mot · GP02Sk317 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk317av m.fl. (kd)och uppbörd, Utgiftsområde 3 Sammanfattning Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna och . Dessa myndigheter ser till att de resurser som krävs för vår gemensamma välfärd betalas in. gör bedömningen att dessa områden bör tilldelas större resurser än vad regeringen föreslår i sitt budgetförslag. Staten kan fortfarande få tillbaka mer än vad som satsas genom att motverka ekonomisk brottslighet. Behovet av samverkan mellan skattemyndigheterna och har ökat. Det är viktigt att denna samverkan fortsätter att utvecklas. Förtroendet för beskattningsmyndigheterna är viktigt om skattemoralen skall upprätthållas eller förbättras. Genom satsningar på information och kunskap till ungdomar ökar också acceptansen för skattesystemet. I och och många andra länder med lågt skattetryck är skattelagstiftningens efterlevnad förhållandevis hög. Detta kan bero dels på låga skatter, dels på kännbara påföljder vid skattebrott. Kan man upprätthålla en god kontroll och därmed stor risk för upptäckt av skattebrott kan skattemoralen ytterligare höjas. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till skatteförvaltningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan när det gäller gränskontrollen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gränskontrollen i övrigt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrad kontroll vid våra internationella flygplatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till tullen. anvisar anslagen med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag under utgiftsområde 3 enligt uppställning: Anslag, tusental kronor Regeringens förslag Anslagsförändring 3:2 Skattemyndigheterna 4 966 115 100 000 3:3 1 224 691 20 000 Summa totalt för utgiftsområdet 8 057645 120 000 organisation och uppgift Skattekontor finns på sammanlagt 116 orter. har i likhet med många andra förvaltningar effektiviserat sin verksamhet. Glädjande nog har detta givit resultat. nyanställdes flera medarbetare runt om i landet. Det är vidare angeläget att helhetssynen på kontroll, service och information till allmänhet och företag fortsätter att utvecklas, liksom internationell samverkan på skatteområdet. Den svenska välfärdsstatens gemensamma utgifter kräver ett väl fungerande beskattnings-, uppbörds- och folkbokföringsväsende. Beskattningssystemet bygger på kontrolluppgifter och uppgifter lämnade i självdeklarationen. Uppgiftsskyldighet och kontrollen av att den fullgörs är basen för en effektiv och likformig beskattning. Även om kravet på redovisning av samtliga inkomster kvarstår, undgår många skattepliktiga inkomster och kapitalvinster beskattning i . Skattekontroll Det är inte förenligt med ett gott samhällsansvar att undanhålla den skatt som är grunden för den välfärd vi har i . Människor kan ha invändningar mot olika procentsatser i olika skatter eller skatters existens överhuvudtaget. Men skattebeslut som är fattade i god demokratisk ordning måste efterlevas. Det svenska skattetrycket har nått en nivå där ytterligare höjningar bara urholkar skattemoralen. Den svarta sektorn i ekonomin har alltid konkurrensfördelar gentemot de näringsidkare som väljer att betala skatt enligt lagen. Det är därför skattemyndighetens uppgift att se till att skatter betalas in. I går staten miste om skatten från en mycket omfattande svart sektor. Nationalekonomer kan endast uppskatta hur stor den svarta sektorn är. som genomfört kanske de mest omfattande beräkningarna av den svenska svarta sektorn uppskattade att den låg på av BNP. Enligt som genomfört s.k. monetära skattningar av ekonomier skulle den svenska dolda ekonomins andel varit av BNP 1997/98. skulle den dolda andelen av ekonomin varit i och i . Skattekvoten var i medan den var i respektive . Även om de monetära uppskattningarna ifrågasätts av en del forskare är skillnaderna mellan och lågskatteländer så betydande att de knappast