mot · GP02N370 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N370av m.fl. (kd)Utgiftsområde 24 Näringsliv 1 Sammanfattning näringslivspolitik bygger på grundtanken att det goda samhället och en bra välfärd förutsätter ett konkurrenskraftigt och differentierat näringsliv. Ett gott klimat måste skapas för ett dynamiskt företagande, där människors idéer och entre-prenörskap kan blomma ut. Det är de små och medelstora företagen som ska stå i centrum för utformningen av näringslivspolitiken. förespråkar en social och ekologisk marknadsekonomi som förenar frihet och solidaritet. Statens roll ska vara att sätta ramarna för en sund marknadsfunktion, ta särskild hänsyn till mindre verksamheter, säkra social trygghet samt se till att miljöhänsyn tas. En positiv attityd från politiskt håll till företagande är viktigt för att fler ska känna att det är lönt att driva företag. har företagare betraktats enbart som outtröttliga skatteobjekt. Reglerna som omgärdar företagare måste förenklas och skatterna sänkas. Regeringens tafatta försök duger inte. Regelförenklingsarbetet måste ges högsta politiska prioritet och ledas av statsministern. Småföretagsdelegationens förslag bör skyndsamt genomföras. vill bl.a. göra det enklare att få F-skattsedel och slopa straffavgiften vid försenad deklaration. Vi vill avskaffa de krångliga reglerna för fåmansföretagen genom införandet av en normallönemodell som reglerar hur mycket som beskattas som tjänste- respektive kapitalinkomst. prioriterar skattesänkningar som påverkar utbud av såväl arbetskraft som kapital positivt. Bl.a. höjer vi grundavdraget i inkomstbeskattningen till , jämfört med dagens . Vidare införs en särskild skattereduktion för låginkomsttagare, och marginalskatten minskas genom införandet av en statlig skattereduktion (förvärvsavdrag). Dessutom avskaffar vi värnskatten och reducerar marginaleffekterna ytterligare. För att underlätta för de mindre företagen reduceras arbetsgivaravgifterna på löneunderlag . För egenföretagare bör löneunderlaget höjas till . En god finansiering av småföretag behöver en stor andel privata finansiärer. inför därför ett riskkapitalavdrag för investeringar i onoterade bolag. Risksparande ska inte beskattas hårdare än det helt riskfria banksparandet och sparandet i obligationer, och vi avvecklar därför den s.k. dubbelbeskattningen på utdelningar för fysiska personer. Mer än hälften av företagen i är familjeföretag. Bland dem finns en stor grupp som vill träda tillbaka. Dagens skatteregler gör det mycket svårt att ägarmässigt överlåta företag inom familjen. vill förenkla reglerna för arvs- och gåvoskiften och avvecklar också skatten på bundet kapital vid arvs- och generationsskiften när företaget fortsätter som fåmansbolag har kraftig tillväxtpotential. Skattesystemet måste utformas så att det inte frestar till lagbrott. Inom vissa kontantbranscher, t.ex. taxi-, restaurang- och frisörnäringen, bör en modell med schablonbeskattning prövas för att underlätta för nya företag att bildas och för seriösa företag som upplever illojal konkurrens . En skattereduktion vid köp av hushållstjänster införs vilket stimulerar skapandet av nya företag. Infrastrukturen är avgörande för företagen.Vi satsar mer än regeringen på vägar och järnvägar. Brottsligheten kostar näringslivet miljardbelopp . Vi satsar mer än regeringen också på rättsväsendet. Kunskapsförsörjningen måste förstärkas. inför bl.a. ett lärlingssystem nära knutet till det lokala näringslivet, där praktik varvas med teori redan från första terminen. Statens ägande omfattar av det inhemska näringslivet, vilket är till nackdel för ekonomins funktionssätt och en utförsäljning bör ske. Lagen som reglerar offentlig upphandling måste göras mer kraftfull och befrämja affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering. Detta bl.a. för att små företag ska ha möjlighet att delta i budgivningen. Slutligen presenteras förslag för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och för att uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen, till gagn för företagarna och deras anställda. