mot · GO02Sf33 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf33av , Bo (fp)med anledning av prop. 2000/01:96 Sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspensionFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en reformerad sjukförsäkring inom en socialförsäkringsreform.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om principerna för den framtida sjukförsäkringen och övrigasocialförsäkringar.3. begär av regeringen att den tillsätter en utredning om ettsjälvständigt socialförsäkringssystem med buffertfonder.InledningRegeringens föreliggande proposition är i huvudsak en konsekvens av detnya ålderspensionssystemet. Det tillmötesgår också flera av de krav somFolkpartiet har drivit. Men utöver de förslag som propositioneninnehåller vill vi från sida peka på andra nödvändigaförändringar i sjukförsäkringen och övriga socialförsäkringar.Ett nytt stabilt socialförsäkringssystemDet finns flera skäl att reformera socialförsäkringssystemen.Under 1990-talet har arbetet med att utforma riktlinjer och regler för ettreformerat ålderspensionssystem fortskridit och resulterat i det nu beslutadenya ålderspensionssystemet som bland annat föreliggande proposition är ettresultat av. Två av de huvudsakliga komponenterna i reformen är att avskiljapensionssystemet från statsbudgeten och att stärka kopplingen mellaninbetalda pensionsavgifter och utbetalade förmåner. Det är en modell somenligt mening också bör översättas till sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringen. Genom att särskilja dem från statsbudgetenåterupprättas den "öronmärkning", och därmed försäkringsmässigheten, avavgifterna som tappas bort.Under lång tid har legitimiteten för socialförsäkringarna ocksåundergrävts, även om den är stabil. Det har skett i huvudsakgenom olika socialdemokratiska regeringars trixande med systemen.Sjukförsäkringsavgiften är nu omvandlad till pensionsavgift, men resulteradei stora överskott när den fortfarande betalades till sjukförsäkringen underbörjan av . Trots att principen var att sjukförsäkringsavgifterna vartänkta att finansiera just sjukförsäkringens utgifter och inget annat, användesöverskottet i stället till andra offentliga utgifter, däribland bidrag tillarbetslöshetsförsäkringen. vändes dock överskottet under 1998och slog i utgiftstaket innan årets slut.Om sjukförsäkringen i stället hade varit skild från statsbudgeten hadedessa problem hanterats på ett betydligt bättre sätt. Överskottet hade kunnatfonderas, och därmed hade det kommande underskottet kunnat dämpasavsevärt.Våra principer för ett reformeratsocialförsäkringssystemFörsäkringsmässigheten måste upprätthållas inom socialförsäkringarna.Det skall finnas ett direkt samband mellan inbetalda avgifter ochförmåner. Där inga förmåner finns skall inga avgifter tas ut.Socialförsäkringarna skall vara utformade på ett sätt som motverkarutslagning och gynnar rehabilitering.Det skall alltid löna sig att arbeta. Försäkringarna skall innehålla ensjälvrisk som motverkar överutnyttjande och stimulerar till arbete och till enså kort försäkringsperiod som möjligt. Genom en försäkringsmässig kopplingmellan avgifter och förmåner minskar de s.k. skattekilarna och det lönar sigbättre att arbeta.Försäkringarna skall vara autonoma och finansieras med avgifter samt, förfördelningspolitiska inslag, med direkta statsbidrag. Försäkringssystemenskall huvudsakligen finansieras med egenavgifter. Detta bidrar till atttydliggöra försäkringsmässigheten. Genom att försäkringarna lyfts ut urstatsbudgeten och särredovisas ökas försäkringarnas legitimitet.Det är viktigt att taket i socialförsäkringarna sätts så att det stora flertaletinkomsttagares inkomster ligger under taket. Eftersom inga avgifter skall tasut där inga förmåner finns, så måste taket för förmån och taket för avgiftervara detsamma.För att socialförsäkringarna skall ha sina positiva effekter på trygghet ochutjämning av riskkostnader utan att ha de negativa effekter som skatter har påarbetsvilja och hederlighet, krävs att deras utformning är konsekvent ochtydlig.Vi menar att ett socialförsäkringsskydd som byggs upp efter de principervi anger inte behöver användas som budgetregulator. Det får en inbyggdföljsamhet mot samhällsekonomin av samma slag som det nyapensionssystemet.Men en förutsättning för den autonoma ställningen gentemotstatsfinanserna är att principerna verkligen upprätthålls. Socialförsäkringarnaär en så stor del av samhällsekonomin att t.ex. fel incitamentsstruktur fårmycket kraftigt genomslag. Därför måste det finnas t.ex. självrisker, så attsystemet - just för att det existerar för de perioder då vi inte arbetar - ändåuppmuntrar till arbete.Behovet av en blocköverskridande uppgörelseUnder socialliberal ledning inleddes en blocköverskridande uppgörelseom framtidens pensionssystem. Pensionsreformen med sina raka rörmellan inbetalningar och förmåner, sin flexibilitet och sitt inslag