ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub250 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub250av och (m)Schemalagda idrottstimmar i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler obligatoriska schemalagda idrottstimmar i och på gymnasiet. Motivering Fysisk aktivitet minskar risken för ohälsa. Den är även viktig för den intellektuella utvecklingen hos barn. Dessutom bidrar motion till att barn orkar med sitt skolarbete på ett bättre sätt. Många forskare hävdar att skolelever på alla nivåer behöver fysisk aktivitet minst . Barn har en helt annan livsstil . Den ökande trafiken och koncentration av befolkning till tätorterna har gjort att alltfler barn åker kollektivt till och från skolan om de har en lång färdväg. Fritiden ägnas i stor utsträckning åt att sitta framför TV-apparater och datorer. Den fysiska aktiviteten tillsammans med familjen inskränker sig enbart till promenaden till och från bilen. Eftersom spontanidrottandet har minskat kraftigt tenderar de ungdomar som står utanför idrottsrörelsen i allt högre grad att vara helt passiva. Det har också fått som resultat att femtonåringar har blivit tre till tyngre det . Vi vet att regelbundna motionsvanor lättare grundläggs . Barn och ungdomar som fått en positiv upplevelse av fysisk aktivitet och idrott, har en betydligt större benägenhet än andra att vara fysiskt aktiva även när de blir äldre. Forskning om vuxnas motionsvanor visar tydligt behovet av att skapa intresse för fysisk aktivitet. Mer tid för idrottsämnet i skolan skulle kunna bidra till detta. Tanken bakom den gällande läroplanen är att det står eleverna fritt att välja mer idrott än den obligatoriska. studie visar dock att de som bäst behöver skolidrotten väljer bort den. De av eleverna som väljer extra idrott är de som redan är aktiva i idrottsföreningar. Skolan är genom sitt obligatorium oftast den enda möjligheten att aktivera dessa elever som står utanför idrotten. En nationell enkät om idrottsundervisning sändes /01 till samtliga grundskolor och friskolor i . Svarsfrekvensen var och skolledare på 3 590 skolor besvarade enkäten. Resultatet visar följande medelvärden för undervisningstid i idrott och hälsa per årskurs och vecka: Årskurs Minuter/vecka 1 77 2 81 3 88 4 100 5 102 6 104 7 107 8 105 9 106 Enligt Lgr 80 var motsvarande undervisningstid i åk 13 och i åk 49. Vi vänder oss emot att elevernas idrotts- och hälsoundervisning är slumpartad och helt beroende av vilka beslut som fattas av varje enskild skolledning. Alla elever borde få minst idrott , oavsett vilken skola de går i. I årets budgetproposition aviserar regeringen särskilda utvecklingsmedel för att skolorna skall stimuleras att arbeta för att eleverna skall bli mer fysiskt aktiva. Ett resurscentrum skall inrättas med den inriktningen. Vår upfattning är att idrottslärarna, förutsatt att de får den kompetensutveckling och det stöd som erfordras, mycket väl kan klara sin uppgift även utan ett . Detta fordrar dock att mer tid för ämnet idrott och hälsa avsätts i läroplanen. () (m)
mot · GP02Ub251 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub251av och ()Waldorfpedagogers rätt till lärarexamen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ges förutsättningar att kunna erbjuda fullständiga waldorflärarutbildningar. Motivering Vi anser att skolutvecklingen gagnas av alternativ pedagogik och att det dessutom bör vara av allmänt intresse att bidra till pedagogisk utveckling. Frågan är högst aktuell eftersom de nya lärarutbildningarna skall behandlas och med dem även de fristående lärarutbildningarna. Det är därför viktigt att ge , med sin mångfasetterade pedagogik, ett särskilt uppdrag vad beträffar utbildning och forskning i waldorfpedagogik så att pedagogerna får godkänd lärarexamen med godkända högskolepoäng. () ()
mot · GP02Ub256 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub256av ()för skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prövnings- och . Motivering har läraryrkets status debatterats, inte minst av liberala politiker och skribenter. Man har då mest diskuterat utifrån löneperspektivet och hävdat att högre löner kan ge yrket högre status. Det finns dock andra reformer som också skulle kunna höja yrkets status. Ett förslag är att en prövnings- och inrättas där elever kan överklaga sina betyg. , docent i teoretisk filosofi vid , hävdar att en yrkeskår är professionell först när tre villkor är uppfyllda: yrkeskåren gör bedömningar som har stor betydelse för individens framtid yrkeskårens bedömningar kan överklagas överklaganden granskas av andra yrkesutövare. Utifrån detta kan t.ex. läkare och domstolsjurister anses