mot · GP02K426 · 2001-10-05 00:00:00 — 7.1 Hållbar utveckling från strategi till verklighet På i antogs en Strategi för hållbar utveckling. Det är ett viktigt steg på rätt väg för . Naturligtvis är det betydelsefullt att en hållbar utveckling gjorts till högsta prioritet och att utvecklingen på området kommer att följas upp regelbundet. Ändå är vi kristdemokrater besvikna över att innehållet rensats på det mesta av konkreta förslag och åtgärder. Det från början mycket ambitiösa förslag som lades fram av godtogs alltså inte av regeringarna i . För är detta en besvikelse. Vi kan inte acceptera att målet om hållbar utveckling än en gång skjuts . Många miljöorganisationer har också uttryckt besvikelse över att positionerna inte flyttades fram längre under det svenska ordförandeskapet. Strategin pekar ut sex problemområden där EU måste agera kraftfullt, t.ex. klimatförändringarna, hoten mot den biologiska mångfalden och transportproblemen. För att verkligen ta itu med dessa enorma utmaningar krävs dock mer än vackra ord. Vi uppmanar regeringen att inom EU med kraft driva de förslag som fanns i kommissionens ursprungliga dokument och på så vis komplettera det man kom överens om i . Vad gäller klimatproblem kan det t.ex. handla om att sätta upp målet att minska utsläppen av växthusgaser med , årliga mål för minskningen av energiintensiteten i EU-ländernas ekonomier, att fasa ut subsidierna till fossila bränslen samt gynna användningen av biomassa i bränsleförbrukning. Handel med utsläppsrätter inom unionen kan också vara ett effektivt sätt att underlätta utsläppsminskningar. EU:s nya klimathandlingsprogram innebar en god början på detta arbete, men kräver nu vidareutveckling. I fråga om hushållning med naturresurserna, handlar det om att bryta dagens samband mellan ekonomisk tillväxt och användningen av naturresurser (och därmed avfallsgenerering). Skyddet för den biologiska mångfalden måste förbättras; det innebär inte minst att i grunden förändra fiskepolitiken så att utfiskningen stoppas samt att jordbrukspolitiken inte bidrar till påfrestningar på miljön. När det gäller transporter och markplanering krävs satsningar på ett hållbart transportsystem, där järnväg och sjöfart behandlas på rättvisa villkor. En integrerad europeisk järnvägsmarknad bör skapas. Europeiska satsningar på forskning kring nya eller utvecklade transportmedel är också nödvändiga. EU bör också gemensamt undersöka hur ny teknik, framför allt informationsteknologin, kan användas för att skapa mer effektiva och intelligenta trafiksystem och t.o.m. minska behovet av fysiska transporter. 7.2 Majoritetsbeslut om miljöavgifter har länge drivit kravet att EU ska göras mer handlingskraftigt på miljöområdet, eftersom miljöpolitik bör vara en av EU:s huvuduppgifter. Ett viktigt steg i den riktningen vore att fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet. har det nämligen visat sig omöjligt att driva igenom t.ex. en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter just p.g.a. ett fåtal länders blockering. Dessvärre har den , senast i förhandlingarna om , konsekvent motsatt sig en förändring, med hänvisning till att skattefrågor är en nationell angelägenhet. anser dock att miljöfrågor, som är en så tydligt gränsöverskridande fråga, bör vara ett undantag. 7.3 Sätt miniminivåer för miljöavgifter i EU Om vi vill komma tillrätta med klimatförändringarna räcker inte åtgärder på hemmaplan. Det krävs gemensamma europeiska åtgärder för att sänka koldioxidutsläppen. Ett effektivt sådant medel vore att lagstifta om en miniminivå för miljöavgifterna. Undantag bör naturligtvis göras för att gynna miljövänliga energiformer. Detta skulle både innebära ett incitament för miljövänligare transporter och forskning kring renare energi; samt innebära rättvisare spelregler för energiproducenter, transportföretag och bilister i medlemsländerna. 