mot · GP02K287 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K287av ()Antalet riksdagsledamöter till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda konsekvenserna av att minska antalet riksdagsledamöter. Motivering Med nu gällande ordning har 349 riksdagsledamöter. hade föreslagit att antalet ledamöter i den nya enkammarriksdagen skulle uppgå till 290. Grundlagsberedningen ansåg dock att enkammarriksdagen borde bestå av 350 ledamöter, och godtog det senare förslaget. Antalet minskades senare till 349. Den sk föreslog att antalet riksdagsledamöter skulle minska. Förslaget ledde inte till åtgärd från regeringens sida. Bland medborgarna var positiva till att minska antalet riksdagsledamöter . Detta framgår av det årets SOM-undersökning vid . För riksdagsledamöterna var motsvarande siffra . Resultatet för riksdagskandidaterna är hämtat från stora kandidatundersökning . Skillnaden blir än mer markant om man studerar siffrorna gällande dem som tycker att förslaget är dåligt eller mycket dåligt. Bland medborgarna tycker att förslaget är dåligt medan av riksdagsledamöterna tycker så. Kritik som har riktats mot förslaget gör gällande att exempelvis med ett färre antal riksdagsledamöter kan bli utan representation i . Detta problem går att komma förbi på olika sätt. Statsvetaren pekar på att man inte behöver minska antalet utjämningsmandat när man minskar antalet riksdagsledamöter. Han menar också att ett parti skulle kunna garantera att det alltid har exempelvis en ledamot från genom en modifiering av systemet som innebär att utjämningsmandaten tillsätts via rikslistor. Även om det inte är exakt dessa åtgärder som bör vidtas så visar exemplen att det går att lösa frågan om en rättvisande geografisk spridning av riksdagsledamöterna. Den moderna IT-utvecklingen och tillgången till Internet innebär dessutom nya möjligheter till kontakt mellan väljare och valda, oberoende av geografiska avstånd. Reduktion av antalet riksdagsledamöter skulle troligen inte minska medborgarnas möjligheter att få kontakt med de folkvalda. Ett minskat antal riksdagsledamöter bör med nuvarande arbetssätt inte medföra några större problem eller leda till minskad kvalitet i arbetet. Tvärtom kan kvalitetsvinster göras. Färre ledamöter per valkrets kan också innebära att medborgarna får bättre personkännedom. Medieintresset kan också bli större. är många riksdagsledamöter ganska okända också i sin egen valkrets. I ett internationellt perspektiv har många riksdagsledamöter i förhållande till folkmängden. Om man jämför med till exempel och har vi väldigt många ledamöter i valda beslutande organ på nationell nivå. I går det cirka 115 000 medborgare per folkvald och i cirka 66 000 medborgare per folkvald. I finns en tradition av mycket stora direktvalda parlament i förhållande till folkmängden. I , och representerar dock varje ledamot fler medborgare än i . Följande tabell visar hur det ser ut i i ungefärliga tal; Land Befolkning Ledamöter i parl. Personer per ledamot 8,8 milj. 349 ca 25 000 4,5 milj. 165 ca 27 300 5,3 milj. 200 ca 26 500 5,4 milj. 179 ca 30 000 Sammantaget pekar allt på att det går att minska antalet riksdagsledamöter i utan några som helst negativa effekter. Mycket talar dock för att en minskning skulle kunna leda till ett antal positiva effekter för som arbetsplats, ledamöternas arbete samt medborgarnas kunskaper och kännedom om de folkvalda. En utredning bör tillsättas för att utreda konsekvenserna av en minskning av antalet riksdagsledamöter.