mot · GO02Ub38 · 2001-03-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub38av Narti, ()med anledning av förs. 2000/01:RR12 Svenskundervisning för invandrare och invandrarnas arbetsmarknadFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om decentralisering av svenskundervisningen och störreutbud av kurser organiserade av olika anordnare.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en skapande dialog mellan invandrarnas egnaorganisationer och ansvariga politiker och tjänstemän som planerar olikaintegrationsprogram.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om individens val av skola och studietakt, om skolpengoch studiecheck.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om djupa kvalitativa undersökningar angående de högtutbildade invandrarnas svårigheter att närma sig egna yrkesområden iSverige.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en total revidering av arbetet med AMS statistik.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om nya statistiska grundläggande kategorier i studien avhögt utbildade invandrare som saknar jobb inom sina arbetsområden.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om aktivitetscentrum drivna på entreprenad avinvandrargrupper.InledningRiksdagens revisorers rapport 2000/01:RR12 analyserar verksamhetenmed sfi-kurser och existerande arbetsmarknadspolitiska program somriktar sig mot arbetslösa invandrare.Många iakttagelser och analyser i denna text understryker allvarliga bristersom förekommer i sfi och i arbetsförmedlingarnas arbete.Folkpartiet liberalerna vill utnyttja denna nystartade analytiska debatt föratt föra fram hårdare krav på effektivisering inom arbetsområden som är såviktiga för invandrarnas integration i det svenska arbetslivet.Svenskundervisningens dåliga resultatBåde revisorernas rapport och den proposition som regeringen nyligenlade fram angående de vuxnas lärande - 2000/01:72 - påpekar attsvenskundervisningen för invandrare har genomgåttflera analytiska undersökningar, utredningar och omstruktureringar. Trotsall granskning och alla studier har resultaten i invandrarnas inlärning inteblivit bättre, snarare har de försämrats. Vi inom tror att en stordel av svårigheterna som båda skrivelserna belyser hänger ihop medalldeles för stora och för enhetliga modeller för denna vuxenutbildning.Som vi påpekat är invandrarbefolkning oerhörtmångfacetterad. Människor av alla åldrar, med alla möjliga utbildningar ellerutan någon utbildning alls, med rötter i olika kulturer ingår i dennabefolkning. Mångfald och variationer har under vuxitlavinartat i mängden av nya invånare. har planering ochgenomförande av svenskundervisning gått i motsatt riktning: från variationeroch differentiering , då det alternativa utbildningssystemet- studieförbund och folkhögskolor - stod för största delen av kurserna, till enallt strängare koncentration i och kring den kommunala vuxenutbildningen.Vi tror att just denna centralisering kan betraktas som en av de avgörandefaktorer som bidrar till sfi:s förödande negativa resultat.Vi återkommer till våra tidigare lagda förslag: decentralisering avsvenskundervisning och större utbud av kurser organiserade av helt olikaanordnare är nödvändiga om befolkningens mångfald ska kunna spegla sig iden mångfald av kurser och studieprogram som kan täcka de vuxna elevernasskilda önskningar och deras så olikartade förutsättningar. Individen somstuderar ska få både starkare stimulans att intensivt tillägna sig nödvändigaspråkkunskaper och större praktiska möjligheter att själv påverka studiegångoch studie-resultat. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.I processen med denna decentralisering skulle också rum skapas för enskapande dialog mellan invandrarnas egna organisationer och ansvarigapolitiker och tjänstemän som planerar och genomför olikaintegrationsprogram. En förflyttning av ansvaret för olika gemensammaprogram ner till gräsrötterna skulle öppna vägen för många nya sätt attsamarbeta mellan den offentliga sektorn, privata studieorganisatörer ochinvandrarnas olika aktiva grupper, Möjlighet att själva komma med förslag,synpunkter och kritiska undersökningar skulle ge invandrargrupperna enstarkare position i samtalet med integrationspolitikens beslutsfattare. Ominvandrarna alltid och i alla sammanhang enbart betraktas och behandlas sompassiva mottagare av åtgärder och program som representanter förmajoritetssamhället har tagit fram, kommer