ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T447 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T447av ()vägnät Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till en åtgärdsplan för hur man skall komma till rätta med de eftersläpningar som finns vad gäller vägunderhåll, bärighetshöjning, tjälsäkring och beläggning av vårt finmaskiga vägnät. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte överföra allmänna vägar till enskilda vägar. Motivering har det svenska vägnätet utsatts för en kraftfull förslitning, och underhållet av vägnätet har på intet sätt svarat mot det behov som har förelegat. Detta märker vi tydligt i stora delar av vårt land. Det är inte bara det mindre vägnätet som är eftersatt utan även våra riksvägar har stora brister i sitt underhåll. Det förekommer både håligheter och kanske inte minst försänkningar i vägbanorna. Vi har framför oss en höst och vinter, och det är inte utan att man känner oro för vad som kan komma att hända. Med dessa ibland ganska djupa hjulspår på våra vägar är risken för vattenplaning mycket stor då det inte är ovanligt att ganska stora vattenmängder stannar kvar på vägbanan. I värsta fall kommer olyckorna att öka dramatiskt. Behoven av bärighetshöjning och tjälsäkring är också mycket stort. finns alldeles för många vägar som är avstängda för tung trafik då behovet av framkomlighet på just dessa vägar är stort. Jag tänker då på virkestransporter som skall ut så fort som möjligt efter avverkning. Dessa får ökade transportkostnader men också ökade reparationskostnader genom större slitage. Ett antal särskilt olycksdrabbade vägavsnitt behöver dessutom helt byggas om eller byggas i helt ny sträckning. Jag nämner särskilt stora delar av genom där behovet både av delvis ny sträckning, breddning och av betydligt fler planskilda korsningar är mycket stort. måste hela E 20, som är den naturliga förbindelsen mellan och , ha motorvägsstandard. En annan olycksdrabbad väg är väg 48 genom där bygget med förbifarten borde startas omgående. En statlig utredning har föreslagit att 1 landsväg skall föras över till enskild väg. Genom detta skulle staten spara pengar, men kostnaden skulle i stället föras över till enskilda och företag ute på landsbygden. Det är inte så vi skall behandla företag och personer boende på landsbygden. Det förslaget i en statlig utredning får inte bli verklighet.
mot · GP02T448 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T448av och ()Skyltning vid allmänna vägar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om generösare bedömning av skyltningsregler vid allmänna vägar. Motivering För alla näringsidkare på landsbygden är det viktigt att kunderna hittar fram till företagen. fick vi en förändring i vägmärkesförordningen. Förhoppningarna hos många företagare var då stora, och man trodde att nu skulle det bli mycket enklare att vid allmän väg få sätta upp skyltar som visade vägen till just deras företag. Det finns många mindre företag som är mycket beroende av att kunderna hittar deras företag. Det gäller t.ex. företag som Bo på lantgård, olika serviceföretag och mindre turistanläggningar. Att det skall finnas regler om hur man får skylta är självklart, men reglerna måste genomsyras av förståelse för små företagares villkor. Många företag, särskilt inom turistnäringen på landsbygden, marknadsför sin verksamhet i första hand till bilåkare. Det gäller att få bilisterna att ta av från den större vägen för att hitta företagen som kan vara allt ifrån gårdsbutik, hemslöjdsföretag, Bo på lantgård till loppmarknad. Trots förändringarna i vägmärkesförordningen är det fortfarande svårt att få tillstånd att sätta upp skyltar. Regeringen har i olika sammanhang påtalat att man vill ha enklare regler, och de skall förenkla för de mindre företagen. Här finns ett område där regeringen kan visa handlingskraft genom att se till att det verkligen blir lättare för företag att få skylta om sitt företag vid allmänna vägar. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02T45 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T45av ()med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om en snabbjärnväg längs , en s.k. Norrbotniabana, som skall vara färdigställd . Motivering I den föreliggande propositionen finns trots tidigare uttalade löften ingenting skrivet om förlängning av norr om . I den regionalpolitiska utredningen gjordes ett omfattande utredningsarbete om bl a vikten av att förstora arbetsmarknadsregionerna. Arbetskraften blir alltmer specialiserad, och därför är det ofta nödvändigt att människor med specifika kunskaper ges möjligheter att dagpendla detta för att det ska bli möjligt att matcha lämpliga arbetstagare med de arbetstillfällen som finns. Stora delar av utarmas på sin befolkning därför att det är mycket svårt att hitta ett lämpligt arbete på rimligt avstånd från den bostadsort man har. Om vi ökar människors möjligheter att snabbt förflytta sig från bostadsort till arbetsort kan också många bo kvar, och vi får därigenom bättre chanser att behålla levande orter i många delar av vårt land. En mycket viktig förutsättning för att norra ska kunna behålla sin livskraft, genom ökade möjligheter till arbetspendling och snabba godstransporter, är en utbyggnad av snabbjärnvägen längs kusten norr om . Det sker en snabb utveckling av kontakterna mot , och för att vi i ska kunna ha goda och snabba kommunikationer med denna del av norra är det nödvändigt med en utbyggd snabb järnvägsförbindelse genom norra . Det är synnerligen angeläget att regeringen lägger fram ett förslag till utbyggnad av snabbjärnvägen norr om , en Norrbotniabana. Förslaget bör innebära att en sådan bana ska stå färdigställd .