vara professionella. Däremot kan inte lärarkåren anses vara det. Per Måhl, lärarutbildare och pedagogikforskare vid i , menar att yrkets status påverkas av människors tilltro till yrkeskårens bedömningar. Jämför detta med läraryrket. Lärarna gör visserligen bedömningar som kan vara viktiga för elevernas framtid de kan vara avgörande för vem som kan bli läkare eller advokat eller inte men de kan inte överprövas. Vägen till högre status för läraryrket ka gå via offentliga bedömningar som kan överklagas. Lärarna har allt att vinna på detta liksom eleverna. Elever och föräldrar kommer att upptäcka att lärare, precis som läkare, normalt gör rättvisa bedömningar utifrån de underlag som finns. Insyn i bedömningar ökar elevers och föräldrars förståelse för lärarnas uppgift, vilket i sin tur kan förbättra samarbetet mellan hem och skola. Lärarkåren blir kompetentare som bedömare, mer överens och tryggare då ansvaret delas. Dessutom ökar rättssäkerheten för eleverna finns ingen rättssäkerhet när det gäller betygssättning. Sammanfattningsvis anser jag alltså att i de fall en grund- eller gymnasieskola använder betyg som kunskapsutvärdering skall eleven ha rätt att överklaga sina slutbetyg till en prövnings- och ansvarsnämnd.
mot · GP02Ub257 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub257av och ()Service och information Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om nordvästra som bas för kvalificerade ledarskapsutbildningar inom serviceområdet. Motivering Vi ser en snabb omvandling av arbetets villkor och organisation. Det postindustriella samhället bygger på helt andra kunskaper och värderingar än de strukturer vi lämnar. I grunden är alla företag och organisationer beroende av sin serviceförmåga för att erbjuda sina varor och tjänster. Enligt samstämmiga beräkningar kommer av alla i arbetsför ålder att i större eller mindre grad vara serviceorienterade i sina arbetsuppgifter . Det kommer att ställa helt nya krav på serviceföretagens behov av ledarskap och ledarskapsutbildningar. Nordvästra bildar en arbets- och pendlingsregion som i den officiella statistiken benämns A-region. Här finns 262 olika servicebranscher. Det innebär att regionen har ett betydande behov av utbildningskapacitet för ledarpositioner inom olika typer av serviceföretag. En efterfrågan som är mycket stor och i snabb tillväxt. Behovet kan även åskådliggöras genom att av dagens anställda inom servicebranshen har högst gymnasieutbildning, medellång utbildning men har högskoleutbildning. En utbildningssatsning inom serviceområdet måste ske med tre olika inriktningar: Serviceteknik och teknologisk FoU Serviceproduktion Servicemanagement. För serviceteknik och serviceproduktion finns redan etablerade utbildningsvägar medan servicemanagement är ett i relativt nytt begrepp. En satsning på och en grundutbildning i servicemanagement har startat på Campus , . För att tillgodose de tvärvetenskapliga inriktningar som speglas i dessa nya utbildningslinjer är det av yttersta vikt att utbildningarna ges tillräckliga resurser för forskning och utveckling och kvalificerade Masters-program i stil med de of Science-utbildningar som meddelas vid KTH och i . Den företagsmiljö som och nordvästra kan erbjuda med stark inriktning på service, informationshantering och kommunikation är en utmärkt bas för att bygga den nya tvärvetenskapliga utbildningen på. Detta är inte minst viktigt med hänsyn till behovet av att upprätthålla balansen i tillskapandet av en blomstrande . Genom satsningen på universitetsutbildningar i service och information i nordvästra bildas en stark triangel mellan olika utbildnings- och forskningsinriktningar i /, och . () ()
mot · GP02Ub258 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub258av och ()Livsmedels- och näringsforskning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ansvaret för livsmedelsforskningen läggs under samma huvudman. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grundläggande och tillämpad forskning inom livsmedelsområdet tilldelas resurser så att kan bibehålla och utveckla kompetensen inom detta område och för att kunna utveckla säkra och hälsofrämjande livsmedel. Motivering Samhällets kostnader för sjukdomar som har samband med mat och livsstil ökar kraftigt. Olika undersökningar visar att en riktigt sammansatt kost och fysisk aktivitet har stor betydelse för folkhälsan. Functional foods livsmedel med dokumenterat mervärde i form av positiv effekt på hälsa och välbefinnande är ett område som är under stark utveckling. För att svensk livsmedelsindustri skall kunna konkurrera framgångsrikt på världsmarknaden krävs att man utvecklar innovativa