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 1 2 Innehållsförteckning 3 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 4 Inledning 7 5 Kristdemokratiska grundprinciper för näringslivspolitiken 8 5.1 Social och ekologisk marknadsekonomi 8 5.2 Privat äganderätt och avtalsfrihet 8 5.3 Gemensamt etiskt handlingssätt och stärkt personligt ansvar 9 5.4 Subsidiaritetsprincipen 9 6 Näringslivets nya förutsättningar 9 6.1 Informationsteknik (IT) 10 6.2 Globalisering 10 6.3 Regeringen har fört en dålig näringslivspolitik 11 6.4 Expansionsstarka områden 12 7 näringslivspolitik 12 7.1 Attityder till företagande 12 7.2 Lägre skatter 13 7.2.1 Åtgärda strukturproblemen 13 7.2.2 Beskattning av arbete 13 7.2.3 Sänkta arbetsgivaravgifter 14 7.2.4 Beskattning av och regler för fåmansföretag 14 7.2.5 Beskattning av kapital 15 7.2.6 Beskattning av aktier 16 7.2.7 Avskaffad dubbelbeskattning 16 7.2.8 Arvs- och gåvoskatt 16 7.2.9 Aktiebolagsbeskattningen 17 7.3 Förenklade regler och minskat krångel 17 7.3.1 Solnedgångsparagraf 18 7.3.2 Snabbare patent 18 7.3.3 Patentskydd för uppfinningar 18 7.3.4 Enklare allmänna försäkringar 18 7.3.5 Enklare självdeklaration för företagare 18 7.3.6 Moms och uppbördsdeklaration 18 7.3.7 Enklare få F-skattsedel 19 7.3.8 Enklare kontakter med myndigheter 19 7.3.9 Informations- och samrådsplikt vid markarbeten 19 7.3.10 Tillgång till riskkapital 20 7.3.11 Uppmuntra sparande 20 7.4 Tjänstesektorn 21 7.4.1 Krafttag mot svartjobben 21 7.4.2 Vita jobb och rättvis konkurrens 22 7.4.3 Schablonbeskatta vissa tjänstebranscher 22 7.4.4 Turistsektorn 23 7.5 Kvinnligt företagande 23 7.6 Infrastruktur 24 7.7 Konkurrens och avreglering 24 7.7.1 Rättvis konkurrens mellan offentligt och privat 25 7.7.2 Snedvridande företagsstöd 25 7.7.3 25 7.8 Reformera den offentliga sektorn 26 7.8.1 Statens roll i näringspolitiken 26 7.8.2 Utförsäljning av statliga företag 27 7.8.3 Offentlig upphandling 28 7.9 Forskning, utveckling och innovationer 29 7.10 Utbildning och kompetensutveckling 29 7.10.1 Utbildning för företagande 30 7.10.2 Lärlingsutbildning 30 7.10.3 Ständigt lärande 30 7.11 Reformerad lönebildning och arbetsmarknad 31 7.11.1 Allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring 32 7.11.2 Fungerande lönebildning 32 7.11.3 Arbetsmarknadspolitik 32 7.12 Regionala tillväxtavtal 33 7.12.1 Erfarenheter 33 7.12.2 Ta tillvara kommunens resurser 33 7.13 Näringspolitikens mål 33 7.14 Anslagen 33 7.14.1 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader 33 7.14.2 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 34 7.14.3 38:1 Verket för näringlivsutveckling: Förvaltningskostnader 34 7.14.4 38:2 Näringslivsutveckling, m.m. 34 7.14.5 38:3 : Förvaltningskostnader 34 7.14.6 38:4 Turistfrämjande 34 7.14.7 38:16 34 7.14.8 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. 34 7.14.9 39:3 Exportfrämjande verksamhet 35 7.14.10 39:6 Näringslivsutveckling i 35 7.14.11 40:2 35 7.14.12 40:5 Åtgärder på konsumentområdet 35 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens roll i näringspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas roll i näringspolitiken. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av kommunallagen i syfte att underlätta prövning av näringsverksamhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en effektivare konkurrenspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genomförande av Småföretagsdelegationens förslag. begär att regeringen lägger fram förslag om sänkta skatter och avgifter i enlighet med vad som anförs i motionen.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i reglerna för fåmansföretag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnligt företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtidens arbetsmarknad.