ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T403 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T403av Per m.fl. (s)Kostnader för körkortsutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnader för körkortsutbildning och väntetider för uppkörning. Motivering Det av beslutade långsiktiga målet att ingen skall dödas eller skadas allvarligt till följd av olyckor i vägtrafiksystemet, den s.k. nollvisionen, ställer krav på väl fungerande system för förarutbildning. Kraven innebär att utbildningen ska ge kunskaper och insikter som bidrar till att minska trafikolyckorna och öka trafiksäkerheten. är det också angeläget att kostnaderna för utbildningen hålls inom rimliga gränser för den enskilde. Tyvärr kan det konstateras att kostnaderna enligt vår uppfattning är orimligt höga. Det understryks också av Ungdomsriksdag. De flesta unga som skaffar körkort saknar egen inkomst. Vanligt är därför att föräldrar får bekosta körkortsutbildningen. Arbetslösa och inkomsttagare med låg lön har svårt att betala sina ungdomars körkort. Den dyra körkortsutbildningen kan få till följd att vissa ungdomar får ett sämre utgångsläge på arbetsmarknaden eftersom det för många jobb krävs tillgång till körkort. Tillgången till körkort och därmed bilens frihet blir ojämlik. Körkortstillgången blir en klassfråga. Detta måste undvikas. Ur ett rättvise- och jämlikhetsperspektiv är det därför angeläget att alla bereds möjlighet att kunna tillgodogöra sig körkortsutbildning utan alltför höga kostnader. De arbetsmarknadsskäl som redovisats ovan förstärker detta behov. Av detta följer att åtgärder bör göras för att utveckla pedagogik, metoder, utrustning m.m. som möjliggör sänkta kostnader för körkortsutbildningen utan att för den skull sänka kvaliteten på utbildningen. En utredning bör genomföras i detta syfte. Vid en tidigare behandling i trafikutskottet av motioner om kostnader för körkort anförde utskottet att det är angeläget att arbetet slutförs och att föreläggs förslag om hur utbildningssystemet kan vidareutvecklas. Vi menar att det är angeläget att stryka under det ställningstagandet. Ett annat problem som finns är de långa väntetiderna för uppkörning. Det innebär att en körkortselev tvingas avstå från att köra bil trots att utbildningen är klar. Dessutom medför väntetiderna ökade kostnader för att underhålla den förvärvade kunskapen i väntan på uppkörning. Det är därför nödvändigt att åtgärder vidtas för att minska köerna till körkortsproven. Per () () () ()
mot · GP02T404 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T404av ()Körkortstillstånden Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen låter göra en översyn av organisation och verksamhet i syfte att minska väntetider och kostnader för att ta körkort. Motivering Att ta körkort är förenat med betydande kostnader och långa väntetider. Många ungdomar, särskilt i storstäderna, väljer att avstå från körkort vilket är olyckligt i flera avseenden. För arbetsgivare är körkortsinnehav ofta en förutsättning vid nyanställning. Både samhället och den enskilde vinner på att väntetiderna för att ta körkort minskar. är den myndighet som handlägger körkortstillstånden. Verkets tillståndsverksamhet fungerar på flera håll otillfredsställande. Det råder brist på inspektörer och organisation verkar inte kunna hantera mängden ansökningar. Det kan ifrågasättas om ansvaret för körkortstillstånden ska sortera under . Regeringen bör med anledning av vad som anförts ovan göra en översyn av organisation och verksamhet och återkomma med förslag på åtgärder för att minska väntetiderna för körkortstillstånd.
