mot · GO02Fi18 · 2001-05-02 00:00:00 — För den händelse att ett gift par tillsammans har en förmögenhetsom överstiger ska förmögenhetsskatt betalas. Om ettsammanboende par har motsvarande förmögenhet ska de däremot intesambeskattas, eftersom de var och en kan ha nettotillgångar på 1 miljonkronor innan skatten börjar tas ut. Detta innebär alltså att äktenskapet i dettaavseende ekonomiskt straffbeskattas i förhållande till ett samboförhållande.Inkomstbeskattningen (arbetsinkomster och bolagsvinster) ochkapitalinkomstbeskattningen (räntor och reavinster) innebär att en faktiskinkomst beskattas. Förmögenhetsbeskattningen däremot, bygger ofta påfiktiva värden. Detta kan ge fördelningspolitiskt orimliga effekter. T.ex.tvingas många småhusägare att utöver den höga fastighetsskatten betalaförmögenhetsskatt. Detta trots att förmögenheten som är bunden i fastigheteninte går att omsätta till inkomster med mindre än att bostaden säljs.Förmögenhetsskatten ger också den orimliga effekten att investeringar somkan vara både privatekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma intekommer till stånd. Detta gäller särskilt vid högre inflationstakt. Men redan viddet mål som satt upp på två procents inflationstakt leder främstförmögenhetsskatten till att den reala beskattningen blir högre än 100 procentpå investeringar som ger en real avkastning på före skatt. Allainvesteringar som realt skulle ge en avkastning på eller lägre,kommer alltså inte till stånd i med dagens skattesystem.Kristdemokraterna har uppfattningen att förmögenhetsskatten kommer attavskaffas inom . Detta oavsett vilken kulör sittande regering har.Sverige har den högsta förmögenhetsskatten av . Allt fler avvåra grannländer avskaffar denna skatt. sällade sigTyskland och till de länder som inte längre har en särskild skatt påförmögenheter.Kristdemokraterna anser att en omläggning behöver genomföras avegendoms- och kapitalbeskattningen. Förmögenhetsskatten bör fasas ut ur detsvenska skattesystemet liksom dubbelbeskattningen på investeringar ochrisksparande. För att delvis finansiera detta föreslås en något höjdbolagsskatt,dvs skatten på företagens faktiska vinster. Vi gör bedömningen att dennuvarande förmögenhetsskatten i kombination med nuvarandedubbelbeskattning är väsentligt mer skadlig för ekonomin ochutvecklingskraften i vårt land än den höjning av bolagsskatten som vi föreslår.Höjningen innebär att bolagsskatten, som jämte den i är Europaslägsta, ökar från av nettovinsten. På så sätt skerbeskattningen på faktiska intäkter, inte på fiktiva värden som vidförmögenhetsbeskattningen.Det kan konstateras att det inom nästan samtliga riksdagspartier finns endiskussion om förmögenhetsskattens avskaffande. En majoritet av partiernavill avskaffa förmögenhetsskatten.7.1.2 Effekterna av en omlagd egendoms- och kapitalbeskattningDen samlade effekten av förslag beträffandeegendoms- och kapitalbeskattningen framgår av diagram 8.1 och 8.2nedan. Diagrammen jämför den totala beskattningen på aktieinvesteringarmed regeringens politik och , underantagandet att investerarens övriga nettoförmögenhet överstiger 1 miljonkronor.I diagram 8.1 antas ett tioprocentigt avkastningskrav, två procents inflationoch att av vinsten efter bolagsskatt delas ut. TrotsKristdemokraternas förslag till något höjd bolagsskatt, leder det samtidigtföreslagna slopandet av dubbelbeskattningen och förslaget om avveckladförmögenhetsskatt till att den totala beskattningen av det riskvilliga kapitaletminskas från till . Den reala avkastningen efter skatt blir2,med gällande regler och med Kristdemokraternasförslag.I diagram 8.2 antas att den reala avkastningen före skatt i stället , men att förutsättningarna i övrigt är desamma som . Dåframgår vilken förödande effekt förmögenhetsskatten har för att reduceraavkastningen efter skatt och därigenom omöjliggöra investeringar somannars kunde ha varit både privatekonomiskt och samhällsekonomisktlönsamma. Av avkastningen före skatt går bort i skatt, vilketfortfarande ska