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av krafttag mot svartjobben.2 begär att regeringen lägger fram förslag till åtgärder för att stimulera tjänstesektorn i enlighet med vad som anförs i motionen.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av schablonbeskattning inom vissa tjänstebranscher.2 begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i lagen om offentlig upphandling i syfte att förverkliga principerna om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning, utveckling och innovationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning och kompetensutveckling samt behovet av inriktning på företagande och entreprenörskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad ägarspridning genom utförsäljning av statliga företag. beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv, med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag, enligt uppställning: 1 Yrkande 3 hänvisat till KU. 2 Yrkandena 6, 7, 1012 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 9 hänvisat till AU. 4 Yrkande 13 hänvisat till FiU. Anslag Regeringens förslag, tkr Anslagsändring, tkr 26:1 Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader 108 087 - 5 000 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 923 465 5 000 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader 228 497 - 10 000 38:2 Näringslivsutveckling, m.m. 183 062 - 14 000 38:3 : Förvaltningskostnader 71 182 - 10 000 38:4 Turistfrämjande 91 318 5 000 38:16 Överföring av NOU från UO 2 75 809 2 000 3 700 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. 25 000 - 25 000 39:3 Exportfrämjande verksamhet 181 956 - 50 000 39:6 Näringslivsutveckling i 250 000 - 250 000 40:2 103 435 - 8 000 40:5 Åtgärder på konsumentområdet 36 025 - 20 000 Totalsumman för hela utgiftsområdet 3 410 185 - 376 300 4 Inledning Ett land som vill åstadkomma ekonomisk utveckling, förstärkt välfärd och rika möjligheter till arbeten måste bedriva en näringspolitik som stimulerar enskilda initiativ och företagande. Politikens roll är i detta sammanhang att skapa en god jordmån för nya och växande företag. Inriktningen i ekonomiska politik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. De nya jobben skapas när enskilda människor finner det vara mödan värt att starta eller utveckla ett företag. Den privata sektorns andel av den totala produktionen behöver således vidgas. Skolan ska spela en viktig roll för att ge eleverna förståelse för företagandets roll och betydelse i samhället. ger skolan en bra utbildning för att bli löntagare men framtiden behöver många nya företagare. Skolan har en viktig uppgift att väcka intresse för företagande och entreprenörskap. Förädling av råvaror och viktiga uppfinningar , i en miljö av stabila institutioner och ett företagarvänligt klimat, utvecklade från ett av fattigaste jordbruksländer till ett av världens rikaste länder runt 1970. Under har emellertid förutsättningarna för företagande och ekonomisk utveckling försämrats i . Sjuttiotalet innebar en period av i många stycken skadlig lagstiftning och en dramatisk höjning av skatten på arbete. Detta har starkt hämmat välfärdsutveckling. Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig och stabil grund för välfärden och sysselsättningen genom ökat företagande inom sociala och ekologiska ramar. Detta står också i samklang med målsättning att uppmuntra ett ökat personligt ansvarstagande. Det är olyckligt även när det gäller villkoren för företagande att så många fortfarande uppfattar det som om staten har huvudansvaret för våra liv. Den höga skattenivå, inte minst på arbete, som krävs för att finansiera ett sådant offentligt åtagande försvagar dessutom tillväxtkraften i ekonomin och minskar därmed sysselsättningen. Många lever fortfarande i vanföreställningen att varje förbättring av villkoren för företag och företagare