ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk356 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk356av och ()Personnummer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av reglerna för utfärdande av personnummer. Motivering Den flitiga användningen av personnummer i kan på goda grunder ifrågasättas. Från att ha varit en identifieringskod för särskilt angelägna funktioner har bruket av personnummer trängt sig in i snart sagt alla delar av människors vardag. Oaktat vad man tycker om detta, så innebär det ändå att tillgång till ett personnummer är en nödvändighet för att kunna leva ett normalt liv i . Genom födsel i erhåller varje individ ett personnummer. Om man däremot som invandrare eller flykting fått uppehållstillstånd i landet dyker en rad frågor och problem upp när man ansöker om att få ett personnummer. För denna grupp människor skall ansökan om personnummer göras hos , som har att besluta i sådana ärenden. Med gällande ordning möter den sökande ibland på betydande problem. Enkelt kan förfarandet beskrivas på följande sätt. Anser en myndighet att den sökande behöver personnummer går det oftast relativt enkelt. Ett exempel på detta kan vara en man eller kvinna som anställts och där skattemyndigheterna behöver den anställdes personnummer. Anför den sökande däremot privata skäl, t.ex. behov av personnummer för att skaffa telefonabonnemang, köpa SJ-biljetter via Internet, få kundkort på ICA eller liknade, är inte längre lika villigt att bevilja ett personnummer. Detta är en orimlig situation. Självfallet bör individbehovet väga lika tungt som myndighetsbehovet när det gäller rätten eller möjligheten för personer med uppehållstillstånd att få ett personnummer. Den som får uppehållstillstånd borde, enligt vår mening, automatiskt tilldelas ett personnummer när beslutet vunnit laga kraft. Är uppehållstillståndet tidsbegränsat skulle även personnumret kunna vara tidsbegränsat . Vi anser att det finns uppenbara skäl för en skyndsam översyn av gällande bestämmelser och praxis för utfärdande av personnummer. (m) ()
mot · GP02Sk357 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk357av och ()Beskattning av miljöinvesteringar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattning av miljöinvesteringar. Motivering En fastighetsägare som av miljöskäl investerar i energibesparande åtgärder bestraffas med extra poäng och därmed högre fastighetsskatt. Sålunda ger installation av värmepump, även sådan som är kombinerad med annan värmekälla, t.ex. biobränslepanna, tre poäng. Byte av gamla fönster till isolerglasfönster renderar också tre poäng. Annat konventionellt uppvärmningssystem, t.ex. direktverkande el, kostar endast två poäng. Detta ger naturligtvis helt fel signaler till fastighetsägarna om ambitionen från statens sida är att sänka energiförbrukningen i landet. Miljöinvesteringar borde givetvis i stället för att straffbeskattas uppmuntras via sänkt skatt. () ()
mot · GP02Sk358 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk358av ()Avskaffa särskilda regler för fåmansbolag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att ta bort de särskilda reglerna för fåmansbolag. Motivering Ägare av onoterade bolag har rätt att erhålla viss utdelning skattefritt. Man lägger ihop insatt kapital och bolagets lönesumma efter vissa avdrag. På det beloppet beräknas en ränta uppgående till statslåneräntan + . Av det som återstår är ungefär en tredjedel skattefritt medan resten beläggs skatt. Men en förutsättning för att bolagets lönesumma efter avdragen skall ingå i det belopp på vilket ränta räknas är att företagaren tjänar antingen mer än tio basbelopp eller också av vad den högst betalde anställde icke-delägaren i bolaget tjänar. , ett privat initiativ av en grupp engagerade företagare som drivs i Den Nya Välfärdens regi, har granskat