ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02N351 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N351av m.fl. (s)Social ekonomi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om begreppet social ekonomi. Motivering Under det halvår som hade ordförandeskapet i EU hölls i en konferens om social ekonomi. Konferensen visade vilket oerhört stort område som omfattas av begreppet. Social ekonomi som begrepp är mycket använt i men mindre här i och är därför något mer svårdefinierat. Den sociala ekonomin utgår från lokala resurser och behov, från samarbete och nätverk. Från dessa grunder arbetar deltagarna i den sociala ekonomin vidare för att skapa det som de själva är i behov av. Det kan gälla exempelvis barnomsorg, äldreomsorg, tillverkning och försäljning av varor. Det som styr är en idé och ett lokalt behov liksom en önskan om att göra detta gemensamt och utan att vinstintresset är det primära. Den offentliga sektorn har det grundläggande ansvaret för att ge medborgarna det som är dess åtagande. Det hindrar dock inte att man kan lämna över det faktiska utförandet av uppgiften till andra aktörer. Det kan gälla exempelvis föreningar, kooperativ, ömsesidiga företag, stiftelser eller lokala utvecklingsgrupper. Det finns en nära koppling mellan arbetsmarknads-, närings- och regionalpolitik. Det är därför mycket viktigt att det finns en aktiv samordning av insatser för företagande och arbete. Den sociala ekonomin har utvecklat många framgångsrika metoder och former för detta. Den stora möjligheten är att man kan använda det lokala perspektivet och därigenom kan lokalsamhället leva utifrån sina egna förutsättningar istället för att hållas vid liv på ett mer konstlat sätt. Ett exempel kan vara äldreomsorgen. Vi vet att vi har en ökad medellivslängd i vårt land och det kommer att ställa vårt samhälle inför stora utmaningar . Här kan den sociala ekonomin, med hjälp av lämpliga ekonomiska hjälpmedel, komma att spela en stor roll. Ett annat område är vård och rehabilitering av människor med missbruksproblem, där den sociala ekonomin redan visat att man förmår arbeta på ett målmedvetet och framgångsrikt sätt. Människors kreativitet kan få sitt utlopp genom att de i kooperativ form saluför sina tjänster och produkter. Vi behöver se mer på hur den sociala ekonomin växt fram i . De europeiska erfarenheterna vad gäller skapande av kooperativ och andra organisationsformer av social ekonomi kan vi lära mycket av vad gäller attityder och regelverk. Det behövs mer av erfarenhetsutbyte vad gäller erfarenheter från området social ekonomi. Inom ramen för arbete med social ekonomi bör förutsättningar finnas för att diskutera de möjligheter som den sociala ekonomin har. Frågorna hör också intimt samman med regionalpolitik och näringslivsfrågor i ett bredare perspektiv. () () () () () () () () () () () () Per () () () ()
mot · GP02N352 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N352av ()Ansvar för nedlagda gruvor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvaret för nedlagda gruvor. Motivering har en lång och framgångsrik historia som gruvnation. Under århundraden har bl a järn-, silver- och guldmalm och förädlade varor av dessa produkter varit bland våra viktigaste exportprodukter. Några välkända exempel är och . Kronan, eller staten som den numera heter, har tjänat stora pengar på gruvdriften. Detta genom att upplåta så kallad koncession/avgift för gruvbrytning. Andra former av gruvbrytning förekommer eller har förekommit, till exempel kalkbrytning. har många gruvor också lagts ner på grund av minskad lönsamhet eller att malmen helt enkelt tagit slut. reglerar minerallagen hur områden i vilka gruvdrift bedrivits skall återställas och vilka ersättningsregler som gäller för dem som upplåter mark för gruvdrift. Skadeståndsreglerna är dessutom tydliga och väl definierade. Förhållandet för dem som råkar ha sin mark inom gamla gruvområden eller förvärvar mark inom dessa områden är dock mer osäkert. Särskilt illa är det för dem som förvärvade marken . Om en kommun eller staten upplåter mark som tidigare (historiskt) har använts för gruvbrytning så finns inte tillräckligt rättsskydd för köparen av denna mark om det till exempel visar sig att gruvgångar utgör en fara för fastigheten eller de boende. Ersättningar för återställande eller säkring av marken utgår vissa fall inte. Om det visar sig att det finns en stoll under en fastighet och marken undermineras så att sättningar uppstår och att denna stoll inte längre används samt att någon gruvrätt eller förpliktelse för ägarna av utmålet att ansvara för stollen inte längre finns är det därför varje fastighetsägares enskilda angelägenhet att ta ansvar för sin mark. Detta även om det är kommunalt förvärvad mark och om det är kommunen som lämnat byggnadslov. För en enskild fastighetsägare är det då ofta fråga om stora kostnader som dessutom ställer krav på att teknisk expertis är inblandad i återställandet. Har marken satt sig eller rasat är det inte bara fråga om att schakta på några billass grus och fylla igen hålet. Det accepterar varken kommunen eller eftersom stollen i många fall fungerar som dagvattenledning eller omfattar flera 100-tals meter sträckning genom flera fastigheter. Jag anser att rättsläget behöver förbättras för de fastighetsägare som är i dylika situationer och föreslår att regeringen återkommer till med förslag i denna riktning.
