mot · GO02Fö13 · 2001-01-19 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö13av , ()med anledning av prop. 2000/01:53 Försvarsmaktens framtida fartygsunderhåll m.m.SammanfattningPropositionen "Försvarsmaktens framtida fartygsunderhåll" innebär attregeringen begär ett fritt mandat för utformningen av underhållet.Dessutom saknas en tydlig politisk och strategisk inriktning som grundför de krav som ställs på fartygsförbanden avseende utbildning ochsjöoperativ verksamhet i enlighet med statsmakternas krav. Enbart avdessa skäl bör regeringens proposition avslås.Planerat underhåll skall upphandlas i konkurrens. bör ävenunderhåll av icke specifik karaktär upphandlas i konkurrens bl.a. genom attfristående leverantörer anlitas för denna typ av verksamhet.Underhållsåtgärder som följd av haverier och årsöversyner för att För-svarsmakten skall kunna bedriva sjöoperativ verksamhet i enlighet medstatsmakternas beslut måste kunna genomföras vid de två basernasamt därutöver, om än i begränsad omfattning, kunna organiseras inom andrageografiska områden såväl nationellt som internationellt. SkallFörsvarsmakten ha tillgång till tillräckliga underhållsresurser måsteMusköanläggningen behållas.Mot bakgrund av krav på "omedelbar tillgänglighet" och den successivtminskande volymen av stridsfartyg kommer det specifika underhållet attreduceras. Risk föreligger att denna volym kan komma att underskrida ensådan nivå att kompetens och kapacitet inte går att upprätthålla för framtiden.Var denna gräns går, kan man inte nu förutse.Genom att samordna kompetens och kapacitet för "omedelbartillgänglighet" med det förbandsanknutna underhållet kan detta bidra tillbevarande och fortgående uppbyggnad av kompetens och kapacitet i detförbandsnära underhållet vilket direkt påverkar förbandens möjligheter attanpassa tillgängligheten till de krav på sjöoperativ verksamhet i enlighet medstatsmakternas beslut.Muskö örlogsvarv bör således tills vidare behållas inom Försvarsmakten.På sikt bör det överföras till Försvarsmaktens kommande gemensammaorganisation för underhållstjänst och stödverksamhet. örlogsvarv bördärutöver utveckla kompetens, kvalitet och kapacitet att tillfälligt organiseraunderhållsproduktion inom andra geografiska områden än de marinahuvudbaserna.Förslag till riksdagsbeslut1. avslår regeringens proposition 2000/01:53 Försvarsmaktensframtida fartygsunderhåll m.m.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Försvarsmaktens framtida fartygsunderhåll.MotiveringRegeringens propositionRegeringens proposition är ett tydligt exempel på regeringens svårigheteratt för föreslå en målmedveten och konsekvent utveckling av"det nya försvaret". Dessa svårigheter är genuina och kännetecknar varjeverksamhet som saknar en och långsiktig strategi. Propositionenär ytterligare ett exempel på att regeringen saknar en helhetslösning förutvecklingen inom försvarets område.I grunden begär regeringen fritt mandat att antingen sälja utfartygsunderhållet eller om detta inte går finna andra verksamhetsformer.Vilka verksamhetsformer menar regeringen? Propositionen borde, som grundför utformningen av alternativa verksamhetsformer, ha innehållit politiskaoch strategiska krav som bör ställas på fartygsförbandens förmåga att bedrivaoch anpassa den sjöoperativa verksamheten i enlighet med statsmakternaskrav. Sådan grund saknas.Moderata samlingspartiet är i grunden positivt till att produktion skallgenomföras så kostnadseffektivt som möjligt och av en mångfald av aktörerunder konkurrens. Även produktion som upphandlas av offentlig verksamhetkan med fördel genomföras av fria aktörer på en fri marknad. Det finns i dettasammanhang emellertid en gräns som berör kärnverksamheten inom de trefundamentala områden som staten vilar på; rättsväsen, polis och försvar. Detär enligt vår mening viktigt att denna gräns klarläggs så att det flexiblautnyttjandet av stridskrafterna innebär - snarare än totalförsvar mot totaltkrig- en möjlighet till avvägningar mellan verkliga alternativ och större utrymmeför politiska ställningstaganden. Det nya säkerhetspolitiska läget, med dagligtnyttjandet av våra