några konkreta fall där företagare drabbats av reglerna. En kvinnlig företagare i har ägt och drivit ett företag som har ett tjugotal anställda och sysslar med fastighetsskötsel. För körde kvinnan bil och blev påkörd bakifrån av en buss med resultatet att hon fick en whiplash-skada. På grund av de smärtor som skadan medfört kan hon fortfarande inte arbeta mer än högst halvtid. Den återstående tiden är hon sjukskriven. Med den förkortade arbetstiden kan hon inte komma upp i en sådan årslön tio basbelopp eller av vad den högst betalde anställde icke-delägaren tjänar att hon har rätt att utnyttja bolagets lönesumma efter avdragen som bas för ränteberäkningar och skattelättnader. För kvinnans del är lönesumman efter avdragen . Det hade berättigat henne att ta ut ur företagets överskott med skattelättnad, närmare bestämt skattefritt och skatt. Hon hade fått ut totalt efter skatt. får hon i stället ta ut pengarna som lön. Det blir när inkomstskatten är betald. Självklart syftar inte lättnadsreglerna till att diskriminera handikappade företagare utan syftet är att tvinga företagare att ta ut en grundlön innan de kan utnyttja lönesumman som lättnadsunderlag. Men när man gör reglerna komplicerade för att täppa till alla kryphål blir effekterna oförutsägbara. En förutsättning för ett bra företagarklimat är att reglerna är få, enkla och begripliga. Ett annat fall är en familj som äger och driver ett företag med dotterbolag. Fadern äger och modern samt de tre barnen äger vardera. När den ena sonen arbetade i ett av dotterbolagen fick han inte längre utnyttja samma lättnadsregler som hans syskon och hans far. Sonen drabbades av höjd skatt på aktieutdelningen i bolaget. Sättet att lösa just det här problemet är att ta bort de särskilda skattereglerna för fåmansbolag. Då behövs inte de krångliga lättnadsreglerna. I , 1997:1, skriven av G. , tidigare generaldirektör vid , finns beskrivet i detalj vilka omprövningar av beskattningsreglerna för fåmansföretag som bör göras.
mot · GP02Sk359 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk359av och ()Reavinstbeskattningen vid generationsskiften Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reavinstbeskattningen i samband med generationsskiften. Motivering Lagen om beskattning av reavinst som trädde i kraft /2000 har skapat problem för jordbruk och mindre företag. Möjligheten att föra över småföretag till nästa generation såsom skett byggt upp sitt välstånd har skapat goda förutsättningar för att kunna upprätthålla en kontinuitet inom både företagens ekonomi och deras kunskapsbevarande utveckling. Kapitalet har kunnat stå kvar i jordbruket eller företaget till låg eller ingen ränta, som i sin tur skapat den trygghet som krävs för att ett företag skall kunna utvecklas kreativt och ta risker med såväl produkter som teknisk utveckling. Genom en god kontinuitet inom företagen har redan vunna erfarenheter gett möjlighet till en snabbare och säkrare utveckling av de svenska jordbruken och småföretagen. Den från skärpta reavinstbeskattningen raserar de ovan påtalade fördelarna som det tidigare skattesystemet möjliggjorde. Undantag finns dock vad gäller effekterna av den negativa räntefördelningen som är mindre gynnsam. Företagarna tvingas till långtgående kostnadskrävande skatteplanering för att kunna avveckla verksamheten vid sin pensionering. En överföring efter till de egna barnen för att driva företagen vidare blir kostsam och hämmar företagets vidareutveckling. Följderna kan bli ödesdigra, inte minst för familjeföretagen, vilket vi ser som mycket allvarligt. För att kunna avveckla sitt personliga ägande i ett företag uppbyggt under generationer kommer en framtida företagare att tvingas skuldsätta sitt företag så långt det är möjligt, för att sedan föra bort allt kapital ur företaget, kanske också föra det ur landet så att företaget saknar bokförda beskattningsbara tillgångar när verksamheten avvecklas. Det kan helt enkelt bli lockande att flytta över ägande och administration till andra länder, vilket kommer att utarma landets näringsliv, med de effekter detta får för samhällsekonomin. Vi anser det mycket angeläget att ånyo tillsätta en utredning med uppgift att skyndsamt utreda frågorna kring reavinstbeskattningen och dess effekter för jordbruk och andra mindre företag i samband med generationsskifte. () ()