mot · GP02T405 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T405av och ()Villkorlig körkortsåterkallelse Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utvidgad försöksverksamhet med alkolås och villkorlig körkortsåterkallelse. Motivering I anmäldes 523 rattfylleribrott, varav 3 805 var s.k. drograttfylleribrott. Enligt uppskattningar kör 14 000 onyktra förare på svenska vägar. Dessa förare utsätter sig själva och andra människor för oerhörda risker. återkallas ca 10 000 körkort på grund av trafikonykterhetsbrott. I normalfallet varar återkallelsen . Är återkallelsen måste föraren genomgå ett nytt körkortsprov och en ny lämplighetsprövning för att återfå körkortet. Ett förlorat körkort kan göra att missbruket förvärras om följderna blir att personen isoleras eller mister sitt arbete. De som är beroende av bilen, exempelvis i sitt arbete, uppfattar återkallelsen som ett hårt straff. S.k. alkolås som omöjliggör framförande av fordonet om föraren är berusad kan effektivt bidra till rehabiliteringen med bibehållen trafiksäkerhet. På försök har alkolås provats i delar av landet och visat sig fungera väl. Med alkolås kan man införa en villkorlig körkortsåterkallelse. i har sedan försöken påbörjades tagit emot ett antal förfrågningar om deltagande i verksamheten. För att en person ska kunna delta måste han eller hon vara folkbokförd i försökslänen. Både näringsministern och generaldirektör har konstaterat att försöken varit lyckade och bör utvidgas till hela landet. Lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse bör efter erforderliga överväganden ändras så att den omfattar flera län, däribland . () ()
mot · GP02T406 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T406av och ()AB Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att avveckla statens ägande i AB . ägs till av staten. Enligt dess bolagsordning kan det utöver kärnverksamheten bedriva andra aktiviteter för att främja trafiksäkerhet och miljö. Utöver detta kan också annan verksamhet bedrivas, men då i dotterbolag. Dessa dotterbolag ägs också till största delen av AB och skall vara ett komplement till monopolverksamheten. Test och information (BITIAB) hanterar bl.a. följande: kontrollerar bilverkstad, Bildiagnosen, alkolås, taxitest, brandtest och rostskyddsbehandling. () exporterar moderbolagets kunskap, erfarenhet och system för fordonsbesiktning till länder som har behov av detta. Bolaget har intressen i men har också utfört konsultuppdrag i andra länder. Några konkurrenter finns inte i . bedriver konsultverksamhet och forskning. MTC:s kunder finns främst inom motorindustrin och dess underleverantörer men också bland offentliga myndigheter. Addict bedriver främst programvaru- och verksamhetsutveckling för på distans. Addicts uppgift är att utveckla IT-verksamhet. Det kan inte vara rimligt att staten ingår som delägare i verksamheter som kan utföras på den fria marknaden. Vi anser att staten skall avveckla sitt ägande i AB . () ()
mot · GP02T408 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T408av och ()Skyltning vid vägar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyltar vid vägar. Motivering Småföretagarverksamhet växer upp på landsbygden, inte sällan med hjälp av vissa typer av bidrag inte minst EU-bidrag. För att uppmärksamma presumtiva kunder på sin existens är det nödvändigt att dessa näringsidkare tillåts sätta upp skyltar utmed vägarna. synes inta en så restriktiv hållning till skyltning att det motverkar de insatser som görs när det gäller att starta och stödja företagande. Detta motverkar en livskraftig utveckling på landsbygden bör i stället underlätta för företagen att tala om att de finns. () ()
mot · GP02T410 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T410av och ()Telemarknaden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en granskning av teleföretagens förhållningssätt. Motivering Efter avreglering av telemarknaden har både utbud och produkter ökat, vilket är positivt. Även priser har påverkats. För oss som privatpersoner och konsumenter har dock utbudet blivit svåröverskådligt, d v s det är svårt att göra relevanta produktjämförelser. Av hushållens ekonomi går allt större utrymme till kommunikation medelst fast eller mobil telefon eller via datorer. Detta innebär att marknaden är högintressant för olika operatörer och därmed infinner sig även de mindre seriösa aktörerna. De räkningar som kunderna får hem är ibland svåra att tyda och den ekonomiska som t ex linjeväljare ska ge, enligt reklamen, kan ej utläsas eller mätas. Vad som är mer anmärkningsvärt är de svårigheter man möter om man vill avsluta abonnemanget eftersom det är svårt att komma i kontakt med det tjänstegivande företaget. Både utbudet, tillvägagångssättet och teleföretagens förhållningssätt gentemot kunderna/konsumenterna bör granskas ur konkurrens- och kundperspektiv. () ()
mot · GP02T411 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T411av ()Licensierade verkstäder för Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen framförs om licensierade verkstäder för . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om privatisering av . Motivering När offentliga verksamheter utsätts för konkurrens förbättras kvaliteten, även hos de offentliga leverantörerna. blev kontrollbesiktningen obligatorisk i . Företaget är ett aktiebolag där staten äger av aktierna. Övriga aktier ägs av bilförsäkringsföretagen och olika intresseorganisationer inom motorbranschen. I revisorers förslag , fordonskontrollen och trafiksäkerheten 200/01:RR9 skriver flertalet remissinstanser att de förordar att AB konkurrensutsätts framför att endast revisorernas förslag om effektivitetsjämförelser mellan besiktningsstationer genomförs. Remissinstanserna är inte emot revisorers förslag men vill gå längre. Licenser för godkända besiktningsställen Ett system med licenser för godkända besiktningsställen skulle göra att nyetableringar där behovet ökar kan ske. Det kan också göra att det blir närmare till besiktningsställena i glesbygd. Får fri prissättning råda kan den som skall besiktiga ett fordon välja om det är värt mer att slippa stå i kö är att åka långa sträckor fram och tillbaka för att besiktiga sitt fordon. Licensavgiften för de godkända besiktningsställena skall finansiera den kontrollfunktion som behövs för att garantera att kraven på fordonsbesiktningens kvalitet följs. Mer än besiktning verksamhet omfattar inte bara den årliga kontrollbesiktningen. Man satsar i allt större utsträckning på utveckling av diverse servicetjänster. är just ett exempel på ett offentligt dominerat företag som har kvar gamla fördelar och därmed bedriver osund konkurrens. Det finns ingen anledning att staten skall stå kvar som ägare i . Kontrollbesiktning kan utföras av andra auktoriserade företag enligt de regler som gäller för .