mot · GP02N356 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N356av m.fl. (s)Kunskap om den sociala ekonomin Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av kunskap om den sociala ekonomin. Motivering I är begreppet social ekonomi inte helt enkelt att förklara. Det används inte i någon stor omfattning. I det utvärderingsuppdrag som gjort om den nationella uppföljningen av social ekonomi-konferensen i kan konstateras att av svenska folket inte kan associera till social ekonomi. Kanske är det ännu fler som inte vet vad det står för. Med denna utgångspunkt blir det än viktigare att sprida kunskap om vad den sociala ekonomin är och vilka begrepp den omfattar. Den definition som används i vårt land är att verksamheten ska tjäna medlemmarna och kollektivet före vinstintresset. Verksamheten ska också förvaltas självständigt och ha en demokratisk beslutsprocess. Behovet av information och kunskapsspridning om den sociala ekonomin kan sammanfattas i ett antal områden: information och utbildning till aktiva medlemmar i föreningar, kooperativ, stiftelser och lokala utvecklingsgrupper, information och utbildning till politiker och tjänstemän inom offentlig förvaltning, utbildning av elever inom grundskola och gymnasium och högskoleutbildning. Det första området avser att den sociala ekonomins aktörer behöver stärka sin kompetens vad gäller att möta och hantera åtgärder och politik som riktas mot dem. Det kan gälla kommunen, staten eller från EU:s sida. Det andra området gäller kunskapen inom förvaltningar samt till förtroendevalda vad gäller villkoren och förutsättningarna för aktörer inom den sociala ekonomin. Detta är viktigt med tanke på upphandlingar och andra åtgärder inom närings- och arbetsmarknadspolitikens område. Det tredje området gäller den bild av social ekonomi som bör ges till barn och ungdomar. Om verksamheten inom den sociala ekonomin inte kan framstå som ett alternativ till sedvanlig verksamhet så kommer den att få svårt . Det fjärde området handlar om hur verksamheter och organisationer med social ekonomi som inriktning ska kunna få större uppmärksamhet och utrymme inom den högre utbildningen. () () () () () () () () ()
mot · GP02N357 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N357av ()Utvärdering av indelning i NUTS II i områden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning av nuvarande geografiska statistikområden, s.k. NUTS II-områden, i syfte att skapa mer funktionella indelningar. Motivering EU har indelat medlemsstaterna i olika statistiknivåer och geografiska områden, s.k. NUTS-nivåer. En stat utgör nivå I, regioner av större storlek än län blir nivå II och områden motsvarande våra kommuner blir nivå III. För regionerna innebär det att viktiga frågor rörande regionala anslag, landsbygdsutveckling, olika regionalstöd och annat blir beroende av hur regionindelningen ser ut. För vissa län slår det här mycket snett. har klumpats ihop med i samma NUTS . Det innebär att de kommuner i som har mycket låga nivåer för både tillväxt och skattebas bedöms enligt ett statistikunderlag som också omfattar den mycket befolkningsrika , som har mycket höga värden vad avser både tillväxt och skattenivåer. Kombinationen av befolkningstäthet och nästan dubbelt så höga värden gör att de små kommunerna i södra nästan inte syns alls på NUTS II-nivå. Detta innebär i sin tur att de riskerar gå miste om utvecklingsmedel som skulle kunna höja både deras tillväxt och skattenivå. Frågan om hur regionindelningen sker i EU-statistiken har inte diskuterats ordentligt och förtjänar en ordentlig värdering genom den belysning en utredning i dessa frågor, med syfte att skapa funktionella statistikavgränsningar geografiskt, kan ge.