leder till motsvarande försämring för arbetstagarna, vilket bromsar nödvändiga förändringar. Den viktigaste fördelningspolitiska uppgiften är att åstadkomma fler jobb i en hårdnande internationell konkurrens. I en värld där nationsgränser spelar allt mindre roll kan inte ett land hålla sig med regelverk och skatter som rejält avviker från omvärldens. Politikers uppgift är att skapa sådana villkor att enskilda människor startar företag och att befintliga företag kan expandera i . Det är då som jobben kommer och det är då som finanserna för kommunerna, landstingen och staten förbättras. Det är bara så som den välfärd vi vant oss vid kan upprätthållas. Enligt en rapport från , som publicerades har, , 46 större företag flyttat från . En allt större andel av våra universitetsutbildade väljer att etablera sig utomlands. Vi förlorar företag, kunniga medarbetare och huvudkontor till andra länder som förmår att skapa ett bättre klimat än det kan erbjuda. Exempel på större företag som inte längre styrs från är: ABB, AGA, , , , , , , , , , Personvagnar, , Stora och . Problemet är att den socialdemokratiska regeringen saknar en vision om hur ska utvecklas med nya och växande företag. Därför saknar man också en strategi för hur en sådan utveckling ska kunna åstadkommas. De reformer som fyrpartiregeringen genomförde 199194 för att stärka arbete, sparande och företagande har misstänkliggjorts, baktalats och till vissa delar rivits upp. 5 Kristdemokratiska grundprinciper för näringslivspolitiken 5.1 Social och ekologisk marknadsekonomi förespråkar en social och ekologisk marknadsekonomi. Idéerna utvecklades efter som en motvikt till kapitalismen/liberalismen och marxismen/socialismen. Den kristdemokratiska marknadsekonomin vill förena frihet och solidaritet. Grundläggande är frihet under ansvar. En god balans mellan den enskilde och samhället eftersträvas. Marknadsekonomin uppmuntrar till enskilda initiativ och ansvarstagande. Statens roll ska vara att sätta ramarna för en sund konkurrens, förhindra kartell- och monopolbildning, ta särskild hänsyn till mindre verksamheter, säkra social trygghet för alla samt se till att miljöhänsyn tas. Jordens resurser bör användas så att vi med gott samvete kan överlämna dem och en god miljö till kommande generationer. Regleringar, kontrollinstrument men också ekonomiska styrmedel måste användas för att stimulera en långsiktigt hållbar produktion och konsumtion. statsfinanser är en grundläggande förutsättning för en positiv ekonomisk utveckling. 5.2 Privat äganderätt och avtalsfrihet Marknadsekonomins civilrättsliga grund är frivilliga avtal mellan självständiga aktörer. Detta förutsätter privat äganderätt. I jämförelse med andra västeuropeiska länder har ett sämre lagligt skydd för äganderätten, särskilt när det gäller ersättning vid expropriation. anser att den enskilda äganderätten måste erkännas som fundamental princip och ges grundlagsskydd. 5.3 Gemensamt etiskt handlingssätt och stärkt personligt ansvar Man måste kunna lita på ingångna avtal. Ett inte oväsentligt problem är en allmän försvagning av det etiska medvetandet och rättsuppfattningen som även berör det ekonomiska livet. En sund marknadsekonomi förutsätter en gemensam etisk grund där karaktärsdrag som personligt ansvarstagande och hederlighet betonas mer aktivt än vad som skett i vårt land . Ekonomin är ett av de områden som mest påverkas av kulturella förhållanden. Man kan finna ett tydligt gemensamt drag för de områden där nyföretagande blomstrar, nämligen tillit. Det handlar om att vi förväntar oss ett visst beteende av våra medmänniskor. Där man samarbetar och litar på varandra, där frodas företagsamhet. Tillit är inte något som kan skapas genom direkta politiska beslut. Politiken måste ändock bidra till en process där samhällets inneboende tillit förstärks. Denna process måste dessutom förstärkas genom att familjerna och skolan får bättre förutsättningar att fungera och förmedla positiva normer. Det personliga ansvarstagandet måste stärkas på bekostnad av kollektivism och centralstyrning. Denna princip är central i den kristdemokratiska ideologin. En brytning av den moraliska förflackningen kan endast ske genom att vi alla tar ett ökat personligt ansvar. Av detta följer att mer av resurser måste behållas av och ges tillbaka till de enskilda individerna, så att ansvarstagandet ges realistiska möjligheter att fungera. 