kan ignoreras. Slutsatsen är att en hög skattekvot medför en lägre laglydighet. anser dessutom att den svarta sektorn har andra betydande skadeverkningar. Svartarbete har det onda med sig att den ekonomiska trygghet vid sjukdom eller ålderdom som andra förvärvsarbetande har, saknas. I den skattestatistiska årsboken som överlämnade i anslutning till årsredovisningen drar verket bland annat följande slutsatser: att kontrollverksamhetens preventiva effekt är betydande, att det totala skattefelet låg i storleksordningen 1997, samt att det varit svårt att avdela tillräckligt kompetent personal för kontrollen av de minsta företagen, och att vissa bedrägerier mot mervärdesskattesystemet inte har kunnat förhindras. gör bedömningen att behoven inom myndigheten kommer att öka . Även om regeringen satsar mer än anser vi att detta inte är tillräckligt. Varje investering i skattekontroll och därmed högre effektivitet och service kommer dessutom att ge statskassan god avkastning på avsatta medel. Mot bakgrund av detta föreslår att ytterligare 100, 150 och avsätts till skatteförvaltningen för förstärkt skattekontroll. Det handlar dels om att öka beskattningseffektiviteten, det vill säga förhållandet mellan rätt skatt och debiterad skatt, dels uppbördseffektiviteten, det vill säga förhållandet mellan debiterad skatt och inbetald skatt. Erfarenheten (t.ex. revisorers granskning av satsningar på ökad skattekontroll) är att denna typ av satsningar kassamässigt ger ca sex gånger så mycket tillbaka. De periodiserade effekterna till följd av kontrollverksamheten är ofta flerfaldigt högre, men dessa totala belopp kommer inte alltid in till statskassan det år felet upptäcks. Den s.k. (SOU 1993:16) räknade med att de extra skatteintäkter som en effektivare kontroll kunde ge upphov till uppgår till . räknar försiktigtvis med att skatteintäkterna till följd av kontrollsatsningen endast ökar med det år förslaget genomförs. organisation och uppgift har reglerna för alkoholinförsel förändrats. Detta medför i sin tur stora förändringar för . har delvis följt de regler som gäller i de flesta länder inom EU. Gränskontrollen är inte mindre viktig för det. Tvärtom är vissa varor fortfarande belagda med tullavgift. Andra får föras in i landet i begränsade kvantiteter eller är helt förbjudna antingen av folkhälsoskäl eller av säkerhetsskäl. Det finns dock inga förutsättningar att kontrollera all import. På grund av stora skatteskillnader på exempelvis alkohol har därför varusmuggling blivit vanligt förekommande. har dessutom gjort tullens verksamhet mer komplicerad. har därför med anledning av inträdet i Europeiska unionen ställts inför omfattande förändringar av sin verksamhet. Arbetsvolymen har minskat kraftigt vad avser klarering och ett helt nytt regelverk har införts. har nya uppgifter tillkommit. Som en följd av detta har verket omorganiserats och personalstyrkan minskats. I SOU 1998:18 beskrivs hur bra klarat omställningen. Men utredningen anser ändå att en mer systematisk ansats behövs i gränskontrollarbetet och att det saknas en samsyn och samlad strategi mot narkotikasmugglingen mellan de tre gränskontrollmyndigheterna. Därför bör , och Polisen gemensamt få i uppdrag att se över hur underrättelseverksamheten bättre kan samordnas så att man dels arbetar mot en gemensam hotbild, dels använder varandras kompetens och utrustning. Vi delar slutsatsen i SOU 1998:18, att ansvaret och uppgifterna inom gränskontrollen måste vara föremål för flexibilitet och fördelas pragmatiskt mellan de inblandade myndigheterna. Här finns en av kärnpunkterna för en effektiviserad gränskontroll. Det är viktigt att det utvecklings- och effektiviseringsarbete som påbörjats fortsätter och att en god service och en bra information utvecklas. Det ger tillsammans med enklare regler och procedurer förutsättningar för en effektiv kontroll. har till uppgift att föreslå förenklingar av regler och procedurer, inte minst när det gäller . Gränskontroll I och med det svenska medlemskapet i EU har begreppen yttre och inre gräns fått betydelse. Yttre gräns är mot länder utanför EU och inre gräns är mot EU-länder. Hela den svenska kusten är en del av den yttre gränsen. Vi får dock inte förledas att tro att risken för smuggling skulle vara större vid yttre gräns. av all införd narkotika i beräknas komma från annat EU-land. Den fria rörligheten inom EU ökar möjligheten för smugglare. Risken för upptäckt kan befaras minska om inte motåtgärder sätts in. Det är värt att påpeka att av tullbeslagen görs med tjänstemännens erfarenhet som grund jämfört som resultat av tips, spaning och underrättelse. Detta innebär att i fortsättningen måste ha en mycket god gränskontroll vid såväl inre som yttre gräns. Detta gäller speciellt i anslutning till och dess tågförbindelse. Eftersom tågtrafiken ej får stoppas, har regeringen satsat extra på denna verksamhet. Dessutom har avtal om tulltjänstemans rätt att utöva kontroll och samarbeta tecknats mellan och . Om förstärkningar inte görs riskerar samhällets kostnader att bli mycket större än de besparingar som kortsiktigt kan göras . I till exempel narkotikans spår följer brottslighet och ett ökat vårdbehov som orsakar samhället stora kostnader utöver det stora personliga lidandet. EU har fattat beslut om kompensatoriska åtgärder som gör det möjligt att bibehålla kontroller vid inre gräns i andra former än gränskontroll. Dessa kompensatoriska åtgärder kan utformas på olika sätt, bland annat i form av skydd vid yttre gräns och samarbete mellan medlemsländernas tulladministrationer. Än så länge har regeringen inte avsatt resurser för att låta utveckla dessa kompensatoriska åtgärder. hade som krav för ett svenskt inträde i att effektiva sådana kompensatoriska åtgärder skulle vidtas. har smugglingen av narkotika, tobak och alkohol ökat. En bidragande orsak har varit just den kraftiga nedskärningen i tullmyndighetens resurser i samband med att vårt land gick med i EU. /96 och 1997 reducerades tullens anslag med till följd av EU-medlemskapet, vilket innebar att tullpersonalen minskades med 820 personer och att tio olika tullposteringar upphörde. har deltagit i det s.k. . Dess huvudprincip är att alla människor som lagligt befinner sig i ett schengenland kan fritt resa till ett annat utan att behöva genomgå personkontroll. För del innebär krav på permanent kontroll vid våra internationella flygplatser. har 24 internationella flygplatser. Kontrollen vid dessa är inte tillfredsställande utan utövas endast och tidpunkter, vid en del endast på kontorstid. är det väl känt att transporter och resande till vårt land, och därmed även illegal verksamhet, pågår dygnet runt. Det är inte rimligt att kontrollen inskränks utanför den normala arbetstiden. Det innebär att vissa ankomster, och bland dem även vissa högriskflyg, lämnas helt eller delvis utan bevakning. kräver därför att kontrollen förbättras på de internationella flygplatserna. En effektivare gränskontroll kräver mer resurser till . I jämförelse med regeringens förslag innebär vårt budgetförslag för åren 20022004 att tullens budgetramar utökas med , för att förstärka kontroll och spaning efter illegal införsel av bland annat narkotika, vapen, alkohol, tobak och skattepliktiga varor i övrigt. Kronofogdemyndigheterna anser att verksamheten inom kronofogdemyndigheterna är ytterst viktig. En stor del av myndighetens verksamhet rör känsliga uppgifter för privatpersoner. Det är därför helt avgörande att myndigheten använder sig av säkra rutiner. En annan del av myndighetens verksamhet är det informationsarbete man bedriver. informerade man över 70 000 personer. Enligt kronofogdemyndigheternas egna beräkningar får man tillfälle att informera var sjätte gymnasieelev . Informationsinsatserna är viktiga förebyggande åtgärder som bidrar till att rusta unga människor att kunna handha en ordnad hushållsekonomi. () () () () () () () Per () () () () () () ()