mot · GP02N358 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N358av ()Basfinansiering för till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om basfinansiering av lövträinstitut. Motivering Skogen är totalt sett största nettoexportbransch. Värdet av forskning och utveckling kan inte nog betonas. Branschen i sig är utsatt för konkurrens från andra delar av än vad som varit fallet. Detta ökar betydelsen av samarbete, utveckling och forskning. i startade som ett projekt inom EU:s mål 5 B som särskilt gällde landsbygdsutveckling i sydöstra 5 B-området, nämligen 20 kommuner i och . Målsättningarna var flera, bl a framtagning och spridning av utbildningsmaterial. Ökade internationella kontakter och spridning av information om lövträ liksom utvecklat samarbete mellan forskningsinstitutionerna var också en viktig anledning till satsningen. Som en bieffekt har också starkt bidragit till att utveckla branschens internationella kontakter. Anledningen till fokuseringen på lövträ var en brist på råvara och en bristande kunskap rörande lövträ, något som i sin tur gav sämre ekonomi i hela skogsbranschen. och har också en stor del av sitt näringsliv fokuserat på skog som råvara eftersom en stor del av landets samlade skogsområden finns här. bedrivs arbetet i en ekonomisk förening med ett 75-tal medlemmar från industri, organisationer och offentliga aktörer. Dessa har utvecklat en projektverksamhet rörande områden som lövträtorkning, teknikspridning och teknisk utveckling, informations- och vägledningsinsatser, utveckling av institutet som resurscentrum, produktutveckling, formgivning och marknad. Dessutom bedrivs tre transnationella projekt, nämligen produktutveckling med intressenter i , utbildnings- och rådgivningscentrum i i och industriprojekt med träföretag i . Trots medlemmarnas deltagande i projektfinansiering finns ingen långsiktig basfinansiering för verksamheten. Detta är ett villkor för att institutet ska utvecklas och i än större grad kunna bidra till branschens utveckling. Det bör därför utredas hur basfinansiering skall kunna ordnas för utvecklingscentrum liknande .
mot · GP02N359 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N359av m.fl. (s)Kvinnorepresentationen i näringslivet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om kvinnorepresentation i näringslivets styrelser. Motivering har en av högsta förvärvsfrekvenser bland kvinnor. Det innebär för näringslivet att nästan hälften av alla kunder är kvinnor med egen inkomst. Det betyder att det finns massor av kompetent arbetskraft och fler kvinnor kommer, det framgår av statistiken över dem som kommit in på högskolor och universitet . Men det betyder också att näringslivet måste vara berett att ge kvinnorna samma villkor som männen, även när det gäller representationen i styrelserummen. Det finns företag inom näringslivet som insett att det lönar sig att satsa på jämställdhet, både ekonomiskt och demokratiskt. Det finns företag som satsar på kompetensutveckling, uppmuntran till föräldraledighet, ledarskapsprogram för kvinnor och lika lön oavsett kön och som visar på det arbete som ändå pågår inom näringslivet. Dessa företag kan lyftas fram som goda exempel. Påverkan från kolleger som visar på fördelarna är ett sätt att få förändringar till stånd. Statliga verk och myndigheter skall föregå med gott exempel. I statliga verk och myndigheters styrelser skall vara kvinnor, samma mål bör gälla för hela näringslivet. Vi utgår ifrån att regeringen sätter kraft bakom orden och vidtar de åtgärder som behövs för att öka andelen kvinnor både i statliga verk och myndigheter och i näringslivets styrelser till . () () () () () () () () () ()
mot · GP02N363 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N363av m.fl. (c, kd, fp, mp)Vattenkraften enligt norsk modell Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av en utredning om förutsättningarna för återbäring av vattenkraften enligt norsk modell. Motivering Frågan om återbäring från vattenkraften har diskuterats . Klart är att förutsättningarna för de regioner i vilka det produceras vattenkraft kraftigt har förändrats jämfört med den tid då utbyggnader gjordes. Antalet arbetstillfällen vid kraftverken är starkt reducerade. Värdet av orörd natur har kraftigt ökat sedan utbyggnadstiden. Inga andra regioner med nationella tillgångar kan påvisa motsvarande