5.4 Subsidiaritetsprincipen I har funnits en samhällsordning uppbyggd utifrån centralism och maktcentrering. När nu regleringstänkande och centralism framstår som ett praktiskt misslyckande behövs ett ideologiskt verktyg för maktfördelningen. Den kristdemokratiska subsidiaritetsprincipen är en god utgångspunkt för en ny syn på maktfördelning i all mänsklig organisation, även i relationen näringslivsamhälle. Subsidiaritetsprincipen innebär att det en gemenskap på ett ändamålsenligt sätt kan sköta ska den också få sköta. De överordnade gemenskaperna har en skyldighet att stödja där så behövs och detta stöd måste också respektera de enskilda människornas rättigheter och gemenskapernas eget kompetensområde. Varje nivå är således i första hand kompletterande till de lägre och ska inte ersätta eller beröva dem vare sig deras uppgifter eller frihet. 6 Näringslivets nya förutsättningar När framtidens näringsliv, åtgärder för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning diskuteras är det viktigt att beakta de förändringar som gör att de gamla recepten inte längre fungerar. Viktiga förändringar är bland andra globaliseringen, regionaliseringen, utvecklingen i , den höjda utbildningsnivån och informationstekniken (IT). Dessa förändringar innebär nya förutsättningar för den nationella politiken. Den miljö av nationella monopol och regleringar mot utlandet som fanns för bara gav vissa möjligheter att driva en nationell särpolitik. Detta är inte längre fallet. blir allt mer integrerat i och är en del av den internationella marknaden med mycket begränsat utrymme att driva en avvikande näringspolitik med detaljregleringar och selektiva åtgärder. Däremot är de nationella politiska ramarna, som bland annat ska stimulera expansion och sysselsättning, fortsatt viktiga. 6.1 Informationsteknik (IT) Informationstekniken håller på att förändra praktiskt taget all mänsklig verksamhet inte bara näringslivet utan våra privatliv, sjukvård, utbildning, nöjen och så vidare. Inom näringslivet handlar det inte bara om de så kallade IT-företagen, utan alla företag kommer att tappa konkurrenskraft och slås ut om de inte följer med i utvecklingen. Ny teknik förändrar gamla strukturer. leddes stora företag som pyramider, med tydlig orderstruktur. fungerar de mer och mer som nätverk av små och medelstora företag, vilka knyts samman med modern datateknik. Genom globala nät kan man kommunicera dygnet runt och samverka utan att behöva slås samman i otympliga storföretag. måste företagen, förenklat uttryckt, välja mellan att producera med hög produktivitet och kvalitet till höga kostnader å ena sidan eller lågkostnadslokalisering men då till lägre kvalitet. , däremot, blir det allt vanligare och lättare att kunna producera billigt men ändå med hög kvalitet. Allt fler regioner med låga kostnader öppnas för modern produktion, som det blir allt lättare att flytta modern teknik dit. 6.2 Globalisering Världshandeln ökar nu snabbare än världsproduktionen. Handeln sker också i ett helt nytt konkurrensläge. Gamla nationellt skyddade branscher och sektorer utsätts för konkurrens. Efter krisen kommer att med ökad konkurrenskraft fortsätta ta marknadsandelar inom världshandeln. Ett vitaliserat försöker öka sina marknadsandelar i . Det räcker inte för oss svenskar att konkurrera i nu är det världskonkurrens som gäller. En miljard människor tar , under loppet av en enda generation, klivet från fattigdom