mot · GP02L227 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L227av m.fl. (v)Könsdiskriminerande reklam 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör initiera en dialog med Näringslivets etiska råd mot könsdiskriminerande reklam. 2 Könsdiskriminerande reklam Reklamens grundidé är att sälja produkter och öka efterfrågan på varor och tjänster. Reklamen har även förmågan att påverka mottagarens medvetande i frågor som inte har något direkt samband med just de annonserade produkterna. Många kvinnor och män känner sig kränkta av reklam där speciellt kvinnor framställs som rena sexualobjekt, dvs. Det som upplevs stötande med denna typ av reklam är den kränkande behandling som framför allt kvinnor utsätts för i kommersiella syften. Typiska exempel på kränkande reklam är reklam där kvinnan utnyttjas som blickfång eller reklam som utnyttjar sexuella anspelningar och ger löften som inte har med produkten att göra. Könsdiskriminerande reklam brukar delas in i två huvudtyper. Med kränkande reklam avses framställningar som diskriminerar det ena könet, dvs. reklam som förmedlar ett budskap som på ett eller annat sätt nedvärderar könet i fråga. Med schabloniserande reklam avses framställningar som återspeglar ett föråldrat könstänkande och som därigenom motverkar jämställdhetssträvandena mellan könen (Ds 1994:64, sid 15f). har genom olika internationella konventioner åtagit sig att motverka könsdiskriminering. Ansvaret för att motverka könsdiskriminerande reklam har emellertid överlämnats till reklambranschen själv. anser att det är hög tid att regeringen tar initiativ till att se över den självsanerande verksamheten mot könsdiskriminerande reklam. 3 (Näringslivets etiska råd mot könsdiskriminerande reklam), som är branschens eget organ sammansatt av representanter för näringslivet, inrättades 1989. Syftet var, förutom att motverka könsdiskriminerande reklam, även att motverka en lagstiftning mot sådan reklam, detta för att bibehålla yttrandefriheten (ERK:s verksamhetsberättelse 1996). ser som sin uppgift att också vara med och skapa normer för hur reklamen skall vara utformad. Hur defensiva eller offensiva verkligen är, är inte möjligt att bedöma annat än genom att titta på den reklam som omger oss. Att könsdiskriminerande reklam i alltför stor omfattning förekommer, framhålls av många. ifrågasätter således om verkligen tar uppgiften att verka mot könsdiskriminerande reklam på allvar. De övriga nordiska länderna har genom lagstiftning möjligheter att ingripa mot könsdiskriminerande reklam. Det finns, om regeringen inte tar initiativ till de åtgärder som nedan föreslås vad gäller ERK:s avgöranden och sammansättning, starka skäl som talar för att även i möjliggöra sådana ingripanden. 3.1 Avgöranden En stor nackdel är enligt vårt förmenande att ERK:s avgöranden inte blir offentliga. De som fälls offentliggörs visserligen, däremot inte de som frias. Därför är det enligt vår mening svårt att få någon bild av hur bedömningen går till i . anser att regeringen bör initiera en dialog med för att förmå det att frivilligt offentliggöra alla avgöranden. 3.2 Breddad sammansättning är ett utomrättsligt frivilligt regelverk som har till syfte att få branschen att självmant vara med och skapa god affärssed. består enbart av representanter för reklambranschen. Vi anser att beslut i kan bli bättre om sammansättningen av breddas, då andra representanter delvis kan tillföra en kompetens som är grundad på andra erfarenheter. En tanke som kan övervägas är om kvinnoorganisationer och organ som representerar konsumentintressen även skall beredas plats i . önskar sammanfattningsvis att regeringen initierar en dialog med för att förmå det att bredda dess sammansättning samt att offentliggöra alla avgöranden. Detta bör ges regeringen till känna. () (v) () () () ()