mot · GP02Ju424 · 2001-10-05 00:00:00 — 18 Häktessituationen De omfattande besparingar som genomförts inom kriminalvården har även påverkat häktessituationen. Häkten har stängts eller inte haft tillräckligt med platser. Anstalter har stängt avdelningar, vilket visserligen har lett till att man på vissa håll lyckats sänka kostnaderna, men har problem uppkommit med för få häktesplatser och orimligt lång väntan i häkte innan överföring till anstalt kunnat ske. Medelbeläggningen på våra häkten har ökat kraftigt. till ökade medelbeläggningen med 91 personer, vilket motsvarar . Beläggningsökningen beror i huvudsak på att antalet klienter som väntar på anstaltsplats och antalet häktade har ökat. Medeltalet inskrivna häktade har ökat och medeltalet fängelsedömda på häktena har ökat , enligt KOS. Av statistiken framgår vidare att antalet fängelsedömda i häkte som väntade på plats uppgick till 104. Av dessa hade alla väntat än . Larmrapporterna har varit täta från många av landets häkten. förbättrades visserligen siffrorna, men situationen anses på många håll ohållbar. Enligt uppgift avtjänade inte mindre än 800 personer sina straff i häkten, en ökning med 100 jämfört med . satt 240 personer som dömts till fängelse i häkte. sitter, enligt fackförbundet , 300 redan dömda personer kvar på häkten i väntan på en fängelseplats. Att väntetiderna för anstaltsplacering har ökat har kritiserats av JO, men de rekommendationer JO utfärdat har inte följts i praktiken. Platsbristen i fängelserna har lett till dramatiskt ökade transportkostnader för kriminalvården. har flygtransportskostnaderna för häktade uppgått till , en fördubbling jämfört . Platsbristen gör att misstänkta brottslingar som borde sitta häktade i närheten av det polisdistrikt där utredningen genomförs i stället måste placeras långt bort, med dyra transporter som följd. Poliser använder ibland för att transportera anhållna till olika häkten i regionen på grund av brist på häktesplatser på orten. Detta är resurslöseri. Inom polisen anser man därför att det är viktigt att häktningsframställan av tingsrätten sker så snabbt som möjligt, så att ansvaret kan övertas av kriminalvården. Att polisen på grund av besparingsskäl tvingats stänga sina arrester, framför allt på mindre orter, har inte förbättrat situationen. Platsbristen leder vidare till att möjligheterna att flytta fångar inne på fängelserna minskar. Att kunna flytta interner är nödvändigt för att exempelvis splittra upp gängbildningar eller att sära på missbrukare och icke missbrukare. På flera häkten i landet har omfattande byggnationer planerats eller genomförts. De nya häktena ska motsvara krav på humanitet och miljö som skapar förutsättningar för motivation. Tyvärr har resurserna inte räckt till för att utöka antalet häktesplatser i den omfattning som är nödvändig. De ny- och ombyggda häktena har inte skapat fler platser. togs ett nytt polishus i i bruk. I det nya polishuset planerade man att, i likhet med hur man tidigare gått tillväga, använda häktet för anhållna. I det nya polishuset skulle det dessutom finnas fler häktesplatser. visar det sig att häktet alltför ofta är fullbelagt av redan dömda som väntar på plats på anstalt. Polisen tvingas därför placera anhållna i celler för berusade. i har 43 platser. Dessutom används till och från polisarresten i i i , där nio platser finns. Utöver detta har kriminalvården hyrt in sig i polisarresten i med nio platser. I omhändertas de häktade av före detta arrestantvakter. En vårdare reser på halvtid mellan och för att hålla kontakten. Transporterna mellan , , och är intensiva. Detta belyser bara den dåliga organisation och det resursslöseri som pågår i verkligheten, både vad gäller personal och kostnader. har behandlat frågan om häktesplatser i ett antal betänkanden. Där har framhållits som målsättning att ingen fängelsedömd ska förvaras i häkte längre än efter det att dom blivit verkställbar. Denna målsättning går inte att uppnå med nuvarande resursbrist. anser att reglerna för genomströmningen på svenska häkten måste ses över. Det kan inte vara acceptabelt att redan dömda personer ska sitta i häkte i väntan på anstaltsplats eller att omhändertagna av polis ska hamna i fyllecell därför att lokalerna är upptagna. Kriminalvården behöver resurser för att kunna uppfylla målsättningarna. () () von der Esch (kd) () () () () () () () ()