livsmedelsprodukter med unika kvalitetsegenskaper, inte minst med hälsoprofil. Livsmedelsområdet föreslås bli ett av sju prioriterade områden inom EU:s 6:e ramprogram. I våra grannländer , och satsas ordentligt på livsmedelsforskningsprogram, där frågor som berör kost, hälsa och functional foods har en framträdande plats. Risken är uppenbar att livsmedelsforskningen i hamnar mellan stolarna i den nya forskningsrådsorganisationen där livsmedelsforskningen skall delas upp mellan FORMAS, och . Hur fördelningen blir mellan råden och hur stora resurser som området tilldelas är oklart. Huvudansvaret för livsmedelsforskningen borde rimligen läggas under en hatt. hölls delområden som Kost och hälsa, Människan, maten och samhället, Livsmedlens biologi, fysik och kemi samt Mat och säkerhet samman inom ett program med beaktande av hela livsmedelskedjan. Detta borde gälla även framgent. Såväl grundläggande som tillämpad forskning inom hela livsmedelskedjan från jord till bord och människa anser vi vara av yttersta vikt för folkhälsan. Vi föreslår därför att sådan forskning stöttas och tilldelas resurser så att kan bibehålla och utveckla kompetensen inom detta område och utveckla säkra och hälsobefrämjande livsmedel. () ()
mot · GP02Ub262 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub262av och ()Grundforskningen om fibromyalgi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökad medelstilldelning till grundforskningen om fibromyalgi. Motivering Fibromyalgi är en smärtsam och nedbrytande sjukdom som drabbar allt yngre personer, mest kvinnor. har flera undersökningar gjorts om hur de fibromyalgidrabbade mår och hur man skall kunna lindra deras värk och övriga besvär. Det är bra men inte tillräckligt. vet man inte vad som orsakar sjukdomen, och finns inga botemedel. Utöver fysiskt lidande för de drabbade medför sjukdomen stora ekonomiska påfrestningar på samhället. Behovet av direkt riktade och tillräckliga medel till intensiv och förutsättningslös grundforskning om vad som orsakar fibromyalgi är därför av största vikt främst för att finna effektiva behandlingsmetoder, men även för att undanröja de många missuppfattningar som fortfarande finns om sjukdomen. () ()
mot · GP02Ub264 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub264av de ()Hotell-, restaurang- och turismutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en samlad treårig utbildning inom hotell, restaurang och turism med möjlighet till ett fjärde utbildningsår, vilket avslutas med gesällprov. Motivet till mitt förslag Turismen håller på att bli en stor näring i . För att hålla upp en hög volym behövs förutom konkurrenskraftiga skatter också en bra kvalitet på såväl hotell- och restaurangnäringen som turistindustrin i stort. Kvalitet inom detta område kommer inte bara av sig själv, utan hänger intimt samman med utbildningen av de människor som verkar i branschen. Hotell-, restaurang- och turistnäring är mycket personalintensiva branscher. Det är därför viktigt att utbildningen av de elever som senare skall arbeta inom hotell, restaurang, bageri och konditori samt turistnäringen är i samklang med verkligheten. Mycket av restaurangutbildningen har hantverkskaraktär. Det gäller till exempel kallskänkans arbete med ett smörgåsbord, konditorns fingerfärdighet med bröllopstårtan samt kockens fantasieggande uppläggning av huvudrätten med färger och smaker i härlig samklang. Det behövs en samlad utbildning inom hotell, restaurang och turism. Utbildningen kan börja med att eleverna får en orientering/inblick inom alla dessa områden för att ge utrymme för eleven att välja sin specialisering. Det är då viktigt att eleverna vet vad de behöver få ut av programmet för att gå ut inom tänkt område i arbetslivet eller för fortsatta studier. Programmen måste vara flexibla och innehålla möjlighet till individuell utformning. De måste ha en balans mellan teori och praktik för den enskilde eleven. Lärlingsutbildning behövs för att möta kraven på kvalificerad arbetskraft. Alla elever väljer inte inriktningar som kräver lärlingsutbildning. För dem är det viktigt med arbetsplatsförlagd utbildning. Det är tveksamt om en skola som inte kan få fram fullgoda praktikplatser skall ha rätt att anordna utbildning. Hotell- och restaurangprogrammen är yrkesförberedande, men för att kunna arbeta i branschen krävs det ofta lite mer. är det inte ovanligt att den treåriga utbildningen avslutas med ett fackprov i samarbete med branschen. Naturligtvis borde det vara så för alla. Ett frivilligt fjärde år som avslutas med ett gesällprov skulle vara kronan på verket. Detta vore ett sätt att ytterligare höja statusen på utbildningen.
