mot · GO02Fi34 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi34av Holma, ()med anledning av skr. 2000/01:101 Årsredovisning för staten 20001 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att könsuppdela statistiken i statens årsredovisning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att integrera resultat från myndigheternas jämställdhetsarbete istatens årsredovisning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillföra en jämställdhetsbilaga till statens årsredovisning.2 Könsuppdelad statistikSveriges riksdag antog , , en ny nationellhandlingsplan för jämställdhetspolitiken. Den innebär att alla förslag ochbeslut måste analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv för att klarläggamöjliga konsekvenser för kvinnor respektive män. För att detta ska varamöjligt måste statistiken vara uppdelat på kön. Målet är att all statistiksom relaterar till individer dels ska vara insamlad, analyserad ochpresenterad efter kön, dels spegla jämställdhetsfrågor och problem isamhället. Det är regeringens linje i jämställdhetsarbetet att använda tvåparallella strategier : gender mainstreaming och riktade insatser.I regeringens skrivelse 2000/01:101 Årsredovisning för staten 2000, hartyvärr inget av allt detta lämnat några spår.Det framgår också i bl.a. finansutskottets betänkande 1999/2000 FiU02 attutskottet tidigare anfört att ett omfattande arbete pågår inomRegeringskansliet med att utveckla ett s.k. jämställdhetsbokslut i samarbetemed SCB. I statens årsredovisning synliggörs ingenting av dettaomfattande arbete.Den fråga som genomgående behöver ställas i framtagandet avkönsrelaterad statistik, också i statens årsredovisning, är "Går det här attkönsuppdela?". Går det att könsuppdela statistiken är det sällan det finnsnågon anledning att inte göra det.Ett tydligt exempel är tabellerna 3.7 och 3.8 på sid 30 i regeringensskrivelse. Det finns uppenbara könsaspekter på utgifterna försocialförsäkringar, och detsamma gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder.I tabell 4.4 på sid 46 uppskattas löne- och arbetstidsutvecklingen utan attnågon indelning görs i utvecklingen för män respektive kvinnor. Ett tredjeexempel är tabell 4.5 på sid 47, där skatteintäkter från hushållen redovisasutan att könsuppdelas.3 Myndigheternas jämställdhetsarbeteRiksrevisionsverkets iakttagelser under rubriken - Hur styrregeringen (RRV 2000:17) koncentrerar sig på myndighetsutövningen.Det pekar på att kopplingen mellan de övergripandejämställdhetspolitiska målen och målformuleringarna i regleringsbrevenär otydliga. Återrapporteringskraven kritiseras också för att vara välallmänt hållna.Vänsterpartiet instämmer i RRV:s kritik. Årsredovisningen måste ocksåkunna användas som underlag för hur den framtida myndighetsutövningenska utformas. Därför måste målformuleringarna i regleringsbreven förtydligasoch göras på ett sådant sätt att de blir mätbara. Att i allmänna ordalag tala omjämställdhet som centralt mål utan att definiera vägar och strategier för att nådessa mål är inte bara problematiskt ur verksamhetssynpunkt, utan kan ävenleda till att begreppen utarmas på innehåll.Myndigheternas resultat behöver sedan redovisas utifrån fastställdaåterrapporteringskrav och integreras i årsredovisningen. En uttalad officielljämställdhetslinje som sedan inte följs upp på ett relevant sätt kan i värstafallbli kontraproduktiv när otydligheten gör att det inte är möjligt att avgöra omuppställda krav är uppfyllda eller inte.4 Tillför en särskild jämställdhetsbilagaDen andra delen av jämställdhetsstrategin, de riktade insatserna, lyserockså med sin frånvaro. Om inkomster och utgifter kan delas upp permånad i bilagorna 8 och 9, varför kan då inte åtminstone några av demdelas upp på kön?Det behövs en särskild kommenterad jämställdhetsbilaga till statensårsredovisning. Den bör innehålla statistik över statens förhållande till deekonomiska skillnaderna mellan lönen: olika skatteintäkternas fördelning påmän respektive kvinnor och fördelningen av utgifterna för socialförsäkringar,a-kassa, studiemedel osv.I boken , måttliga framsteg - kvinnor i dagens ochmorgondagens samhälle (ISBN91-38-12016-X) har författarenElisabeth granskat medelsfördelningen uppdelat på kön på femdepartement. Hon skriver:Statens stora betydelse för kvinnor är allmänt omvittnad men bara en delav sanningen. Mina beräkningar visar att statens betydelse för män kanvara väl så stor som för kvinnor.Hon fortsätter:Genomgången har alltså visat att det män gör anses värdefullare. Statensubventionerar män och mäns arbetsplatser med större belopp änkvinnors arbetsplatser. De delar av utbildningen där män dominerar fårmer pengar o s v. De sektorer som domineras av män anses på ettsjälvklart sätt vara värda att stödja och bevara. Kvinnor befinner sig alltsåockså där i ett underläge... Mina beräkningar tyder på att dominanser avkvinnoinriktade insatser från samhällets sida är mindre än man brukarhävda.Därutöver borde bilagan också ta upp könsfördelningen bland statensanställda inom olika sektorer. Statistiken bör vara uppdelad på vanligaanställda och chefer på olika nivåer, och belysa löneskillnaderna bådetotalt och mellan olika grupper.Slutligen borde åtminstone delar av statistiken i årsredovisningen inne-hålla jämförelser med de föregående åren.Stockholm den 27 april 2001Siv Holma (v)()()()()()