jämföras med de som blir fallet medKristdemokraternas förslag. Den reala avkastningen efter skatt blirnegativ, -0,, med gällande regler men är fortfarande positiv, 1,3procent, med förslag.Det föreslagna slopandet av dubbelbeskattningen kommer också att ledatill att svenska aktieägare inte längre, som , har en väsentligt sämreskattemässig situation jämfört med utländska aktieägare. Den senastetioårsperioden har vi sett ett stadigt ökande utländskt ägande på den svenskabörsen. Med den av föreslagna omläggningen avbeskattningen blir spelreglerna mer jämbördiga och förutsättningar uppstårför att utlandsägandet av svenska företag inte trendmässigt ska fortsätta attöka.Kristdemokraternas samtliga skatteförslag för ett bättre investerings- ochföretagarklimat sammanfattas i tabell 8.1TABELL 8.1 SKATTEFÖRSLAG FÖR ETT BÄTTREINVESTERINGS- OCH FÖRETAGARKLIMATKassamässiga effekter för staten, miljarder kronor7.2 Tabell 7: (2002 2003 2004 )7.3 En skattepolitik där alla får behålla mer av sinegen lönRegeringens politik för att sanera statsfinanserna har till stora delarinneburit höjda skatter för låg- och medelinkomsttagare. Detta har ikombination med sänkta bidrag gjort att många som redan tidigare levdepå marginalen tvingats söka socialbidrag. Socialbidragskostnaderna ökadeunder i stort sett hela den förra mandatperioden, liksom antaletsocialbidragstagare. Denna utveckling har i sin tur belastat kommunernaeftersom det är de som finansierar socialbidragen. Låginkomsttagare somtvingas söka socialbidrag under vissa perioder av året betalar samtidigtofta ansenliga belopp i inkomstskatter under andra delar av året. Dennanegativa rundgång måste brytas.Inkomstskattereform i fyra stegKristdemokraterna ser det som en viktig uppgift att skapa enskattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och intetvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop.Därför föreslås en rad åtgärder som gör att inkomsttagare får behålla enstörre del av sin egen lön och därmed får möjlighet att påverka och fåkontroll över sin egen ekonomiska situation.- För det första föreslås ett kraftigt höjt grundavdrag vid beräkningen avden kommunala och statliga inkomstskatten. Inkomstskatten sänks för allamed sammanlagt genom att grundavdragethöjs till . Effekten blir jämfört med regeringens förslag enskattesänkning med ca /månad, eller per år.Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar ochgäller för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag understigerdet av föreslagna grundavdraget. Kommunernasskatteinkomster reduceras inte eftersom förslaget juridiskt utformas somen statlig skattereduktion. Förslaget ger förutsättningar för en bättrefungerande lönebildning och innebär exempelvis en viktig förbättring försommar- eller extraarbetande ungdomar. Med vårt föreslagna grundavdragkan man tjäna innan man behöver betalakommunalskatt jämfört med i dag.- För det andra föreslår vi en skattereduktion för låginkomsttagare på totalt3 per person och år på pensionsgrundande inkomster (300kronor ). Liksom för den särskilda skattereduktion som finnsidag föreslår vi full reduktion för personer med inkomster upp till 135 000kronor och en avtrappning så att reduktionen upphör vid inkomster på . Den lilla ökning i marginalskatt som blir följden avavtrappningen () kompenseras mer än väl av detförvärvsavdrag vi föreslår på, inledningsvis, 6,4 procent.- För det tredje föreslår vi, i stället för regeringens förslag omkompensation för pensionsavgiften, ett generell statlig skattereduktion(förvärvsavdrag) mot kommunalskatten på inkomster av anställning ellernäringsverksamhet motsvarande av den taxerade inkomsten år och . Förutom att ge hushållen ett ökatekonomiskt utrymme minskas därigenom marginaleffekterna.