mot · GP02Sk360 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk360av och ()Förmögenhetsskatt för gifta par och sambor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gifta par och sambor likställs i förmögenhetsskattehänseende. Motivering Gifta par utsätts för en djup orättvisa beträffande förmögenhetsbeskattningen jämfört med sammanboende par som valt att inte ingå äktenskap. Par i samboförhållande får göra var sitt grundavdrag på , eller tillsammans . Gifta par sambeskattas och tillåts därigenom endast göra ett gemensamt grundavdrag på . Denna orättfärdighet är ett gammalt problem för många gifta makar, men har i och med de kraftigt höjda fastighetstaxeringsvärdena aktualiserats för många som inte tidigare konfronterats med det. har tidigare genom olika åtgärder strävat att likställa äktenskap och samboförhållanden, men på just detta område finns det uppenbarligen en motvilja att ändra reglerna för att jämställa dessa båda samlevnadsformer. Den socialdemokratiska förmögenhetsbeskattningen uppmuntrar till särboende och motverkar att människor ingår äktenskap. Därigenom motverkar man också den trygghet som ligger i den fasta familjebildning som äktenskapet utgör. () ()
mot · GP02Sk361 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk361av ()Avskaffande av fastighetsskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fastighetsskatten bör avskaffas. Motivering Fastighetsskatten slår hårt mot allt boende. Det är inte bara småhusägare som drabbas utan även de som bor i hyreshus får via sin hyra bidra till fastighetsskatten. Hårdast känns fastighetsskatten för pensionärer och andra grupper som har låga inkomster. Det är inte ovanligt att pensionärer som bor i attraktiva områden har drabbats av så hög fastighetsskatt att de måste sälja sina hus och flytta. I flera fall har pensionärsparet varit med och byggt sitt eget hus och lyckats med att betala tillbaka sina lån, allt för att kunna bo kvar på ålderns höst. Men vad hjälper det när taxeringsvärdet räknas upp därför att grannen har sålt sitt hus och fått bra betalt? Visst kan pensionärsparet också sälja sitt hus och få bra betalt, men de vill inget annat än att få bo kvar. Jag anser att boendet är så viktigt för den enskilda människan eller familjen att det över huvud taget inte skall beskattas. Fastighetsskatten slår blint som de boende också kan drabbas av förmögenhetsskatt för sitt hus. Frågan är om fastighetsskatten klarar en prövning i . Det finns de som hävdar att fastighetsskatten som tas ut här i landet är en kränkning av . Problemet är att en prövning i kan ta upp till . kommer ännu fler människor att tvingas lämna sina bostäder om inte fastighetsskatten tas bort. De höjda energipriserna slår också mycket hårt mot allt boende. Dessutom reagerar de som har tomträtt mot att de skall tvingas betala fastighetsskatt för något som de inte äger. Tomträttsinnehavaren äger det hus han byggt eller köpt på fastigheten. Däremot äger han inte den mark han nyttjar. Varför skall han då behöva betala skatt för den tomt som kommunen äger? Den bästa lösningen för att klara alla orättvisor med fastighetsskatten är att den tas bort. Det kan inte heller upprepas för ofta att boendet för den enskilda människan eller familjen är så viktigt att det över huvud taget inte skall beskattas med en särskild fastighetsskatt.