till en sorts global medelklasstillvaro. Ingen vet hur länge den snabba tillväxten kan fortsätta, men har presenterat ett scenario, där dagens i-länder minskar sin andel av världsekonomins totala produktion från två tredjedelar till en, medan ökar sin andel i motsvarande grad. Under de kommande decennierna sker därmed en aldrig skådad överföring av ekonomisk och sannolikt också politisk makt från den gamla i-världen i väst. 6.3 Regeringen har fört en dålig näringslivspolitik Uppgiften för den nationella politiken är att skapa tillräcklig attraktionskraft för att kapital, kompetent arbetskraft och teknik ska lockas hit. Det förutsätter i allmänna ordalag en miljö för företagande som är så bra att fler företag väljer att etablera sig här. Fattiga länder som börjar sin industrialisering får vanligen sin attraktionskraft genom låga lönekostnader. Därefter klättrar de uppåt och adderar annan kompetens, alltmedan kostnaderna stiger. har relativt höga kostnader, en liten hemmamarknad och ligger dessutom geografiskt avsides. Det betyder att vi för att skapa god attraktionskraft måste kompensera för dessa nackdelar genom att vara desto bättre på andra områden. Det handlar bland annat om god infrastruktur, skatteregler som gynnar arbete, sparande och företagande, tillgång till god kompetens, sunda offentliga finanser och frihandel. De snabbväxande regionerna i världen kännetecknas just av att de har lyckats skapa sådan attraktionskraft och attraherat ny produktion i stor skala. Recepten har skilt sig åt i vissa avseenden, men gemensamt för dem alla är satsningen på exportdriven tillväxt, avreglerade marknader, aktiva åtgärder för att locka internationellt kapital, liten offentlig sektor i förhållande till den privata, högt sparande och goda utbildningssystem. har uppenbarligen bedrivit en felaktig och misslyckad politik. Landet har under en lång rad av år haft en alltför svag tillväxtkraft. Från att 1970 ha varit det tredje rikaste landet bland har rasat dramatiskt på rankinglistan och passerats av en rad länder som betraktats som betydligt fattigare än . Den svenska modellen, som med rätta beundrades över hela världen, har undan för undan underminerat sig själv. Den internationella integrationen, utmaningen från nya konkurrenter och de kvardröjande svenska skuldproblemen kommer att kräva en fortsatt anpassning av den svenska ekonomin till den internationella konkurrensen. har försummelser att ta igen, som ribban från omvärlden höjs. Inser och erkänner man inte detta kommer klyftan mellan den nödvändiga marknadsanpassade ekonomiska politiken å ena sidan och traditionell vänsterretorik å den andra att bli allt mer oöverstiglig. Vi är på väg in i lågkonjunktur och viker tillväxten markant. Regeringen har snart försuttit chansen till nödvändiga reformåtgärder för att förhindra att faller tillbaka ytterligare i jämförelse med övriga länder. Regeringen borde för länge sedan ha gjort något åt strukturproblemen. En ny regering krävs för att konstruktiv handling ska bli verklighet. 6.4 Expansionsstarka områden Vår uppfattning är att det framför allt är två områden som kommer att vara särskilt expansionsstarka. intar en tätposition inom informationstekniken. Den tillbakagång som skett inom sektorn får anses vara övergående. Med IT ges mer likartade förutsättningar för olika regioner genom att fysiska avstånd får mindre betydelse. Det ger möjligheter till ökad växtkraft och stärkt nyföretagande i geografiskt avlägsna regioner. Vartannat nystartat företag är ett tjänsteföretag. Uppdragsverksamhet bedöms vara den stora tillväxtsektorn fram . En slumrande bransch med stor potential är hushållssektorn. Varje vuxen lägger i genomsnitt ner på hushållsgöromål, vilket motsvarar 3,7 miljoner heltidsarbeten. Höga skattekilar gör att den legala marknaden för tjänster riktade till hushåll är näst intill obefintlig, medan en omfattande svart sektor breder ut sig.