mot · GP02T452 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T452av ()Tågtunnel i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tågtunnel i . Motivering För föreslog i bygge av en tågtunnel i . Tunnelsträckningen skulle gå från vid och för att bindas samman med järnvägen till respektive . På så sätt skulle pendlarna få en snabb kommunikation som inte längre skulle vara någon säckstation. kan man konstatera att behovet inte bara kvarstår utan också har förstärkts. Pendlarna i bilarna från förorterna består oftast bara av en person, och köerna är oftast mycket långa och medför en stark miljöbelastning på grund av lång transportsträcka. En tågtunnel under skulle således medföra snabbare pendeltransporter för ett stort antal människor till såväl centrala arbetsplatser som besöksplatser för invånare. Pendeltåg kan också via tågtunnel gå till flygplats på den planerade järnvägen GöteborgBorås, vilket starkt skulle öka flygplatsens attraktivitet. En avlastning skulle också ske av befintligt vägnät bl.a. till fördel för den s.k. nyttotrafiken. skulle med en tågtunnel under inte längre vara en säckstation och X 2000 skulle t.ex. kunna fortsätta från till . Finansieringen bör bestå av en bred medverkan av aktuella intressenter i området. Förutom , , , och SJ bör även medfinansiering via EU prövas. finns med i planeringen såväl i som hos . Här finns ett tydligt lokalt och regionalt intresse såväl som nationellt ansvar och behov, varför ett snabbt framtagande av såväl projektering samt förslag till finansiering skyndsamt bör ske med regeringen som initiativtagare i samarbete med .
mot · GP02T455 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T455av (m)Infrastrukturen i Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till en konkret åtgärdsplan för statens satsningar på infrastrukturen i tillväxtregionen . Motivering En väl utbyggd infrastruktur är nödvändig för ett vitalt näringsliv. Inte minst spelar goda kommunikationer en större roll nu än förr när såväl företag som människor väljer etablerings- och bostadsort, ja t.o.m. land. Dels skall företagen effektivt och säkert kunna transportera varor och annat gods till så låga kostnader som möjligt, dels skall människor bl.a. kunna ta sig till och från arbetet kollektivt eller med eget fordon utan irriterande förseningar på grund av brister i infrastrukturen. På kommunikationsområdet märks dock tydligt liksom på andra områden regeringens ambitioner att omfördela pengar från storstadsregionerna till övriga delar av landet. Detta sker trots att det är i storstäderna som befolkningskoncentrationen är högst och det är där det mesta transportarbetet och slitaget sker. Transportarbetet är ju i hög grad uttryck för ekonomisk aktivitet, och storstadsregionerna svarar också för huvuddelen av landets BNP och tillväxtpotential. bilister, t.ex., levererar in i olika fordonsrelaterade skatter och avgifter. Men av dessa pengar återgår mindre än 1 miljard av de nationella trafikanslagen till regionen för nyinvesteringar och nödvändigt underhåll. Dagliga köer in och ut ur i rusningstid vittnar därom. Att köer på många gator i skapar förseningar såväl i kollektivtrafiken som bland övriga transporter och härigenom bidrar till försämringen av luftmiljön i innerstaden högst väsentligt, visar bara bl.a. på behovet av kringfartsleder som avleder innerstaden från trafik som inte har ärende dit. Regeringen har länge segdragit på frågan om hur det torpederade s.k. Dennispaketet i vissa delar skulle kunna återuppstå, trots att det redan fanns och finns en tämligen bred enighet i och övriga närmast berörda kommuner om att kring- och förbifartsleder ger bättre innerstadsmiljö, underlättar transportarbetet och främjar tillväxten i regionen. Regeringen har dock bollat frågan vidare till den