mot · GO02Ub40 · 2001-03-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub40av , ()med anledning av förs. 2000/01:RR12 Svenskundervisning för invandrare och invandrarnas arbetsmarknadFörslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag till förändringar av sfienligt revisorers förslag i enlighet med vad som anförs imotionen.2. begär att regeringen lägger fram förslag till en förändradprioritering av utomnordiska medborgare i enlighet med vad som anförs imotionen.3. begär att regeringen lägger fram förslag till förändradearbetsmarknadspolitiska program och språkutbildning i enlighet med vadsom anförs i motionen.4. begär att regeringen lägger fram förslag till en översyn avspråkutbildningen för vårdpersonal i enlighet med vad som anförs imotionen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett kvalitetsinstitut.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om finansiering av svenskundervisning.InledningDen skrivelse från revisorer som bildar bakgrund till dennamotion beskriver på ett förtjänstfullt sätt hur svenskundervisningen förinvandrare misslyckats med sitt uppdrag. Vi anser att revisorernasgranskning måste bilda en startpunkt på något nytt inomsvenskundervisningen för invandrare.Det räcker emellertid inte med de förslag som mynnar ut i utredningar ochen översyn av verksamheten. Det är bråttom att agera kraftfullt.Svenskundervisningen för invandrare måste utsättas för konkurrens, ochresultat och kvalitet ska följas upp och redovisas offentligt.Revisorernas rapportFrån moderat utgångspunkt delar vi i stora stycken riksdagsrevisorernasanalys och kritik av den nuvarande svenskundervisningen för invandrare.Problemen har varit kända länge och framförts i åtskilliga moderatariksdagsmotioner genom åren.Det är djupt otillfredsställande att undervisningen inom sfi uppvisar sådåliga resultat eftersom goda svenskkunskaper är nödvändigt för att kunnaleva ett bra liv i . I revisorernas skrivelse redovisas statistik somvisaratt en stor del av dem som påbörjat sfi-studier aldrig fullföljer dessa.Endast fem av tio av dem som påbörjade sina sfi-studier /94 hadeuppnått godkänd nivå . Revisorernas rapport visar attsvenskundervisningen för invandrare inte tillgodoser de behov som finns hosde elevgrupper som har svårast att klara utbildningen.Revisorerna presenterar en modell där två betygsnivåer ska kunnaanvändas inom sfi. De deltagare som inte klarar den högre nivån ska kunnaerbjudas fortsatta studier i kombination med praktik inom kommunalprojektanställning.En viktig förutsättning för introduktion och etablering på arbetsmarknadenär goda kunskaper i svenska. Mot den bakgrunden ser vi risker medrevisorernas tankar om två nivåer för godkända kunskaper inomsvenskundervisningen. Att förutsättningarna för vuxna med mycket olikabakgrund att tillgodogöra sig undervisning i svenska varierar borde inteinnebära att målet för de mest grundläggande språkkunskaperna graderas.Däremot torde det vara självklart att formerna för undervisningen och tidenmåste kunna utformas med hänsyn till deltagarna.Vi känner igen den socialdemokratiska tekniken att minska på kraven, närresultaten uteblir. Vi anser i stället att ansträngningar måste göras så attutbildningen utvecklas för att nå målen. Det inkluderar fortbildning av lärare.Vi stöder revisorernas förslag om en utredning för att klarlägga vilkaförändringar som är nödvändiga för att svenskundervisningen bättre skakunna anpassas till elevernas behov.Revisorernas kritik över som tillsynsmyndighet illustreraråterigen behovet av ett fristående kvalitetsinstitut. Avsaknaden av relevantstatistik och uppföljning av verksamheten är otillfredsställande.Vi stöder förslaget att utbildning i svenska i ökad utsträckning ska kunnaerbjudas inom ramen för en förändrad och moderniseradarbetsmarknadspolitik. Här bör olika modeller kunna prövas där privata såvälsom kommunala alternativ kan komma ifråga.Vidare föreslår revisorerna att en utökad individualisering avundervisningen bör åstadkommas och att fler alternativ till kommunalprojektanställning bör komma ifråga. Som en konsekvens föreslås attregeringen tar initiativ till att svenskundervisning i ökad grad kan erbjudasinom ramen för arbetsmarknadsutbildningen. Förslagen tillstyrks.En utredning föreslås också som kan klarlägga de nödvändiga förändringarsom behövs för att bättre tillgodose elevernas behov och för att se överprioriteringen av utomnordiska medborgare inom arbetsmarknadspolitiken.Dessutom föreslås att en översyn vidtas gällande språkutbildningen förvårdpersonal. Förslagen tillstyrks.Verkligheten kräver bättresvenskundervisningEn rapport från som granskat invandrares läs-,skriv- och räkneförmåga på svenska visar att sex av tio deltagare somgenomgått svenskundervisning inte klarar av normala vardagskravgällande svenska språket. Det kan gälla exempelvis att kunna läsadagstidningar eller förstå myndighetsinformation.Av dessa som inte uppnår godkänd nivå klarar en tredjedel avmycket enkla texter, medan resten inte nått tillräckligt långt för att ens klaraav att förstå enkel vardagssvenska. Av dem som läste sfi /99 hadeendast uppnått den s k sfi-nivån senare.Skolverkets rapporter visar att ungefär fyra av tio elever medinvandrarbakgrund inte fullföljer sina gymnasiestudier . Avhoppen från gymnasieskolan har ökat under hela 1990-talet.En förklaring till detta är problemen i . ficken av tre elever i med invandrarbakgrund betyget Icke godkänd isvenska 2 och blev därmed inte ens behöriga till gymnasieskolans nationellaprogram.Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () visar i rapporten från skola till arbete (Ds 2000:47) att ungdomar som invandrat när devar äldre än har avsevärt lägre betyg i matematik och i genomsnitt änandra ungdomar. Skillnaderna är enligt rapporten anmärkningsvärt stora.Bland invandrarna är arbetslösheten mellan två till högre änbland dem som är födda i . Av dem som invandrat till sedan1995 är det färre än fyra av tio som har ett arbete.Av de personer som invandrade har ungefär fem av tio individersysselsättning. Bland dem som invandrade efter 1995 är endast tre av tio iarbete. Motsvarande siffra för hela befolkningen är enligt AMS mellan sjuoch åtta av tio individer i sysselsättning.Sverige ligger, vad gäller arbetslösheten bland invandrare, dåligt till ijämförelse med övriga länder i . Kvoten mellan andelen utländskamedborgare av de arbetslösa och andelen utländska medborgare avarbetskraften var 2,5 i . hamnade på plats 14 av 17 undersöktaländer (OECD-statistik, 1998).Svenska språket är nyckelnSverige ser inte ut som det gjorde för tjugo eller sedan.Från att ha varit ett samhälle präglat av en homogen kultur och ettgemensamt språk är det präglat av många språk och ännu flerkulturer. Den känsla av utanförskap som många ungdomar och vuxna harställer krav på förändringar inom en mängd olika områden.Vad resultaten bland såväl unga som äldre elever som är födda utomlandseller vars ena eller båda föräldrar är födda i ett annat land förmedlar ärviktenav att kunna tala och uttrycka sig väl på det svenska språket. Det är viktigtattbetona svenska språkets betydelse, oavsett den enskilde individens bakgrundoch förkunskaper.Att förstå hur saker och händelser hänger ihop är förknippat med vårförmåga att urskilja och utrycka oss genom ett språk. Den gemensammareferensram och kod som finns mellan människor kommer till uttryck genomspråket. Att kunna ett språk väl innebär förmåga att uppfatta nyanseradebetydelser av ett och samma ord. Du lär dig som individ att ett ord ellerbegrepp kan betyda olika saker beroende på sammanhang och miljö.Den segregation som är tydlig inte minst i landets storstadskommunerförstärks bl. a. av den förda utbildnings- och bostadspolitiken. Socialasvårigheter och spänningar avspeglas alldeles uppenbart i såväl ,gymnasieskolan som komvux. Det finns en utslagningsmekanism, inte minst igymnasiet, som är mycket oroande. I stället för att stimulera social rörlighethar den socialdemokratiska utbildningspolitiken motsatt effekt.Många elever i det svenska utbildningsväsendet, såväl ungdomar somvuxna, har inte en enda svenskfödd vän. De lär sig varken i skolan, i hemmeteller bland vännerna att prata korrekt svenska. Detta begränsar deras lust attlära och sänker deras motivation i skolarbetet.Belkizar - en grundskoleelev i - uttrycker detta på följande sätt: "Jaghar så mycket brytning att jag skäms för att prata framför folk. I min klassgick bara turkar och kurder. Inte en svensk. Kanske blir jag städerska. Mendet vill jag inte! Jag vill vara som vanliga tjejer, jag vill plugga och kommainpå gymnasiet och prata bra svenska. Jag är ju svensk. ", ordförande i , beskriverproblemen när det gäller svenska språket på ett tydligt sätt: "Det vi ser ärSveriges nya underklass. Jag pratade turkiska hemma, turkiska i skolan ochobegriplig svensk-turkisk slang med kompisarna. För att lyckas vända dennatrend krävs att alla, invandrare som svenskar, förstår att 'vägen heterutbildning' ".Utbildningens betydelse kan inte överskattas. Alla människor har olikabakgrund och olika fallenhet för svenska språket, vilket betyder att omsvenskt utbildningsväsende skall lyckas med sin uppgift, måste det möta varjeenskild individ för sig. För alla har vi olika språkliga bakgrunder som formatsi mycket olikartade miljöer.Den förda politiken betonar i stället att staten genom politiska beslut ska tahand om människor. Mindre uttalat är att alla måste ges möjlighet att självautforma sina liv och fatta beslut efter eget huvud.Val av utbildning oavsett om det handlar om grundskola, gymnasieskolaeller vuxenutbildning av skilda slag borde vara en självklar möjlighet för allamänniskor så att de aktivt kan påverka sin livssituation. Sett ur individensperspektiv framstår den förda socialdemokratiska politiken, med sininriktning mot likriktning och enhetlighet, som totalt felaktig.Reformera svenskundervisningenSamhället måste ge alla människor redskapen att själva ta ansvar för sinaliv. Det kan exempelvis handla om att ge utbildning i det svenska språketav hög kvalitet och i samband med ett riktigt arbete.En modell värd att pröva är att förändra sfi-verksamheten och ge personermed rätt till sfi-undervisning möjlighet att välja mellan olikautbildningsanordnare. Det innebär att sättet att finansiera undervisningenmåste ändras, så att anslaget per elev följer den enskildes val.Detta skulle öppna helt andra möjligheter att välja utbildning med hänsyntill sin egen språkliga bakgrund, behov och förutsättningar i övrigt. En merflexibel organisation kan smidigare kombinera olika sorters praktik medträning i svenska språket, vilket revisorerna efterlyser. Flerutbildningsanordnare och ökad konkurrens kan göra undervisningen bättre.Medan en sådan modell prövas måste kraven på sfi skärpas ochutbildningen individualiseras så långt det är möjligt. Sfi ska upphandlas viaett anbudsförfarande. Verksamheten ska utvärderas och resultatenoffentliggöras. Det måste dessutom bli lättare att komplettera tidigareutbildningar och kunskaper.Stockholm den 21 mars 2001Mikael ()()()()()()()()()