stridskrafter, kräver på sitt sätt både mer politisk ledningoch mer av den politiska ledningen. Detta grundläggande ansvar kan inteöverlåtas till andra aktörer.Fartygsförbandens behov av underhåll - två principerDen ena principen gäller det planerade underhållet. Detta omfattar delssådana underhållsåtgärder som vidtas av fartygens besättningar underpågående sjöexpedition såväl till sjöss som åtgärder vid varv och delsgeneralöversyner eller halvtidsmoderniseringar då fartygen är avrustade.Denna typ av underhåll lämpar sig väl för upphandling i konkurrens ochsom ett led i kompetensöverföring från drift till halvtidsmoderniseringoch utveckling av nya stridsfartyg.Den andra principen gäller det underhåll som uppkommer som följd avolika typer av haverier. Detta kräver omgående underhållsinsatser och har storbetydelse för fartygens förmåga att bedriva sjöoperativ verksamhet ochutbilda besättningar i enlighet med statsmakternas krav. Denna typ avunderhåll är mindre lämpad för upphandling i konkurrens. Vid haverier måsteåtgärder snabbt kunna sättas in. Det betyder att Försvarsmakten i principmåste ha erforderlig kapacitet "tillgänglig" antingen i egen regieller i form av "beredd-avtal" med civil industri. Oberoende av alternativmåste Försvarsmakten betala för att såväl kompetens som arbetstid finnstillgänglig året runt.Den omstrukturering, från ett mobiliserande försvar till ett insatsberettförsvar med krav på såväl nationella som internationella operationer, sompågår inom Försvarsmakten förändrar kraven på understödsresurserna. Detmobiliserande försvaret har i stor omfattning kunna förlita sig på samhälletstotala resurser som, vid krigsfara eller i krig, delvis eller helt kan ställastillförsvarets förfogande. Det insatsberedda försvaret måste i större utsträckningförlita sig på egna resurser, dvs. tillgängligheten på underhållsresursernamåste vara desamma som på fartygsförbanden och därmed väsentligt större äntidigare. Konsekvensen av detta blir att det förbandsanknutna underhålletmåste bli av större omfattning än tidigare som vissa specialister ochspecialfunktioner liksom torrsättningsmöjligheterna av kostnadsmässiga ochpraktiska skäl inte kan tillföras förbanden.Tillräckliga underhållsresurser, förbandsanknutet och basanknutet, måstesåledes finnas vid såväl Ostkustens som Sydkustens marinbas. Skall demarina förbanden jämväl kunna genomföra integrerade övningar påvästkusten erfordras att begränsat stöd, av specialister och specialfunktionerliksom torrsättningsmöjligheter, kan ges till det förbandsanknutnaunderhållet. Samma förhållande uppstår längs då utbildningoch sjöoperativ verksamhet bedrivs inom detta område liksom när marinaförband bedriver sjöoperativ verksamhet i internationella operationer.Slutsatsen av detta resonemang blir att underhållsåtgärder som blir en följdav haverier motsv. - för att Försvarsmakten skall kunna bedriva sjöoperativverksamhet i enlighet med statsmakternas beslut - måste kunna genomförasvid de två baserna samt därutöver i begränsad omfattning kunnaorganiseras inom andra geografiska områden såväl nationellt sominternationellt.UnderhållsverksamhetEtt stridsfartyg består av många delsystem där alla dessa utgör var sin deli en helhet. Ett litet fel i ett delsystem får därmed stor påverkan på andradelsystem och därmed funktion och prestanda hos det enskilda fartyget.Den omstrukturering av Försvarsmakten som pågår, frånmobiliserande till insatsberedd och reduktion av antalet stridsfartyg,kräver sammantaget att de enskilda stridsfartygens tillgänglighet ökas.Det kräver också att planerat, förebyggande underhåll koncentreras i tidenför att därmed minska den tid då fartyget ej kan utnyttjas för utbildningoch i sjöoperativ verksamhet.För att nå upp till detta krävs såväl kompetens som kvalitet och kapacitet ide båda basområdena. finns denna kapacitet i vidKockums i och vid örlogsvarv. måste förmågafinnas att organisera, om än tillfällig och begränsad, sådanunderhållsverksamhet i ytterligare ett par andra geografiska områden utan attden grundläggande förmågan vid respektive basområden eftersätts.Kraven på ökad tillgänglighet