mot · GP02Ub268 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub268av ()Avskrivning av studielån Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med avskrivning av statliga studielån för ungdomar som väljer att bo och arbeta i glesbygden och att detta finansieras inom ramen för studiefinansieringssystemet. Motivering I glesbygdskommuner har befolkningen minskat kraftigt . Många kommuner har halverats vad gäller invånarantalet, vilket medfört stora problem för kommunerna att klara offentlig service och företagande. Unga som besitter kompetens flyttar när livsmöjligheterna undergrävs. Inte sällan är det ogenomtänkta beslut av statsmakten som gör det omöjligt för hela landet att leva. Det ena stödpaketet och bidraget efter det andra har konstruerats, men utan långsiktighet. behövs krafttag för att vända utvecklingen krafttag i form av att ge goda förutsättningar för glesbygdskommunerna att utvecklas. En viktig förutsättning för att ett samhälle ska kunna utvecklas och för att människor ska bo kvar är att det finns arbete och fungerande företag, men för att ett företag ska kunna fungera och utvecklas behövs kunskap och kompetens, och i många glesbygdskommuner saknas unga människor med kompetens. För att vända denna nedåtgående spiral behövs åtgärder som stimulerar unga människor att stanna kvar i glesbygdskommunerna, men som även motiverar unga söderifrån att flytta norrut. Ett sätt att åstadkomma detta kan vara att avskriva statliga studielån med det belopp som lånen ska återbetalas med om de unga vuxna väljer att stanna eller flytta till en glesbygdsbygdskommun för att arbeta och bo där. I i norra prövas åtgärder där avskrivning av studielån ingår som en parameter, vilket har medfört att hundratalet nya arbetstillfällen har skapats. En försöksverksamhet bör genomföras som möjliggör avskrivning av statliga studielån för ungdomar som väljer att bo och arbeta i glesbygden.
mot · GP02Ub269 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub269av ()Högskolan och samverkansuppgiften Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att benämningen den tredje uppgiften ersätts med samverkansuppgiften. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör pröva hur lärosätena fullgör samverkansuppgiften. Motivering Regeringen införde med lag (1996:1392) följande tillägg i högskolelagen: Högskolorna skall också samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Denna uppgift benämns allmänt den tredje uppgiften. Den ges inte samma dignitet i lagen som de två första uppgifterna, eftersom den i lagtexten inte fått ett nummer utan följer direkt efter den andra uppgiften. Det gör att benämningen är rent felaktig och bör bytas mot samverkansuppgiften. Genom detta klarläggs också vad uppgiften är. Jämför med utbildning och forskning som är de andra uppgifterna som ålagts högskolorna. tar över huvud taget inte upp samverkansuppgiften i sina senaste årsrapporter. Detta ger signaler till lärosätena att detta är inte viktigt. Visserligen har haft en konferens om samverkansuppgiften . Men därefter har inte något påtagligt hänt. För att samverkansuppgiften skall få någon betydelse framför allt på de större universiteten och högskolorna måste regeringen avsätta resurser för detta. Dessutom måste regeringen kräva en mer detaljerad redovisning till statsmakterna av genomförda aktiviteter. Man kan se en klar tendens att de små och medelstora högskolorna mera aktivt ägnar sig åt samverkan med det omgivande samhället.
