarliga problem med dessa distributionskanaler i och att detta hindrar det fria meningsutbytet. Detta anser vi vara så pass allvarligt att det krävs åtgärder från . Vi menar därför att distributionskanalerna för tidskrifter måste utredas ur ett tryckfrihetsperspektiv (se vidare motion Tidskriftsdistributionen, tryckfriheten och den fria konkurrensen). 7.3 Personval har klarat sig från skandaler när det gäller kampanjbidrag till politiker, mycket säkert beroende på att partiernas verksamhet i huvudsak finansieras av en blandning av medlemsavgifter och skattepengar. Men med ett ökat inslag av personval i valsystemet ökar riskerna för missbruk också här. I har vi inte ens de minimibestämmelser om offentlig redovisning och bidragstak som är gällande i t.ex. . Här råder ännu ett slags naiv tro på att regler är obehövliga eftersom inga större oegentligheter har uppdagats. Ett regelverk behövs. Hur valkampanjerna finansieras är en alltför viktig sak för att överlåtas åt de fria marknadskrafternas spel. () () () () () () () Per () () () () () () () () ()