s.k. Stockholmsberedningen som skall lämna besked . Men trängselavgifter eller biltullar är knappast ett realistiskt alternativ till utbyggda kringfartsleder. Sådana skulle bara hämma rörelsefrihet och tillväxt. Staten måste ta ett bättre konkret och målmedvetet delansvar för en bra infrastruktur, dvs. även attraktiva och välfungerande kollektiva kommunikationsleder, inom landets huvudstadsregion och övriga tillväxtgenererande storstadsregioner. Regeringens proposition om infrastrukturen lämnar dessvärre inga starkare konkreta bidrag till lösningen av dessa frågor i vart fall för del. Det finns ingen antydan till besked om t.ex. vare sig kringfartsleder eller pendelstågstunnel. Det är därför påkallat att regeringen ges i uppdrag att ta fram en konkret åtgärdsplan för statens satsningar på infrastrukturen i tillväxtregionen . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GP02T459 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T459av m.fl. (mp)Förbifart Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man inte använder skattebetalarnas pengar i statsbudgeten till att finansiera Förbifart /Västerleden i . Motivering har fått en trafikinfarkt. Att sitta fast i trafikköer kostar stockholmarna och näringslivet mångmiljardbelopp. Luftföroreningarna och bullret har nått oacceptabla nivåer. Handlingsförlamade politiker i bär ansvaret. kunde passiviteten skyllas på att man inte visste vad som var de rätta lösningarna. finns erfarenheterna från andra storstäder i världen. Förbifarter och ringleder har byggts. Vi har kunskap om vad som fungerar. Det går inte längre att skylla på att det saknas beslutsunderlag. All erfarenhet från storstäder som satsat på ringleder visar på en kraftigt ökad trafik. Köerna har växt, luftföroreningarna ökat och problemet som man ville lösa förvärrats. I en amerikansk vetenskaplig studie har man tagit 68 stora städer. När man jämförde de 23 städer där politikerna byggt ut vägsystemen mest så att de ökat per invånare med de 23 städer där vägytan i stället minskat per invånare så var kösituationen densamma. Där man i stället satsat på trängselavgifter i högtrafik och en kraftigt förbättrad kollektivtrafik, som i mångmiljonstaden , har trafiken spritts ut jämnare . Bilköerna kan helt elimineras med trängselavgifter. bilister skulle förlora restid som värderas till om man bygger Förbifart i stället för andra vägar. Förbifart med sin kostnad på 11,2 miljarder skulle inte bara bli dyraste väginvestering genom tiderna, den skulle också vara en av de samhällsekonomiskt mest olönsamma projekten . På varje krona blir förlusten hela . Det kan jämföras med kommande nationella plan som i genomsnitt ger en vinst i trafiknytta på och . Om 11,2 miljarder investeras i Förbifart förlorar skattebetalarna ca 8 miljarder. För den samhällsförlusten skapar man ökade bilköer och ökad miljöförstöring och ökande bidrag till växthuseffekten. Aktieägarna i bl.a. skulle däremot göra sig en rejäl förtjänst. Det kan knappast vara en vettig användning av skattebetalarnas pengar. () () ()
mot · GP02T462 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T462av ()Elnätskommunikation Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statsbidrag till utbyggd IT-teknik över landet skall vara teknikoberoende. Motivering Inriktningen för IT-politiken är att främja tillväxt, sysselsättning, regional utveckling, demokrati och rättvisa, livskvalitet, jämställdhet och mångfald, effektiv offentlig förvaltning samt ett hållbart samhälle. Staten ska prioritera att öka tilliten till IT, kompetensen att använda IT samt tillgängligheten till informationsamhällets tjänster. Hushåll och företag i alla delar av bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Målet är att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. Detta är ett