invandrarna aldrig att kunna lyftasig från den underordnades position. För att aktivt och på jämställda villkordelta i samhällslivets olika processer behöver man få tillgång till medel ochregelverk som tillåter en att öppet agera självständigt. Egen makt ärnyckelordet för en lyckad och intensiv integration. Om olikainvandrargrupper får möjlighet att själva ta fram och genomförautbildningsprogram direkt inriktade på en effektivare integration i arbetslivet,kan de bidra till att rätta till brister i t ex utbildningen i yrkessvenskaellerfinna lösningar för särskilda svårigheter som olika individer och grupperstöter på under inlärningsprocesserna.Decentralisera och differentiera kurserna,sprid ansvaret för svenskundervisningenFolkpartiet liberalerna vill alltså gå längre än revisorer när detgäller förändringarna inom svenskundervisningen för vuxna invandrare.Vi förordar en aktivare del för invandrargrupperna i planering ochgenomförande av kurser och studieplaner, bestämd decentralisering avutbildningen, differentiering av studier, skräddarsydda efter önskemål hosolika grupper med olika förutsättningar, analyser av nuvarandeersättningsmodeller och utformning av former av ekonomiskt stöd somstimulerar till intensiv inlärning och syftar på en snabb övergång tillyrkeslivet och till betalt arbete. För att tydligt förstärka den studerandeindividens ansvar för studierna och deras resultat, vill vi införa ett systemliknande skolpengen; ett särskilt belopp avsett att finansiera studierna skafölja den vuxna eleven, kanske som skolpeng för sfi, kanske somstudiecheck avsedd att finansiera alla nödvändigaarbetsmarknadsutbildningar. Så kan individen själv genom sitt val avskola och av takt i studierna ta på sig en stor del av ansvaret förstudieresultaten och sända till studieanordnarna tydliga impulsertill förnyelse och varierat utbud av kurser. Detta bör som sinmening ge regeringen tillkänna.Vårdyrkenas och andra yrkens språkI rapporten som kommer från revisorer kan man läsanedslående avsnitt om situationen för högt utbildade arbetslösainvandrare. Ett slående exempel kan hämtas ur avsnittet om utländskaläkare:Socialstyrelsen har gjort en genomgång av de utländska läkare som finnsanmälda på arbetsförmedlingarna. fanns 281 anmäldaarbetssökande utländska läkare inskrivna på arbetsförmedlingarna, avvilka 27 redan erhållit svensk legitimation. Av de övriga var 25anställningsbara som läkare efter att de erhållit beslut från Socialstyrelsenom kompletteringsvillkor. Det stora flertalet hade inte genomgått godkäntspråkprov och visat erforderlig medicinsk kompetens och var därför intebehöriga att utöva läkaryrket. För ungefär hälften återstod godkäntspråkprov trots att de i många fall erhållit besked omsina villkor sedan.Här skulle undersökningen behöva kompletteras. av deanmälda läkarna hade inte genomgått språkprov eller kompletterandeutbildningar: Varför? Hade tillräckligt många kurser i sjukvårdssvenskaorganiserats? Hade kurserna ägt rum på lämpliga orter och med lämpligaförberedelser så att alla intresserade utländska läkare kunde skaffa sigplats i utbildningen? Hade praktikplatser på sjukhus varit tillgängliga förAT- och ST-utbildning? Hade särskilda byråkratiska hinder rest sig införsökande som inte hade fått tillträde till redan pågående utbildningar förutländsk vårdpersonal, eller hade sådana utbildningar varitunderdimensionerade? Hade stöd funnits till hands för personer över 40 årmed särskilda svårigheter när det gäller språkinlärningen?Folkpartiet liberalerna anser att det behövs djupare kvalitativaundersökningar av orsakerna bakom svårigheterna som den utländskavårdpersonalen möter inför inträdet i det svenska arbetslivet. Det är logisktattge stort stöd till den personal som redan finns på plats i - i ställetföratt behöva lära ut svenska språket till utländska läkare och sjuksköterskor sominte har någon kunskap alls om språk, kultur och samhällsliv. Dettabör som sin mening ge regeringen tillkänna.Också här behövs en mångfald av kurser och program organiserade enligtde sökandes kunskapsförmåga och praktiska förutsättningar. Liknande kravställs på andra yrkesområden om vi vill att högt utbildade invandrare ska fåriktiga chanser att närma sig kvalificerade arbetsuppgifter i Sverige.Folkpartiet liberalerna stöder en del av de förslag som presenteras ipropositionen "Vuxnas lärande" 2000/01:72 när det gäller nivågrupperingarav studerande, nya kursplaner och sfi