negativa effekter. I har slagit fast att vattenkraften är en nationell resurs med stark lokal tillhörighet. Utifrån denna värdegrund råder enighet över alla partigränser i om att vattenkraftskommunerna där har rätt till återbäring. Totalt erhåller de norska vattenkraftskommunerna i återbäring från vattenkraften, varav avräknas i skatteutjämningssystemet. Återbäringen sker i form av naturresursskatt, egendomsskatt, koncessionsavgifter och koncessionskraft. Vi anser att det norska återbäringssystemet samt den eniga politiska viljan om rätten till återbäring är mycket intressant och bör kunna vara ett gott föredöme också för vårt land. Därför bör enligt vår mening en parlamentarisk utredning tillsättas med uppgift att studera den norska modellen samt hur den kan omsättas till svenska förhållanden. Målet bör därvid vara att forma en svensk återbäringsmodell med stabila och förutsägbara intäkter till berörda regioner. Gotab, 2001 () () () ()
mot · GP02N375 · 2001-10-05 00:00:00 — En försvårande omständighet i sammanhanget är också att företagen inom tillverkningsindustrin i allt större utsträckning lägger ut tillverkningen på andra företag som i sin tur kan ha underleverantörer. På detta sätt blir kedjan svår att kontrollera och granska i förhållande till företagets etiska principer. En fördel med uppförandekoderna är att företagen faktiskt kan stämmas för brott mot marknadsföringslagen om de uttryckligen säger sig stå för ett etiskt innehåll de inte kan garantera. Ännu en positiv aspekt är att om företagen menar allvar med sina koder så kan fristående revisorer eller miljöorganisationer och organisationer för mänskliga rättigheter få i uppgift att granska deras verksamhet. Genom denna metod finns möjligheter att komma framåt i strävan mot en socialt och miljömässigt mer hållbar utveckling. anser att uppförandekoder inte ensamma kan åstadkomma denna socialt och miljömässigt mer hållbar utveckling, men vara ett viktigt komplement till internationell lagstiftning kring de multinationella företagens globala jakt på nya vinster på världsmarknaden. 6.7 Biståndsviljan och kompensation När det gäller biståndet ser vi nu en global trend av minskande biståndsvilja, av de utvecklade ländernas BNP går till bistånd. Till söder om har de officiella flödena av bistånd fallit i reala termer med en tredjedel och täcker nu knappt räntan på skulderna till borgenärerna. Denna minskning av biståndet har inte följts av ökade privata investeringar. Länder i söder om mottog endast 1998 av till utvecklingsländernas marknader. anser att biståndsviljan dock kan betraktas som en symbol för solidariteten i världen och bör därför höjas till av BNP i alla de rika länderna. Biståndet kan i bästa fall spela en liten roll för en rättvisare utveckling i världen, men kan aldrig tas som intäkt för att inte göra något åt de verkliga problemen såsom den orättvisa världshandeln, de fattiga ländernas bristande inflytande i internationella organisationer och strukturella förändringar i de rika ländernas ohållbara konsumtions- och produktionsmönster. Biståndet kan inte ses enbart som en solidaritetshandling från den rika till den fattiga världen utan också i hög utsträckning som en kompensation för kolonialism, århundraden av exploatering och slaveri. Gotab, 2001 () () () Per () () () () ()
mot · GP02N39 · 2001-10-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N39av m.fl. (m)med anledning av skr. 2001/02:22 En förnyad prövning av stängningen av Förslag till riksdagsbeslut beslutar att riva upp beslutet om en förtida kärnkraftsavveckling i enlighet med vad som i motionen anförs. Motivering Enligt beslut om stängning av andra kärnkraftsreaktor uppsattes krav som skulle uppfyllas för att detta skall få ske. Dessa krav är att en stängning inte får medföra negativa konsekvenser i fråga om elpriset, tillgången på el för industrin, effektbalansen eller miljön och klimatet. Redan stängningen av första reaktor har medfört negativa konsekvenser vad gäller samtliga ovan nämnda krav. var innan stängningen av ett land som exporterade energi. En energi som var miljövänligt producerad, med lågt pris och med god tillgång för industri och hushåll. Sedan stängningen av genomförts har hamnat i en situation där vi är importberoende av mer klimatpåverkande energislag, riskerar effektbrist, har fått högre elpriser och sämre miljö. En förtida