avindividuellt sparande är en mycket liberal reform.Folkpartiets nyvalde partiledare sade i sitt landsmötestal attnär pensionsuppgörelsen är i hamn måste nästa steg vara att partierna enar sigom en stor socialförsäkringsreform. Vi måste få fram långsiktigt hållbaralösningar. Människor måste kunna lita på sina försäkringar. När folk planerarsin framtid är det viktigt att de känner trygghet och vet vad som gäller om deblir sjuka, arbetsskadade eller arbetslösa.Förtroendet för socialförsäkringarna måste återupprättas. Detta kravupprepades i valrörelsen 1998.Folkpartiet gör fortfarande bedömningen att det behövs en bred uppgörelse- av samma dignitet som den stora pensionsreformen - mellan de partier somtror på försäkringsprincipen i välfärdspolitiken. En ny trygghetsförsäkring,byggd på tydliga principer, bör byggas upp.Folkpartiet föreslår att dagens socialförsäkringar utformas som tre riktigaförsäkringar:- en allmän pensionsförsäkring (nya pensionssystemet),- en allmän sjukförsäkring (inklusive förtidspensionen) och- en allmän arbetslöshetsförsäkring.Alla tre blir obligatoriska, men fristående från statens budget. Det blirraka rör mellan avgifter och förmåner. Försäkringarnas oberoende tryggasgenom fonder. kontrollerar försäkringsmässigheten.Ändringar av avgifter eller förmåner ska bara kunna ske när det ärförsäkringsmässigt motiverat, aldrig för att staten behöver pengar.Reglerna utformas så att det alltid finns incitament att återgå till arbete,delta i rehabilitering etc.Fristående ställning med autonoma styrelserVar och en av de tre försäkringarna får en egen styrelse. Reglerna förstyrelsernas självständighet bör påminna om det system som införs förRiksbanken. Styrelserna kan väljas av , men ledamöterna bör ejvara riksdagsmän. Ledamöterna bör tillsättas för änriksdagens mandatperiod, t.ex. 6 år.Förmånsnivåer och avgifter fastställs fortfarande formellt av ,men styrelserna ska vara djupt inblandade i beslutsprocessen. Det normalaska vara att styrelsernas förslag till statsmakterna vad gäller förmåner ochavgifter godtas.Det är styrelsernas ansvar att bevaka att verksamheten går ihop. Om detfinns tecken till betydande avvikelser , så är detstyrelsernas ansvar att informera om att det finns risk för störreunderskott (eller större överskott) samt föreslå åtgärder, ex sänkta förmåner,höjda avgifter eller någon kombination av dessa. fattar efterberedning - och gärna offentliga hearings etc. - av socialförsäkringsutskottethur det befarade underskottet eller överskottet ska hanteras under de närmasteåren.Styrelsernas förvaltning bör granskas av . Självfalletkan inspektionen inte inskrida mot beslut fattade av , men omstyrelserna agerar på sätt som strider mot reglerna eller god försäkringssedmåste inspektionen ingripa.De försäkringsmässiga inslagen betalas med avgifter. Defördelningspolitiska inslagen, såsom garantinivån och barnåren ipensionsförsäkringen, betalas med statsbidrag till respektive försäkringar.Alla tre försäkringarna behöver buffertfonder. Om man vill undvika alltförstora buffertfonder är det nödvändigt att de också får låna, dvs. att de fårpendla runt ett nollresultat. För pensionsförsäkringen bör det dock intetillåtas, eftersom en minustrend där är så svår att återhämta. Ingen avfonderna kan rimligen placera i aktier då hela tanken är buffertmässig - rättsom det är kan pengarna behövas och då är det inte bra om en massa aktiermåste säljas. Fonderna skall inte heller användas för näringspolitiskauppgifter.Strävan mot individuell anknytningÄven om försäkringarna bygger på riskspridning - och många alltså får utmindre från försäkringen än de betalat in - bör ansträngningar göras att"individualisera" systemen. Det viktigaste är att återupprätta ett tydligtsamband mellan avgifter och förmåner. En annan väg är att förseindividen med regelbunden information om avgifter och rättigheter.En allmän a-kassaArbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och obligatorisk. Vi ser ingaskäl till varför inte alla inkomsttagare som uppfyller kraven på en fastanknytning till arbetsmarknaden skall ha rätt till en inkomstrelateradarbetslöshetsförsäkring. Men det är också viktigt att betona attarbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring med långanknytning till arbetsmarknaden.Nytt stöd till utförsäkrade från a-kassanArbetslöshetsförsäkringen, som ska vara tidsbegränsad, bör kompletterasmed ett nytt skydd för dem som utförsäkras. Detta skydd skall inte - somsocialbidrag - prövas mot innehav av bil, egen bostad, sommarstuga etc.Ett villkor för stöd är självfallet att individen står till arbetsmarknadensförfogande.Ökad satsning på rehabiliteringDen nya sjukförsäkringen bör inkludera dagens förtidspensionering ocharbetssjukdomsdelen av arbetsskadeförsäkringen. Försäkringen utformasså att arbetsgivarna uppmuntras till aktiva åtgärder för rehabilitering avlångtidssjuka.Stockholm den 6 april 2001Bo Könberg ()()()()