- För det fjärde vill avskaffa regeringens värnskatt. Denär ett brott mot de principer Socialdemokraterna själva var med om attlägga fast i skattereformen 1990/91 om att ingen ska betala mer än 50 %av en inkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löftenSocialdemokraterna ställde ut om att värnskatten underbudgetsaneringsåren skulle vara tillfällig. Viktiga motiv för att inte haextra hög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildning medmedföljande studieskulder måste löna sig. Om svenska studenter utbildarsig i , bör inte skattesystemet leda till att de sedan flyttarutomlands. Det är en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som göratt utbildning lönar sig.Som delfinansiering av de ovanstående reformstegen avvisas regeringenshalva kompensation för pensionsavgiften. Den sammantagna effekten avdessa fyra förslag samt avvisandet av regeringenspensionsavgiftskompensation redovisas för olika inkomstgrupper i tabell8.2.2.Reformen innebär också att andelen personer med positiv taxeradförvärvsinkomst som betalar statlig skatt kommer att minska från ca 17procent till år 2002.Bättre sparmöjligheter, sänkt fastighetsskatt och höjt reseavdrag- De skattemässiga fördelarna för hushållen att spara föreslås förbättrasdels genom en successivt höjd avdragsrätt för pensionssparande, delsgenom en avdragsrätt för sparande på individuella utbildningskonton.- Regeringens budget förutsätter en höjning av fastighetsskatten sominklusive påföljande förmögenhetsskatt kommer att drabba många som bori attraktiva områden, oavsett inkomstnivå. sänkerboendeskatterna genom en varaktig återgång till, och frysning av,taxeringsvärdena nivå. Skatten beräknas enbart på en tredjedelav markvärdet överstigande för att avskaffa de orimligaeffekter som exempelvis drabbat de som bor i skärgårdsområden.Sammantaget sänks fastighetsskatteuttaget på flerfamiljshus (hyreshus ochbostadsrätter) och egnahem (villor) med drygt 5 miljarder kronor.- Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks från 7 000till . Det innebär att resekostnader på ytterligare 2 000 kronorblir avdragsgilla jämfört med idag.TABELL 8.2.1 EN SKATTEPOLITIK DÄR ALLA FÅR BEHÅLLA MER AV SIN EGEN LÖNKassamässiga förändringar för staten, miljarder kronor7.3.1 Tabell 8: (2002 2003 2004 )7.3.2 Inkomstskattesänkningarnas samlade effekt på individnivåI tabell 8.2.2 jämförs samladeförslag till inkomstskattesänkningar med gällande regler. Inga nyaregeringsförslag finns att ta i beaktande vid jämförelsen. Gällande reglerjämförs således med förslag till höjt grundavdrag,successivt ökande förvärvsavdrag, borttagande av "kompensation" förpensionsavgiften enligt regeringens modell, iskattereduktion för låginkomsttagare och avskaffad värnskatt, enligt vadsom beskrivits ovan. Jämförelsen görs priser.TABELL 8.2.2 FÖRSLAG TILLINKOMSTSKATTESÄNKNINGAR ÅREN 2002-2004Effekter på individnivå i olika inkomstlägen, kronor7.4 Tabell 9: ()7.5 En reformerad familjepolitikFamiljefrågorna har haft en central ställning i Kristdemokraternaspolitiska arbete ända sedan partiet bildades. Det handlar både om synenpå familjens ställning och uppgifter i samhället, och om utformningen avdet offentliga familjestödet. arbete har varit inriktatpå att hitta de modeller för valfrihet och mångfald, som vi tror skapar debästa förutsättningarna för föräldrarna och barnen. Vi kommer ävenfortsättningsvis att lyfta fram familjepolitiken som en huvudfråga pågrund av den betydelse den har för hela samhällsbyggandet och framförallt för barnen.Genom att styra alla resurser till ett fåtal barnomsorgsformer har staten ipraktiken tagit över beslut som familjerna själva borde fatta. Stora statligaochkommunala resurser har ensidigt satsats på de familjer som velat och kunnatfå del av den offentliga barnomsorgen. De som på hel- eller deltid vill skötabarnomsorgen på egen hand eller vill ha en annan lösning har därför oftamycket svårt att förverkliga sin önskan.Det familjepolitiska system som byggts upp har flera brister ursåväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitisktdärför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redanresursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situationföräldrarna har innan de får barn och omvänt högre för redan välavlönadekvinnor och män. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidragetkan sägas gynna resurssvaga hushåll på ett särskilt sätt. Bostadsbidraget hardock skurits ner och försämrats kraftigt av densocialdemokratiska regeringen.Från valfrihetssynpunkt är det en brist att det familjepolitiska stödet intemedger flera alternativa barnomsorgsformer. Regeringen vill med sitt förslagom maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen utöka dettafördelningspolitiska missförhållande ytterligare, eftersom denna maxtaxakommer att gynna de mest välbeställda familjerna mest. Valfriheten förbättrasinte heller genom införande av maxtaxa. Det är fortfarande bara om familjenväljer den offentligt finansierade barnomsorgen som den får del av stödet frånoffentlig sektor. De som inte vill, eller kan, utnyttja denna får inte del avstödet. avvisar därför regeringens planer på en maxtaxainom den kommunala barnomsorgen. Tillsammans med ,har vi presenterat ett gemensamt alternativ tillregeringens maxtaxereform, vilket också redogjorts för mer utförligt i ensärskild motion (1999/2000:Ub43).Vårt alternativ till regeringens familjepolitik, tar i stället sin utgångspunktifamiljens och barnens behov. Staten ska inte agera med pekpinnar utan ge ettstöd som underlättar föräldraskapet. Vi vill ge tillbaka självbestämmandet tillföräldrarna. De har bäst möjlighet att avgöra hur tid och resurser ska fördelas.Det offentliga stödet till barnomsorgen ska nå alla barn. Åtgärderna skatillsammans ge ökad valfrihet för föräldrar att välja den barnomsorgsform devill. Familjen ska fritt kunna välja mellan att anlita kommunalt finansieradbarnomsorg och annan barnomsorg. Det familjepolitiska stödet skamöjliggöra för föräldrarna att kunna minska sin arbetstid.Regeringens förslag till maxtaxa har från våra utgångspunkter en radbrister. För det första omfattar inte maxtaxan alla barn. Endast högavlönadefamiljer som följer regeringens mönsterbeteende får del av reformen fullt ut.Maxtaxan saknar den flexibilitet som många barnfamiljer efterfrågar. Mångafamiljer söker möjligheter att förkorta sin arbetstid eller välja alternativabarnomsorgsformer. Dessa familjer får ingen del av det ekonomiska stödet.De resurser som hade varit möjligt att frigöra för t.ex. kortare arbetsdag, blirnu i ännu högre grad uppbundna i ersättning till kommunerna.Familjebildningar, arbetstider, tid för eget engagemang i barnomsorgenm.m. Förutsättningarna är olika och familjerna har olika önskemålöver tiden om lösningar för barnens omsorg. I när det är svårt attkombinera familjebildning med ett aktivt yrkesliv behövs inte fler varianterav de gamla ensidigt styrande lösningarna utan nya möjligheter för familjenatt själva välja barnomsorgslösningar.Det finns också anledning att resa en rad frågetecken kring framtidamöjligheter att bedriva t.ex. kooperativ barnomsorg. Många föräldrar väljeratt engagera sig i barnens förskoleverksamhet och kompenseras genomen lägre avgift. Den kompensationen försvinner med maxtaxan, vilket ledertill att kooperativ förskoleverksamhet får svårighet att hävda sig.Kristdemokraterna föreslår bland annat följande förändringar påfamiljeområdet:- Höjd garantinivå i föräldraförsäkringen från dagens per dag till150 kronor per dag . höjs garantibeloppet till 200kronor per dag.- Ett barnomsorgskonto införs den 1/1 2002 på totalt perbarn som fyllt . Maximalt kan tas ut från kontot.För de barn som vid införandet fyllt utgår totalt 20 000 kronor.- En avdragsrätt för samtliga styrkta barnomsorgskostnader på maximalt50 införs i samband med att barnomsorgskontot införs.Avdragsrätten gäller för alla barn mellan 1 och 6 år.- Tre viktiga förbättringar genomförs i bostadsbidraget för att gynna desämst ställda barnfamiljerna. Det särskilda bidraget i bostadsbidraget (dendel som enbart beror på antalet barn) höjs med ochbarn. De individuella inkomstgränserna i bostadsbidraget förmakar/samboende avskaffas och den gemensamma inkomstgränsen sättstill . Ytnormen för den bostadsbidragsgrundande ytanutökas med i respektive storlekskategori.