stängning av kommer naturligtvis att ytterligare förvärra situationen. har efter energibeslutet gått från att vara i princip självförsörjande med stora exportmöjligheter, till att bli ett land som i energisammanhang snart är att jämföra med vad gäller den effektbrist som där är vanligt förekommande. Vid en långvarig, riktigt kall, vinter i och finns en risk för effektbrist. De beräkningar som visar totala produktionskapacitet är teoretiska räkneexempel som i verkligheten inte går att utnyttja, eftersom överföringskapaciteten av effekt från landets norra delar inte är tillräckligt utbyggd. har redan tecknat avtal med energileverantörer och stora energianvändare i om hur man skall kunna stänga ner delar av el-nätet. Detta får till konsekvens att industrin och hushållen blir utan el , och detta under strängaste kyla. Att återstarta ett avstängt system är mycket komplicerat och kan ta många timmar, kanske till och med dagar. När man sedan för resonemang om att om el som inte produceras i , utan i något av våra grannländer, inte påverkar de svenska utsläppen av koldioxid, då blir man förvånad. I startade diskussioner om problem med gränsöverskridande luftföroreningar. Om inte producerar tillräckligt med el för att klara energiförsörjningen kan i bästa fall , eller det. För del handlar det framför allt om el producerad i kolkraftverk i . Detta medför bland annat ökad koldioxidbelastning i ett kortare perspektiv över och , men naturligtvis påverkar dessa utsläpp även världens totala koldioxidbelastning. Detta går det inte att bortse ifrån. Att föra en energipolitik som gör att energiförsörjning äventyras, att från ha varit en exportnation av energi har hamnat i ett läge där redan denna vinter, om den blir kall, kan få uppleva energibrist är oansvarigt. skall inte på några områden kunna jämföras med utan målet måste väl alltid vara att kan jämföras med de mest framgångsrika i-länderna, och när det gäller svensk energiförsörjning skulle vi vilja påstå att går åt helt fel håll. Den enda rimliga väg för måste vara att energiuppgörelse rivs upp. Att får återstartas och att inte skall stängas . () () () () () () () () () () ()
mot · GP02N5 · 2001-10-03 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N5av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:2 FoU och samverkan i innovationssystemet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokaliseringen av ett industriforskningsinstitut inom bioteknikområdet till . Motivering Regeringen anger ett antal principer som den anser skall vara vägledande för den behovsmotiverade forskningen. Bland dessa finns prioritera teknikområden där framtidsutsikterna är lovande premiera och underlätta kommersialisering av FoU beakta behoven hos små och medelstora företag främja internationellt FoU-samarbete Utifrån dessa principer kommer man fram till att bioteknikområdet bör prioriteras vid omstruktureringen av industriforskningsinstituten. Biotekniska tillämpningar har en stor potential för förnyelse och tillväxt inom skiftande områden som hälsovård, läkemedelsindustri, livsmedelsindustri och skogsindustri samt inom miljöområdet. Mot denna bakgrund framstår det som utomordentligt angeläget att ett industriforskningsinstitut inom bioteknikområdet lokaliseras till . Här pågår, bland annat inom ramen för begreppet Medicon Valley, en stark utveckling av forskning och företagsetableringar med bioteknisk anknytning. Medicon Valley rankas på tredje plats i när det gäller forskning och utveckling inom biomedicin. I finns av läkemedelsindustri och biotekniska industri med totalt cirka 40 000 anställda, varav 4 000 är forskare. har antalet investerare i Medicon Valley fördubblats och är nu 27. Livsmedelssektorn i är det mest omfattande livsmedelsklustret i . Man har också den största koncentrationen av tillverkare av högkvalitativa livsmedel i norra . Regionen är världsledande när det gäller kunskapen om functional food och ekologiska livsmedel. invigdes Biomedicinskt center (BMC) i . Det är ett av mest avancerade inom området och har kostat . En sista etapp, som skall innehålla innovationsföretag kopplade till forskningen på BMC, beräknas stå klart . Sammantaget visar och sig väl uppfylla de kriterier som regeringen ställer upp för ett nytt, större, sammanhållet industriforskningsinstitut inom området bioteknik. () () () () () () () () () () () ()