mot · GP02Sk362 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk362av och ()Svenskt jordbruk Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatter och avgifter inom jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett fungerande vägnät.1 1 Yrkande 2 hänvisat till TU. Motivering är med i den europeiska unionen. Unionen utgör en gemensam marknad, vilket innebär att producenter i utan hinder skall kunna producera för 15 länder med över 300 miljoner invånare. För att det svenska jordbruket skall kunna delta på lika villkor med sina kolleger ute i krävs att förutsättningarna är lika. Så är inte fallet. är t.ex. det enda land inom EU som har skatt på handelsgödsel. Lägger man till detta en hög dieselskatt och övriga pålagor som drabbar näringen blir resultatet att det svenska jordbrukets lönsamhet är den näst sämsta i . Endast har sämre villkor. Sedan EU-inträdet har bönder betalat mer i skatt än sina danska och finska kolleger. I överenskommelser med näringen har regeringen utlovat bättre konkurrensförhållanden, men har det skett mycket litet. I budgetpropositionen sägs att en översyn av skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel skall ske med sikte på att förbättra deras effektivitet som miljöstyrmedel utan att kraven på kostnadseffektivitet eftersätts. En särskild utredare har tillsatts, men redan i regeringsförklaringen utlovades att förslag om en återföring av de s.k. gödselskatterna skulle läggas fram under /01, och i vårpropositionen 2001 nämndes att regeringen skulle diskutera återföringen med såväl näringen som . har det skett mycket litet. Osäkerheten är lika stor nu som . Budgetpropositionen för ett resonemang om hur återföringen av skatten skall ske, vilket visar sig vara mycket komplicerat. Det finns inte heller någon garanti för att de lantbrukare som betalat och betalar skatt på bekämpningsmedel och handelsgödsel själva kommer att få tillbaka dessa skatter i någon form, när de s.k. gödselskatterna skall återföras till näringen. Hela systemet måste därför betraktas som en märklig rundgång där slutresultatet är ovisst, och ingen kan påstå att miljön förbättras med den förda politiken. Vi föreslår därför att kväveskatten på handelsgödsel avskaffas. För diesel som används i jord- och skogsbruket föreslår vi att skatten sänks med per liter till per liter. En annan viktig fråga gäller de allt sämre vägarna som har blivit ett stort bekymmer för jordbruksnäringen, som är i starkt behov av ett acceptabelt vägnät. Underhållet är eftersatt , och åtskilliga vägar är helt avstängda i tjällossningen. Alla de småvägar som leder från gårdar till åkrar och ängar och ut på större vägar är i många fall i ett miserabelt skick, vilket är till stort förfång för de transporter som måste ske men i särskilt stor utsträckning . I den kommande infrastrukturpropositionen måste lösningen på dessa frågor presenteras. Att vänta med vägunderhåll är lika med fortsatt kapitalförstöring. () ()
mot · GP02Sk363 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk363av ()till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta nystartade företag sätta av hela sitt ekonomiska överskott i verksamheten i periodiseringsfonder. Motiv till mitt förslag För de flesta nystartade företag är särskilt kritiska. Har man överlevt är prognosen för fortsatt överlevnad avsevärt högre. Dagens skatteregler för inkomst medför att staten tar hem skatt på de år det unga företaget gör vinst. Någon möjlighet för företaget att senare kvitta en förlust mot tidigare vinst finns inte, annat än med dagens blygsamma periodiseringsfonder. Denna avsaknad av möjligheter att jämna ut de fem åren bidrar kraftigt till att hämma nyföretagandet. Detta är inte rättvist och är inte ett tecken på ett sunt näringsklimat. Staten hugger vinstskatt men är inte med och tar del i senare förluster. Det finns exempel på nystartade företag som strax efter det att ägarna har betalt in aktiekapitalet till bolaget skall betala preliminär skatt för bolaget, trots att man ännu inte tjänat en krona. Låt nystartade företag sätta av hela sitt ekonomiska överskott i verksamheten i periodiseringsfonder. Det kan nämnas att liknande system finns i både och , loss carry back system, vilket innebär att förlust ger rätt att återfå vinstskatt . Undra på att nyföretagandet ökar snabbare i dessa länder än i ! Gotab, 2001 ()
mot · GP02Sk364 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk364av ()Uthyrning av privatbostäder Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av skattereglerna gällande uthyrning av privatbostäder i enlighet med vad som anförs i motionen. Bostadsbristen Det är bostadsbrist på flera håll i landet. Det gäller främst landets universitetsstäder, och därmed är det ofta studenter som drabbas av bostadsbristen. får studenter besked innan studierna börjar, och vid det laget är det omöjligt att få någonstans att bo i t.ex. eller . En del tvingas tacka nej till utbildning de kommit in på på grund av bostadsbristen. Detta är givetvis en ohållbar situation både ur ett mänskligt och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. För att minska den akuta bristen på bostäder räcker det inte med att börja bygga. Vi måste också stimulera uthyrning av redan befintliga bostäder. De nu gällande reglerna för uthyrning av privatbostadsfastigheter infördes i samband med skattereformen 1990. Syftet var att att skapa enklare regler, och genom att beskatta i princip alla inkomster skulle utrymme skapas för att sänka skattesatserna. De nuvarande reglerna innebär att uthyrningsinkomsten beskattas som inkomst av kapital. Från intäkterna får ett avdrag göras med för varje privatbostadsfastighet. Dessutom får avdrag göras av hyran. De nämnda avdragen anses täcka såväl kostnader som normalt förorsakas av uthyrningen som eventuella utgifter för reparation och underhåll som uppkommit . Ändrade skatteregler fler studentbostäder Ett sätt att snabbt få fram många bostäder, till exempelvis studenter, är att göra det mer attraktivt att hyra ut ett eller flera rum i sin privata bostad. Inte minst skulle många villaägare kunna erbjuda uthyrningsrum. Dagens skatteregler för uthyrning av privatbostäder är dock ett hinder för detta. I princip skall alla hyresintäkter beskattas, och många drar sig då för att ta det extra besvär det innebär att hyra ut. Det är inte omöjligt att en del sådan uthyrning sker men utan att den extra inkomsten deklareras. Med en skattelagstiftning som gör det mer intressant att hyra ut privatbostäder skulle många också med begränsade ombyggnader kunna få ytterligare en mindre lägenhet i sin villa. Gränsen för skattebefrielse vid uthyrning av privatbostäder bör därför kunna höjas. Regeringen bör återkomma med ett förslag i denna riktning.