mot · GP02T412 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T412av ()Säkerhet i skolbussar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnsäkerhet i samband med skolskjutsar. Motivering Följande är en verklighetsbeskrivning från en representant för ett skolråd: startar en vanlig från busstationen i normalt en buss med plats för 55 sittande passagerare. Den är från början ganska tom och vid , söder om , kliver många barn av och den fortsätter nästan tom. svänger vi av mot på en, visserligen nylagd, asfaltväg. Den är smal och har på många ställen djupa diken på sidorna. Det finns ingen vägren att köra ut på vid möten. Ett möte med timmerbil måste ske med försiktighet på den smala vägen. Efter hand fylls den dock på med nya barn, några få vid en hållplats, desto fler vid nästa. Då den kommer till Hällbo är bussen nästan fullsatt och många av dem som kliver på i Hällbo får stå de sista . Man har räknat antalet stående barn i gången och det har någon enstaka gång varit ända upp emot 39 stycken. Det har varit så fullt i bussen att barn har stått i trapporna mot dörrarna. Det har resulterat i att en hel del föräldrar själva nu valt att skjutsa sina barn till skolan eftersom de anser att barnens säkerhet inte uppfylls under färden. Resan sker i hastigheten . Vi föräldrar anser det naturligtvis oacceptabelt med att barn tillåts stå i en buss på väg till sin skola. Detta i synnerhet då man vid färd i bil har mycket högre krav på att sitta fastspänd med fordonets säkerhetsbälte. Vi har ställt ett antal frågor till runt om i landet via mejl men inte erhållit något svar, vilket vi anser vara beklämmande. Ökad säkerhet vid skolskjuts Enligt skall all verksamhet som berör barn utgå från barnets bästa. Det är svårt att se att så sker när barn utsätts för faror i samband med skolskjuts. Ovanstående exempel är inget unikt. Då ett så stort antal som en tredjedel av alla skolbarn åker skolskjuts är det en nationell angelägenhet att öka säkerheten vid bussresor till skolan. Att ha stående passagerare kan möjligen motiveras vid låga hastigheter i stadsmiljö, dock inte vid färd på landsväg i hög fart. Regeringen bör därför återkomma med förslag för att öka barns säkerhet i samband med skolskjutsar.