- anser att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI)ska beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomster. Dettapåverkar även föräldraförsäkringen.- vill också införa en statlig skattereduktion för varjebarn . föreslås denna uppgå till per barnoch månad, höjs den till per barn och månad.I syfte att ytterligare stärka valmöjligheterna för barnfamiljerna har ettreformutrymme avsatts för på 1,5 respektive 1 miljardkronor.Barnfamiljerna kommer dessutom att gynnas av den generellaskattesänkning som föreslås för inkomsttagare genom en höjning avgrundavdraget, genom skattereduktionen på förlåginkomsttagare samt genom det förvärvsavdrag som också föreslås imotionen.TABELL 8.3 POLITIK FÖR BARNFAMILJERFörändringar i förhållande till regeringens förslag7.6 Tabell 10: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )7.7 Bättre pensionerRegeringens okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärerhårt genom nedskärningarna och bristerna inom äldrevården samt deväxande vårdköerna. budgetalternativ, som bl ainnehåller nedanstående reformer, innebär därför en satsning på rättvisaoch bättre ekonomisk situation för pensionärer:Pensionstillskottet höjs med /månad . Detta förslag gynnaralla dem som har låg eller ingen ATP. träder det nya pensionssy-stemet i kraft vad gäller den nya garantipensionen, som är högre än dagensfolkpension och pensionstillskott. Samtliga pensionärer kommer då att betalaskatt (men förstås inte pensionsavgift) i det vanliga skattesystemet. Från ochmed kommer det höjda grundavdrag som föreslås i denna motion, tillföljd av pensionsreformen, alltså att omfatta hela pensionärskollektivet, vilketgör att även de pensionärer som har lägst pension kommer att få sänkt skattmed ca per månad.- Hela inkomstprövningen av änkepensionen slopas.- Inkomstprövningen av bostadstillägget skall inte innehållafritidsfastigheter.- Omställningspensionen för efterlevande återställs från 6 till 12 månader.Pensionärer ska också få sänkt skatt!Regeringen har valt att inte låta pensionärerna få del av deskattesänkningar man infört genom att som det heter "kompensera förpensionsavgiften". Den grundavdragshöjning som Kristdemokraternaföreslår omfattar alla skattepliktiga transfereringar och gäller under år2002 även för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag (SGA)understiger det av föreslagna grundavdraget i denkommunala beskattningen. Ungefär 1,3 miljoner pensionärer kommerdärmed att få sänkt skatt till följd av denna förändring redan under år2002. kommer, som nämnts ovan, hela pensionärskollektivetatt beskattas i det vanliga skattesystemet (med undantag för den allmännapensionsavgiften som pensionärer inte betalar), vilket leder till sänkt skattför de flesta pensionärer med ca , eller 3 000 kronorper år.TABELL 8.4 POLITIK FÖR PENSIONÄRERFörändringar i förhållande till regeringens förslag7.8 Tabell 11: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )7.9 Vården, omsorgen och skolanKristdemokraternas budgetalternativ innebär att kommuner och landstingkommer att få i ytterligare resurser undertreårsperioden jämfört med regeringens förslag. Den centralstyrdaskolsatsning som regeringen föreslår anser vi dels bör utformas som enhöjning av de generella statsbidragen så att kommunerna själva kanbestämma över resurstillskottets användning, dels bör tilldelningentidsmässigt skiftas om så att kommunerna får ett ordentligtresurstillskott. Vidare vill vi förbättra tandvårdsförsäkringen och införa enhelt ny rehabiliteringsförsäkring. Ett förlängt särskilt stimulansbidraginom äldreomsorgen bör gälla för att i första handförbättra för anhörigvårdare.Kristdemokraternas samlade politik och bedömning vad gällerkommunsektorns resurs- och reformbehov presenteras mer utförligt i ensärskild motion med anledning av regeringens skrivelse Utvecklingen i denkommunala sektorn (Skr. 2000/2001:102).De indirekta ekonomiska effekter gentemot kommunsektorn som blirföljden av de förslag som lämnas i denna motion regleras enligt finansierings-principen. En redovisning av dessa effekter görs i avsnitt 9 Kommunsektorn.TABELL 8.5 SATSNINGAR FÖR EN BÄTTRE VÅRD, OMSORG OCH SKOLAFörändringar i förhållande till regeringens förslag7.10 Tabell 12: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )7.11 Ett återupprättat rättsväsendeKristdemokraterna har motsatt sig de nedskärningar som skett inomrättsväsendet . vill tillföra rättsväsendetinklusive tull, kustbevakning och skattekontroll ytterligare 3,5 miljarderkronor den kommande treårsperioden.