mot · GP02Ub270 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub270av ()Skolans mål Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning som granskar skolans mål. Motivering För att skolan ska fungera tillfredsställande och uppnå de nationellt uppställda målen krävs effektiv tillsyn, uppföljning och utvärdering. Formerna bör anges i den kommunala skolplanen. ökande tillsynsverksamhet, som oftare är egeninitierad och omfattar både offentliga och fristående skolor, är positiv. All verksamhet i skolan ska följas upp och utvärderas. Med tanke på den mångfald av metoder som kan användas för att nå målen är det viktigt att utvärderingen görs med inriktning på elevernas utveckling i relation till uppsatta mål snarare än på olika verksamheter. Det gäller såväl kunskaper som elevernas sociala och moraliska utveckling. Det blir allt tydligare att skolan står inför två problem. Det ena är om det kan vara så att det har skett en förskjutning i uppfattningen om vad som krävs för att målen ska vara uppfyllda. Har vi råkat ut för en kunskapsinflation i grund- och gymnasieskolan? Om lärarna kräver mer av sina elever än vad läroplans- och kursplaneförfattarna en gång bedömt som rimligt, så har vi skapat en mycket farlig väg för våra barn i ett redan stressat samhälle. Det andra problemet är att det verkar finnas lokala skillnader i tolkningen av grund- och gymnasieskolans mål. Målen ska vara så precist beskrivna att det i teorin inte ska kunna förekomma. Ett uppnått betyg ska innebära en klar koppling till uppnådda kunskaper och färdigheter så som det beskrivs i grund- och gymnasieskolans mål. Finns det utrymme för tolkning mellan skolor bör detta åtgärdas, eftersom det sätter de målrelaterade betygen ur spel. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Ub271 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub271av och ()till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid och framhålls som resurs för verksamheter som rör handikappade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medel till anvisas så att långsiktig verksamhet säkerställs. Motivering och har gemensamt satsat på forsknings- och utbildningsområdet handikappvetenskap. Ambitionen är att bli ledande i . Vid för handikappvetenskap tidigare Forum för handikappvetenskap finns t.ex. den enda forskarutbildningen i i handikappvetenskap. Vid institutet sker bl a omfattande forskning om vuxna funktionshindrades kommunikation och lärande. Forskningen bedrivs inom flera programområden som är strategiskt viktiga för den långsiktiga utvecklingen av kunskap och kompetens för att ge förutsättningarna för människor med funktionshinder att öka delaktigheten i samhället. Som exempel kan nämnas den forskning som bedrivs inom programområdena kommunikationshandikapp, informationsteknik och handikapp samt interventionsforskning. I det senare ställs frågor som anknyter till habilitering och rehabilitering inom vård, omsorg, arbetsliv och utbildning. är en satsning på ett tvåcampuscentrum. Det ger en utvidgning och förstärkning av en redan för unik forskarutbildning som skall breddas mot medicinska och tekniska områden. Institutet i och syftar till att bli en nationell resurs och att bli internationellt ledande. Institutet har i sin forskarutbildning flera doktorander som själva har funktionshinder. Institutet har med sin forskning och forskarutbildning blivit uppmärksammat med anledning av sin höga kvalitet i en nyligen gjord internationell utvärdering av svensk handikappforskning. Den är publicerad av för arbetsliv och socialvetenskap, et al (2001). Forskarutbildningen, som är den enda i inom sitt område, är genuint tvärvetenskaplig med såväl naturvetenskapliga (teknisk-medicinska) som beteendevetenskapliga och kulturvetenskapliga perspektiv. Forskningen sker ur ett individuellt perspektiv såväl som ett samhällsperspektiv. Den syftar till att fylla det stora kunskapsbehov som finns på området. Inte minst måste en ökad kunskap i handikappfrågor spridas till arkitekter, beslutsfattare och byggnadsingenjörer. Konkret forskning finns redan om funktionshindrade universitetsstuderandes villkor och möjligheter vid de bägge universiteten, vilket är en klar tillgång i det fortsatta arbetet. Institutet kan vara en resurs för kompetensutveckling av personal och för kunskapsutveckling inom olika kommunala verksamheter. Satsningen stöds förutom av de två universiteten av FOA, VTI, landsting och flera omkringliggande kommuner. Samarbete finns också med flera högskolor samt med . Institutet är en viktig satsning för funktionshindrade. Därför bör institutet erhålla ekonomiska resurser som motsvarar dess betydelse för en långsiktig verksamhet. () ()