mot · GP02T413 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T413av m.fl. (s)Godsbana på sträckan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av en yttre godsbana på sträckan HåstadÅkarp i sydvästra . Motivering arbete med trafik- och miljöfrågorna har som utgångspunkt att ska bidra till utvecklingen av ett mera miljöanpassat transportsystem i . Detta bör enligt vår mening leda till att satsningar på godstransporter på järnväg genom vårt land prioriteras. Godstrafiken genom och färjetrafiken över utgör ett för landet vitalt intresse. Den del av godstrafiken som går över har ökat med , och prognoser visar på att godstrafiken via hamnen kan öka . Menar vi allvar med våra ambitioner att öka järnvägens andel av transporterna måste vi också bygga en infrastruktur som klarar detta. För att säkra möjligheterna till en positiv utveckling av godstågstrafiken till kontinenten och kollektivtrafiken i , måste järnvägssystemet kompletteras. Ett nytt yttre spår utanför stadskärnorna i och är mot den bakgrunden oundvikligt. Förslaget om ett yttre spår runt och har kommit upp inte minst mot bakgrund av planeringen av dragningen av dubbelspåret utmed genom . I den planprocessen åtog sig Södra banregionen att verka för ett yttre spår för att avlasta spåren genom , framför allt vad gäller godstrafik. Olyckor med farligt gods har ytterligare förstärkt argumenten för ett yttre spår. De tio sydvästskånska kommunerna har i en gemensam utredning tidigare föreslagit hur kapacitetsförstärkningarna bör genomföras och i vilken prioriteringsordning. Man har enats om att i första hand förespråka en utbyggnad av ett yttre godsspår väster om på sträckan ÅkarpHåstad. kan det förlängas till , och sedan också kopplas samman med ett nytt yttre spår kring . Denna utbyggnadsplan förefaller både angelägen och realistisk. På pågår en järnvägsutredning där en del behandlar förslaget med en ny godsbana som sträcker sig mellan Håstad och norra . En av utgångspunkterna med utredningen som helhet är att kapaciteten på järnvägen mellan och är otillräcklig . bedömning är att dessa kapacitetsproblem i första hand beror på att persontrafiken i högtrafik inte räcker för den efterfrågan som finns . De menar att med en utbyggnad av det befintliga järnvägsnätet kommer även kapaciteten för godstrafiken att öka. Vi delar inte denna syn. Vår utgångspunkt är att godstrafik på järnväg är att föredra framför fler transporter med lastbil eftersom det ger en mer hållbar trafiklösning på lång sikt. Därför måste vi också skapa förutsättningar för att detta ska kunna ske genom en utbyggnad av ett nytt godsspår som inte går genom Lunds och Malmös stadskärnor. () () () () ()
mot · GP02T414 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T414av m.fl. (s)Väg E 6 mellan och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utbyggnad av väg E 6 mellan och . Motivering Väg E 6 är en av de viktigaste vägarna i det nationella vägnätet. Vägen är av strategisk betydelse i såväl internationellt, nationellt som regionalt perspektiv. Väg E 6 har byggts ut successivt och har hög standard på huvuddelen av sin sträckning, TrelleborgStrömstad. Ett av undantagen är avsnittet mellan och . har därför en utbyggnad av mellan och funnits med i regionala planering och också givits hög prioritet. Trafiken på vägavsnittet varierar på sträckan mellan 8 400 och 11 300 fordon och beräknas 2010 ha ökat till ca 13 000 fordon . Lastbilsandelen uppgår till , vilket är förhållandevis mycket. Förklaringen ligger i vägens funktion för den internationella godstrafiken via hamnen i . Rederierna i har gjort omfattande satsningar på nytt tonnage samt en utbyggnad av kapaciteten i stadens hamn. har lastbilstransporterna via hamnen i det närmaste fördubblats och genomförda prognoser visar på att godstrafiken via hamnen kan öka . Parallellt har gjort omfattande investeringar i färjetrafiken och en genomgripande upprustning och utbyggnad av motorvägsnätet i norra pågår . Från säkerhetssynpunkt är det avgörande att vägsträckan TrelleborgVellinge rustas upp till motorvägsstandard. Antalet olyckor är högre än vad som är normalt för en sådan väg. inträffade 149 polisrapporterade olyckor. En person har dött och 50 personer har skadats, varav 6 svårt, vilket fått att skylta olycksdrabbad väg. Genom att bygga ut mellan och till en fyrfältsväg med hög korsningsstandard och riktningsskiljande mitträcke skulle man få flera av problemen med bristande säkerhet och transportflöden att minska eller upphöra helt. För att inte ännu fler människor ska förolyckas är det högst angeläget att upprustningen av denna vägsträcka kommer till stånd omgående. () () () () ()