viktigt mål inte minst för landsbygden. Därför är tillgänglighetsfrågan viktig. I talades det uteslutande om fiber, radiolänk och kopparkabel. Den teknik som faktiskt skulle kunna vara den mest kostnadseffektiva att satsa på elnätskommunikation nämns inte i utredningen och exkluderas därmed från det stöd som privatpersoner eller kommuner kan tänkas söka. Vidare står det i första hand nya förbindelser. I detta lägges att det skall vara frågan om nya förbindelser för tele- och datakommunikation vid fast förbindelse eller nya radioförbindelser. Om stödet skall avse nya ledningar gäller det alltså inte för elnätskommunikationen. Om stödet och skattereduktionen för privatpersoner bara avser nya ledningar utnyttjas inte möjligheten att använda det redan existerande nätverket, elnätet, som når alla svenska hushåll. Detta är också viktigt från konkurrenssynpunkt. En utbyggd elnätskommunikation öppnar också för konkurrens för telefoninätet. Det behövs en inventering av de tekniker som faktiskt är möjliga att använda, ur en ekonomisk synvinkel, för utbyggnaden av bredband. Det finns också exportmöjligheter för svenska företag som specialiserats på elnätskommunikation. T.ex. har den sydkoreanska staten satsat på ett researchcenter för elnätskommunikation. En rapport från pekar också på att PLC () kommer att ta av den tyska bredbandsmarknaden . Utvecklingen av en IT-infrastruktur är prioriterad i och delar av . följer övriga världen efter. Att i då ha en expertkunskap inom PLC-tekniken och ett utvecklat företagande torde vara intressant ur såväl arbetsmarknadsperspektiv som av ekonomiska skäl. Gotab, 2001 ()
mot · GP02T47 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T47av ()med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om infrastruktursatsningar på såväl vägar som järnvägar i län för att skapa goda förutsättningar att bo och leva i hela länet. Infrastruktursatsningar i län län är en av de regioner som har tillväxt. Men det ser inte lika gynnsamt ut i hela länet, som bildligt talat är ett i miniatyr. Här finns såväl tillväxtorter som har växtvärk som länsdelar som har avfolkningsproblem. Tillgången till infrastruktur och utbildning är avgörande för att hela län skall utvecklas. Det behövs satsningar såväl på en ny E 4 genom länet som på dubbla järnvägsspår för att förbättra kommunikationerna norrut. Dessa angelägna satsningar har belysts i andra motioner. Dock bör påpekas det angelägna i att E 4 får en sträckning som tar hänsyn till de kulturella riksintressen som finns i länet, samt att stor hänsyn tas till den värdefulla jordbruksmarken. Det är även synnerligen viktigt att ersättningsfrågorna ut vid exploatering av mark och egendom så att ägarna får full ersättning. län gränsar till det hårt exploaterade med bl.a. . För att avlasta trafik därifrån måste det satsas även på andra vägar i , inte enbart på en ny E 4. Såväl väg 55 som väg 273 tillhör de angelägna vägar som har mycket och dessutom tung trafik som även sett ur trafiksäkerhetssynpunkt måste åtgärdas. Det är också angeläget med ytterligare satsning på järnvägstrafik i länet. En ny järnvägssträcka UppsalaEnköping behövs för att avlasta vägtrafiken. Godstrafiken ifrån kräver en översyn av tåg och järnväg så att den trafiken blir bättre. För att främja en hållbar utveckling av vår uppländska landsbygd, och för att minska avflyttningen till , måste det finmaskiga vägnätet på landsbygden få sin beskärda del av statens satsningar på infrastrukturen. Vägarna är ett av de betydelsefulla kitt som håller ihop och förenar stad och landsbygd. De enskilda vägarnas betydelse kan inte nog understrykas. Statens uppgift är att se till helheten och sörja för att infrastruktur, service och stimulansåtgärder kommer hela landet till del. I detta gäller även att ta ansvar för hela län.