för stridsfartygen medför attunderhållsverksamheten blir än mer beroende av annan produktion änårsöversyner. utgörs produktionen vid örlogsvarv till avhaverireparationer, generalöversyner och modifieringar. Vid iKarlskrona utgör motsvarande produktion av den totalabeläggningen. örlogsvarv har således ingen annan verksamhet somkan utjämna beläggningen.I de utredningar som genomförts avseende möjliga andra lösningar för attskapa underhållsresurser vid eller i anslutning till Ostkustens Marinbas haringa andra praktiska och ekonomiska alternativ än att utnyttjaMusköanläggningen framkommit. Skall Försvarsmakten, helt i linje medregeringens förslag, ha tillgång till tillräckliga underhållsresurser måstesåledes Musköanläggningen behållas.Upphandling i konkurrens - militär eller civil ägareEn upphandling i konkurrens förutsätter att det finns flera aktörer som harsåväl kompetens som kapacitet att genomföra de uppdrag somupphandlas. De måste dessutom kunna innehålla de krav på "omedelbartillgänglighet" som utbildning och sjöoperativ verksamhet kräver, dvs. demåste ha en flexibilitet i sin planering så att annan planerad, kontrakteradoch pågående verksamhet inte blir lidande. Dessutom måste aktörernavara etablerade i för att kunna innehålla "omedelbartillgänglighet". Det vore dessutom anmärkningsvärt om denna kapacitet"omedelbar tillgänglighet" koncentrerades till en leverantör som dåensidigt kan diktera villkoren. Ett enskilt företag kan svårligen tillåtasbestämma grunden för stridsfartygens tillgänglighet.Grunden för att upprätthålla erforderlig kompetens och kapacitet är attproduktion av underhåll bidrar till kompetensbevarande och att den upplevsstimulerande. Sådan produktion är såväl generalöversyner somhalvtidsmoderniseringar av stridsfartyg. En hyfsat jämn grundbeläggning avdenna typ av produktion över året är därför önskvärd. måsteutrymme finnas i produktionsvolymen för "omedelbar tillgänglighet" vidhaverier. Att mot denna bakgrund, med avsteg från upphandling av vissunderhållsproduktion, koncentrera ubåtsunderhåll och halvtidsmodifieringarav korvetter som regeringen antyder innebär att en mycket stor volymplanerat underhåll ej blir konkurrensutsatt. Detta kan inte ligga vare sig istatsmakternas eller Försvarsmaktens intresse.Försvarsmakten kommer, oberoende av val av leverantör, att tvingas betala"abonnemang" för "omedelbar tillgänglighet". Denna kostnad kan fördelas påtvå leverantörer eller upphandlas av en leverantör alternativt bedrivas inomFörsvarsmakten. För det senare alternativet talar behovet av att tillfälligtkunna organisera kvalificerad produktion av underhåll även inom andrageografiska områden utanför de egentliga baserna.Genom att samordna kompetens och kapacitet för "omedelbartillgänglighet" med det förbandsanknutna underhållet kan tillgängliga resurserutnyttjas effektivt som en sådan gränsöverskridandeunderhållsproduktion starkt bidrar till bevarande och fortgående uppbyggnadav kompetens och kapacitet i underhållsproduktionen.Att konkurrensupphandla annat än planerat fartygsunderhåll i varje enskiltfall får sannolikt stora och långsiktiga konsekvenser. Den långsiktighet somär en förutsättning för kompetensbevarande och utveckling skulle sannoliktförloras. Ett annat alternativ, inte minst mot bakgrund av krav på "omedelbartillgänglighet" och den successivt minskande volymen är att genom kostnads-jämförelser och fallstudier kontinuerligt pröva att nyttjade resurser användseffektivt. Hur detta senare alternativ skall utformas utreds avFörsvarsmakten och kommer att ligga till grund för utformning av ochverksamhet inom Försvarsmaktens nya stödorganisation.Med hela eller delar av örlogsvarv kvar inom Försvarsmakten ochen ökad samverkan med förbandsanknutet underhåll kan bättre förutsättningför "omedelbar tillgänglighet" åstadkommas som möjligheterna atttillfälligt organisera underhållsproduktion med den kompetens, kvalitet ochkapacitet som erfordras för utbildning och sjöoperativ tillgänglighet avmarina förband inom andra områden än inom de två huvudbaserna blirbättre.Stockholm den 18 januari 2001Henrik ()()()()()()()()()()()()