mot · GP02T415 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T415av ()21-årsgränsen för bussförare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om undantag från körkortslagens bestämmelser om tjugoettårsgräns för att erhålla D-behörighet. Motivering Det råder på många platser i landet stor brist på bussförare. En brist som i bland annat , , , och orsakar många inställda turer. De många inställda turerna leder till att människor kommer för sent till sina arbeten och kommer för sent till sina barn på dagis. Många upplever därför kollektivtrafiken som otillförlitlig. Missnöjet växer och kollektivtrafikens attraktivitet och konkurrenskraft minskar. Detta leder i sin tur till att fler väljer bilen, med sämre miljö, mer trängsel och sämre trafiksäkerhet som följd. Enligt en ny enkätundersökning som genomfördes behöver rekrytera ca 3 000 förare . För tydlighetens skull skall påpekas att det handlar om sammanlagt 12 000 förare som måste nyrekryteras och alltså inte går över från ett bussföretag till ett annat när en trafikhuvudman vid en upphandling byter entreprenör. De mycket stora rekryteringsbehoven beror på hög medelålder och därmed stora pensionsavgångar. Därför har det i ett annat sammanhang framförts förslag om att det bör införas ett treårigt specialutformat gymnasieprogram för persontransporter med utbildning av bussförare. Enligt körkortslagen krävs det att den som skall erhålla behörighet D, dvs. busskörkort, måste ha fyllt . Det kommer med andra ord att uppstå ett glapp mellan den föreslagna gymnasieutbildningen och arbetslivet. Konsekvensen kommer att bli att många ungdomar lämnar bussföraryrket och söker sig till andra branscher efter avslutad utbildning. Den som väljer att exempelvis köra lastbil eller långtradare får göra det redan från och med 18-årsdagen. För att detta glapp inte ska uppstå bör ett undantag införas i körkortslagen angående 21-årsgränsen för de elever som genomgått och blivit godkända på detta gymnasieprogram. Ett sådant undantag bör kunna ges med stöd av körkortslagen. Genom detta undantag kommer branschen att få möjlighet att rekrytera ungdomar direkt från gymnasieskolan för att klara av sina stora rekryteringsbehov. Statusen att vara bussförare kommer att öka och bussföraryrket bli mer attraktivt, vilket i förlängningen kommer att leda till bättre och högre service till resenärerna. Därmed ökas också kollektivtrafikens konkurrenskraft med positiva effekter på såväl miljö som trafiksäkerhet. Det har i olika sammanhang framförts synpunkter som gör gällande att 18- och 19-åringar av trafiksäkerhetsskäl inte skulle vara mogna att köra tung trafik. Såväl en utländsk studie som en studie av elever som tagit lastbilskörkort inom ramen för gymnasieskolans fordonsprogram visar att unga yrkesförare som genomgått en yrkesförarutbildning inom gymnasieskolan inte medför någon förhöjd olycksrisk.
mot · GP02T416 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T416av och ()Sturup-Kastrupendeln till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en järnvägsförbindelse till och medverkan i projekteringsarbetet. Motivering Den fasta förbindelsen mellan och är nu öppnad och integrationsarbetet pågår för fullt. med över 3 miljoner invånare är nu ett faktum. Med bil, men framför allt med regionaltåg, har regionen knutits samman och inom näringsliv, kommuner, högre utbildning, för- eningsliv och individer emellan fördjupas nu samarbetet. För flygtrafiken beräknas en betydande expansion. beräknas passagerarvolymen vara 4 050 miljoner mot dagens 18 miljoner. och flygplatser diskuterar allt intensivare ett nära samarbete för att tillsammans klara den förväntade ökningen av flygtrafiken. För del beräknas en fördubbling till 3 540 miljoner passagerare. Men för att denna utbyggnad ska vara möjlig måste och flygplatser samarbeta och förbindelserna mellan dem vara smidiga. Exempel på tvilling- resp trillingflygplatser med goda järnvägsförbindelser finns bl.a. i (/). har standard och kapacitet för en 200300-procentig trafikökning utan större nyinvesteringar. För att koppla samman och med spårbunden trafik behövs endast ny järnväg som ansluter till den befintliga MalmöYstadsbanan som rustats upp och elektrifierats. Ystadsbanan kommer med Öresundsförbindelsens tillkomst också att få stor betydelse för Bornholmstrafiken: KöpenhamnBornholm över . Spårdragningen har tagits upp i den fördjupade översiktsplan som kommun fastlagt. Kommunerna har tillsammans med och bildat en intressegrupp för att förverkliga planerna på järnvägsförbindelse till . Inom ramen för gruppens arbete har förstudier gjorts om spårsträckning, ekonomi etc. Ystadsbanan, till vilken Sturupspendeln avses ansluta, är en regional järnväg och investeringar finansieras i RTI-planen. till ingår inte i denna plan. En tillväxtbefrämjande och miljömässigt viktig investering som syftar till att kraftigt förbättra förutsättningarna för luftfarten i är inte endast en regional fråga. Med tanke på framtida konkurrenskraft i förhållande till storflygplatsen bör ett beslut om järnvägsförbindelse till fattas . Förbindelsen lämpar sig ytterst väl, enligt vår mening, för att finansieras som ett PPP-projekt. Det är väl avgränsat, har stort värde för näringslivet och bör kunna avgiftsfinansieras i en mycket högre grad än normal kollektivtrafik. () ()