- Närpolisverksamheten ska säkerställas och utvecklas.Personalförsörjningen inom polisen kräver utökade resurser. För attsäkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet ochdärmed möjliggöra för polismyndigheterna att kunna verkställaregleringsbrevets intentioner måste antalet utbildningsplatser utökaskraftigt. Målsättningen ska vara att 2006 uppnå en nivå där antalet poliseruppgår till 19 000.- Åklagarväsendet stärks. En beredskap måste finnas för ett ökat antalärenden till följd av en förbättrad personalsituation inom polisen. Pengarnaska även användas till fortbildning och kompetensutveckling.- Den övergripande målsättningen i det kommande reformarbetet med enny domstolsorganisation ska vara ett livaktigt, kompetent och lokaltförankrat rättsliv. Domstolsväsendet ska tilldelas ytterligare medel för attbehålla och förstärka domstolarna. Detta gäller både för de allmännadomstolarna och för förvaltningsdomstolarna. Särskilda åtgärder måstevidtas för att minska den oacceptabelt stora volymen av balanserade mål ikammarrätterna och Regeringsrätten.- En fungerande kriminalvård kräver utökade resurser.Frigivningssituationen är på många håll oacceptabel. Målsättningen skavara meningsfulla insatser för att möjliggöra ett liv utan brottslighet. Flermotivationsavdelningar, kvalificerade påverkansprogram ochutbildningsinsatser för personalen är nödvändiga åtgärder. För attfrigivningssituationen ska bli bättre måste rehabiliteringsarbetet börjaredan under anstaltstiden och fortsätta efter frigivningen.- Det brottsförebyggande arbetet intensifieras. Det brottsförebyggandearbetet är en del i kriminalpolitiken; att förebygga brott är också attbekämpa brott.- Till detta kommer förbättringar för skattemyndigheternas möjligheter tilluppföljning och bekämpning av skattefusk samt satsningar på tullen ochkustbevakningen.TABELL 8.6 ALTERNATIV FÖR RÄTTSVÄSENDETFörändringar i förhållande till regeringens förslag7.12 Tabell 13: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )7.13 Upprustad infrastrukturKristdemokraterna föreslår i denna motion en storsatsning på den nusnabbt förfallande svenska väg- och järnvägsinfrastrukturen. Förkommunikationssektorn avsätts attanvändas främst för väginvesteringar. Av beloppet avses en stor delanvändas till s.k. skuggtullar för PPP-projekt (Public Private Partnership),vilket gör att de faktiska investeringarna blir avsevärt större än deanslagna beloppen. Även övriga nyinvesteringar och reinvesteringar på destarkt nedslitna riks- och länsvägarna ryms i anslaget.Ytterligare ett förslag som lämnas i motionen är sänkt dieselskatt med 35öre per liter, vilket kommer att förbättra transportsektorns möjligheter attkonkurrera med utländska åkare. Dessutom kommer den sänkta skatten påden miljövänliga svenska dieseln att innebära en miljöförbättring eftersomden i högre grad kommer att ersätta smutsigare dieselkvaliteter.TABELL 8.7 UPPRUSTAD INFRASTRUKTURFörändringar i förhållande till regeringens förslag8 Tabell 14: (Miljoner kronor 2002 20032004 )9 KommunsektornKristdemokraterna anser att kommunsektorn behöver ett tillskott utöverde medel regeringen anslår för att täcka in den högre ambitionsnivå somKristdemokraterna har, bland annat vad gäller antalet vårdplatser, ochmöjligheten för kommunerna att införa enhetstaxa i äldreomsorgen.Kommunerna bör fritt få använda pengarna för den centralstyrdaskolsatsning som regeringen vill genomföra.