mot · GP02Sk366 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk366av och ()Integration i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om integrationen i . Motivering För att öka möjligheter att få del av den utveckling som sker i måste integrationen mellan och underlättas. efter invigning kan vi nu med glädje konstatera att bron varit en stor tillgång för att öka arbetskraftens rörlighet i . Broförbindelsen har kraftigt ökat möjligheten att kunna bo och arbeta i de båda länderna. Men det finns andra omständigheter som hindrar arbetskraftens rörlighet. Ett sådant exempel är skattelagstiftningen. Fram /97 gällde det s.k. gränsgångaravtalet mellan och för de människor som var folkbokförda i det ena landet och arbetade i det andra. I enlighet med en bilateral överenskommelse mellan länderna och i överensstämmelse med den allmänna rättsuppfattningen betalades skatt i det land och i den kommun där personen i fråga var folkbokförd. Härigenom fick hemkommunen eller hemlandstinget bidrag till kostnadstäckningen av service i form av barnomsorg, skola, sjukvård, kollektivtrafik etc., som naturligtvis också omfattar denna kategori invånare. Denna lagstiftning var lättöverskådlig och enkel för medborgarna i de båda länderna att förstå. gäller i stället skatteplikt till det land där man arbetar och följaktligen har sina inkomster. Detta betyder för gränsgångarna att de inte betalar skatt till den kommun där familjen bor och använder sig av samhällets tjänster i form av sjukvård, skola m.m. I är en fortsatt ökad integration mellan länderna en förutsättning för regionens möjligheter att få del av den utveckling som också sker i andra regioner i . Möjligheten att fritt kunna välja arbete, studier, bosättning, rekreation och nöjen har ökat i väsentlig grad sedan färdigställande. Frågan om vi skall lyckas öka integrationen mellan och är inte bara en fråga om barriärer. Vi måste också ställa oss frågan: Hur ska en gränsöverskridande i ett globalt perspektiv kunna framstå som en region där internationell konkurrens och tillväxt har en framtid? I detta perspektiv synes det angeläget att ompröva den begränsning för integrationen i som den genomförda förändringen i gränsgångaravtalet har inneburit. Dessutom medför de nya reglerna djupa orättvisor på lokal nivå, där hemkommuner eller hemlandsting får tillhandahålla kommunala tjänster utan att få del av de skatteinkomster folkbokföringen borde generera. () ()
mot · GP02Sk367 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk367av m.fl. (v)Integration i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att främja integrationen i gällande arbete och boende. Bakgrund Det är svårt att arbeta i och bo i . Arbetsmarknaderna har ännu inte jämkats samman över sundet. Krånglig byråkrati och skilda skattesystem gör det besvärligt att jobba i medan man fortfarande bor i . och skattemyndigheter i regionen vittnar om problemen för integrationen i . Det faktiska läget måste vara så att skattelagstiftningen främjar en integration mellan och i för t.ex. arbetskraft snarare än att den försvåras. Enligt vår mening borde skattelagstiftningen utformas så att integrationen i främjas. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) ()