mot · GP02T49 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T49av ()med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall vara färdigutbyggd till norska gränsen inom nuvarande planperiod och därmed . färdigutbyggnad till norska gränsen I den svenska har enligt tidigare beslut fastslagits att genom , p.g.a. dålig standard och hög belastning, är en mycket högt prioriterad väginvestering. Beslut har tagits att E 6 skall vara utbyggd och färdig genom upp till norska gränsen inom nuvarande planperiod och stå klar . och kommunernas planering sker också efter denna tidsplan. Dock har det ständigt uppkommit tveksamhet, främst från sida, om genomförande av planen är realistiskt p.g.a. bristande besked om ekonomiska resurser för genomförande av detta vägbygge. Otaliga uppvaktningar har skett och otaliga planeringsseminarier har genomförts lokalt och regionalt med aktuella myndigheter och intressenter som medverkande. har även ansvarigt statsråd medverkat och bekräftat att vägbyggnationen genom är prioriterad och skall stå klar . I den aktuella propositionen 2001/02:20, som har att ta ställning till, återfinns dock ingenting om tidigare beslut och löften om E 6:ans färdigställande . Det är olyckligt eftersom det återigen leder till spekulationer om realismen i tidsplaneringen och om trovärdigheten i statsråds personliga löften runt om i de bohuslänska kommunerna. Därför bör i behandlingen av proposition 2001/02:20 återupprepa tidigare beslut om att skall vara färdigutbyggd inom nuvarande planperiod och därmed . Detta bör ges regeringen tillkänna.
mot · GP02T5 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T5av ()med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av skyndsam utbyggnad av dubbelspår genom hela . Motivering Regeringens behandling av den beslutade upprustningen av och tunnelprojektet genom har tagit . För att minimera skadorna av de redan stora förlusterna i investerat outnyttjat kapital, måste definitiv klarhet vinnas vad gäller den teknik, den ekonomi och de miljökonsekvenser som är förutsättningar för att bygga färdig . Det åligger regeringen och att med kraft vara pådrivande. Att investera i en ny modern järnväg på vissa sträckor och låta andra viktiga delar av samma bana vänta , leder till flaskhalsar och att nedlagt kapital inte utnyttjas. Jag anser det angeläget att görs färdig i sin helhet och att detta även omfattar tunnlarna genom , givetvis med respekt för de ytterligare kompletteringar, inte minst vad gäller miljön, som framkommer under det fortsatta förberedelsearbetet. För att få full effekt av satsningarna på järnvägen genom krävs en skyndsam utbyggnad av dubbelspårig järnväg längs hela banan. är en mycket viktig länk i och infrastruktur och en utbyggnad till dubbelspår ger en viktig och nödvändig kapacitetsökning för framtiden. Ett dubbelspår ökar möjligheten för järnvägsföretagen att hålla tiderna. Problemet med minskad punktlighet för tågens avgångar och ankomster gör att många arbetspendlare förlorar tilltron till järnvägen. Det är lika viktigt att tågtrafiken får möjlighet att återta förlorade marknadsandelar som att trafiken kan bedrivas med hög säkerhet och i enlighet med tidtabellerna. Den halländska arbetskraften arbetar i inte ringa utsträckning också utanför länet, inte minst i . när det är möjligt att pendla även till , med en restid som understiger , så öppnar sig nya perspektiv för både enskilda och företag i . Dubbelspårsutbyggnad längs hela är därmed ett viktigt medel för att integrera med olika arbets- och bostadsmarknader både norr och söder om länsgränsen. Jag bedömer att det är viktigt att och betraktas som en del av . Fungerande transportmöjligheter för människor och gods är en förutsättning för detta.
mot · GP02T50 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T50av ()med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör utreda förutsättningarna för direktflyg mellan och . Direktflyg mellan och En fungerande infrastruktur är av stor betydelse för att regioner ska ges förutsättningar för att utvecklas. Det är även av vikt att olika typer av satsningar inom infrastrukturområdet samverkar med varandra så att en effektiv och rationell användning av transportsektorn kan komma till stånd. I detta innefattas att olika typer av infrastruktur ges möjlighet att samverka. Genom detta minskar kostnaderna för investeringar och miljöbelastningen blir mindre. är i behov av satsningar på infrastruktur för att förstora den lokala arbetsmarknaden och öka förutsättningarna för ökad tillväxt. I detta arbete är det nödvändigt att förlängning, den så kallade Norrbotniabanan, kommer till stånd. Norrbotniabanan bidrar till att det internationella samarbete inom Bottenviksbågen som påbörjats underlättas och att det skapas bättre förutsättningar för fler företag att startas i regionen. Under föregående motionerade undertecknad om en plan för utbyggnaden av Norrbotniabanan. Denna motion är ännu inte behandlad av . Satsningen på Norrbotniabanan är även nära förknippad med möjligheten att samordna tågtrafiken med ett direktflyg mellan Kemi flygplats, belägen i från , och . bör ges i uppdrag att utreda förutsättningarna för direktflyg mellan och . Detta bör ges regeringen till känna.