i högskolemiljö.Vad vet AMS om arbetslösa invandrare?I bedömningen av invandrarnas "anställningsbarhet" är förmågan att frittanvända sig av svenska språket avgörande. Därför är det minst sagtförvånande att språkundervisning och arbetsmarknadsprogram enligtrevisorernas rapport mycket ofta inte kan/får löpa parallellt. För oss iFolkpartiet liberalerna är detta bara en bekräftelse på vad vi redan tidigarekonstaterat: arbetsmarknadspolitikens stelbenta strukturer och regler gerupphov till nya hinder för människorna som står utanför det aktivaarbetslivet.Det mest uppseendeväckande i rapporten är bilden av AMS kunskap om dearbetslösa invandrarna. På frågan "Vad vet AMS medarbetare ominvandrarnas arbetslöshet?" kan undersökningen knappast svara. Dettaförklaras enkelt: Den statistik och den samling av kunskaper som AMSförfogar över förlorar ur sikte en stor grupp, naturaliserade invandrareförsvinner ur statistiken så fort som de erhåller sitt nya svenskamedborgarskap. Det är alltså bara en begränsad grupp som får särskilduppmärksamhet från arbetsförmedlingarnas tjänstemän, prioriteras iarbetsmarknadspolitikens vardag - de utomnordiska medborgarna. Forskarnasom samlade in material för denna studie för fram följande synpunkter:AMS-statistiken över invandrare omfattar enbart utländska medborgare.Men dessa är en minoritet bland utrikes födda. Nästan 60 procentav de utrikes födda är naturaliserade. För att genomföra dennastudie har vi därför måst göra dyrbara sambearbetningar mellan olikaregister. AMS-statistiken bör omfatta utrikes födda.Det borde finnas möjligheter att skapa mer av experimentsituationer isamband med arbetsmarknadspolitiska insatser. Genomexperimentsituationer underlättas utvärderingen av åtgärderna.AMS-statistiken har vållat kritiska diskussioner. Detnya exemplet på en godtyckligt definierad statistisk norm - deutomnordiska medborgarna - bevisar att denna statistik är allt annat än enrealistisk spegling av verkligheten.Folkpartiet anser att en total revidering av kriterier och strukturer i AMSstatistik är absolut nödvändig. Detta bör som sin mening geregeringen tillkänna.Ett svart hål bakom den dunkla statistikenNär det gäller AMS okunskap om invandrarnas position i eller utanförarbetslivet är den dunkla statistiken mer än diskutabel. Att inte veta hurmånga invandrare som står utanför det aktiva livet, att inte veta hur längede har befunnit sig i utanförskap, att inte veta vilka erfarenheter ochvilken kompetens dessa människor tagit med sig från hemländerna ellerfrån tidigare arbetsuppdrag i , betyder att inte kunna erbjuda demstöd.Den konstiga prioriteringen av utomnordiska medborgare vittnar också omen ytterst dålig kommunikation mellan arbetslösa invandrare ocharbetsförmedlare. Mycket omtalade personliga handlingsplaner skulle - enligtmålsättningarna i alla offentliga dokument - bidra till en förbättrad dialog idetta sammanhang. Men om dessa handlingsplaner hade fångat in dearbetslösas verkliga situation, skulle också en hel del exakt informationpåverka AMS-statistiken, vilket inte har hänt. Den stora massan av mycketlångvarigt arbetslösa invandrare verkar fortfarande för AMS utgöra ensamling varelser utan identitet, utan definierad position i förhållande tillyrkeslivet.Vilken sorts statistik skulle behövas för en praktiskt genomförbarförbättring av invandrarnas position i arbetslivet? Statistiken kan faktiskt blitill hjälp för både arbetssökande, arbetsförmedlare och utbildningsanordnare,om den tar yrkeslivets krav - inte medborgarskapet - som grundläggandeenhet. Datakunskap, språkkunskap, yrkeserfarenheter borde ingå i statistiskatabeller, som dessutom borde förnyas år , eftersom en viss rörlighetförekommer till och med i grupper fångade i mycket långvarig arbetslöshet.Sådana uppgifter skulle lätt och frivilligt lämnas in av arbetssökande ivrigaattta sig ut ur arbetslöshetens förtvivlade passivitet, om dessa sökande visste attinlämnade uppgifter används för att skapa bättre planerade och effektivarearbetsmarknadsutbildningar. Detta bör ge regeringen tillkänna.Men för detta behövs en total förnyelse av relationerna mellan arbetslösa -framför allt permanent arbetslösa, eller mycket långvarigt sådana - och AMSpersonal. Aktivitetscentrum drivna på entreprenad av de arbetslösa själva - ettkrav som liberalerna har upprepat - skulle utgöraden bästa arenan för sådan förnyelse. Detta bör regeringen ge tillkänna.Stockholm den 21 mars 2001Ana ()()()