7.4 Samordna energipolitiken på EU-nivå är på väg mot en gemensam energimarknad. Det är en utveckling som bör leda till ökad effektivitet och därför gynna konsumenterna. Men med en gemensam marknad behövs också gemensamma spelregler. Inte minst för att ge klara incitament för miljövänlig energi. De globala klimatförändringarna, vår tids kanske allvarligaste utmaning, kan bara undvikas genom en tydlig och målmedveten politik, som är samordnad på europeisk nivå. EU har ju också gemensamt åtagit sig att sänka koldioxidutsläppen , enligt Kyotoprotokollet. Dessutom slår EU i sitt nya miljöhandlingsprogram fast att ska av den totala energianvändningen grundas på förnybara energikällor. Dessutom ökar snabbt beroende av extern energiimport, från t.ex. . För att oönskat beroende ska motverkas behövs en europeisk dialog om energifrågorna. Det krävs alltså en ökad samordning av energipolitiken på EU-nivå. Inte minst krävs gemensamma åtgärder för bättre energihushållning i transporter, bostäder och industri. Potentialen för ökad energieffektivitet i dessa sektorer är mycket stor; men den kan bättre och snabbare utnyttjas genom en målmedveten europeisk satsning. De olika nationella subventionerna till miljövänlig energi bör samordnas för att inte bli motstridiga. Även ett utökat europeiskt forskningssamarbete skulle vara betydelsefullt, när det gäller t.ex. förnybara energikällor. En möjlighet vore dessutom att inrätta en gemensam myndighet som kan ta ett övergripande ansvar för att driva på utvecklingen på energiområdet. En sådan skulle innebära att de olika ländernas och myndigheternas arbete samordnas på ett bättre sätt. 7.5 EU:s jordbrukspolitik bör främja utveckling och odling av energigrödor Reformer av EU:s jordbrukspolitik CAP är nödvändiga för att minska jordbrukets miljöpåverkan. Men förutom att en reformerad politik direkt bör främja ett mer ekologiskt hållbart jordbruk, så kan jordbruket bidra till en mer hållbar energianvändning i genom odlingen av s.k. energigrödor; C4-växter, , pil eller andra erkända energigrödor. Sådana grödor kan bli en betydelsefull och miljövänlig energikälla. Jordbrukspolitiken bör därför främja utvecklingen och odlandet av energigrödor. Det kan dessutom vara ett bra och lönsamt sätt för många jordbrukare att ställa om från den överskottsproduktion som i längden inte kan bibehållas. 7.6 Främja omställning till bränslen med låga eller inga koldioxidutsläpp Potentialen för effektivisering av energiförbrukning är mycket stor och betydligt större än det tillskott som gröna energikällor kan ge inom överskådlig framtid. På en gemensam energimarknad bör EU-länderna gemensamt främja övergången till bränslen utan kolutsläpp för energi, t.ex. elproduktion och väte för transportbränsle från biomassa, vattenkraft, sol- och vindenergi. Det kan t.ex. göras genom att undanröja existerande lagstiftningshinder och genom att låta dem bli föremål för ett särskilt undantag från alla konsumtionsavgifter, energi- eller klimatskatter över hela EU, och även genom att vidta stimulansåtgärder som uppmuntrar till en omläggning mot effektivare kraftverk. Forskningen på alla dessa områden skulle främjas genom Europagemensamma satsningar. 7.7 EU:s egna byggnader och transporter ska utmärkas av exceptionell energieffektivitet Den europeiska unionen bör med den politik som skisserats ovan kunna bli ett föredöme i världen genom en intelligent och effektiv energianvändning. Men om EU till att börja med ska genomdriva en bättre energipolitik på hemmaplan borde EU-institutionerna själva föregå med gott exempel. är så knappast fallet. En god idé vore därför att låta alla EU-institutionernas byggnader, liksom de transporter som används, genomgå en fullständig översyn i syfte att skapa en modell för miljövänliga och resurssnåla arbetsplatser. Detta vore extra betydelsefullt med tanke på EU-institutionernas symboliska betydelse. 7.8 Försiktighetsprincipen måste tillämpas på genmodifierade organismer har konsekvent argumenterat för den s.k. försiktighetsprincipen i EU:s politik vad gäller genmodifierade organismer. Det är angeläget att genforskningens stora potential för medicinska, livsmedelstekniska och ekonomiska förbättringar inte motverkas. Men åligger det den politiska makten, på nationell eller europeisk nivå, att i möjligaste mån skydda medborgarna från oönskade och okända konsekvenser av denna utveckling. Därför arbetar vi för att försiktighetsprincipen ska stärkas när det gäller t.ex. import av genmodifierade livsmedel eller grödor. Eftersom starka krafter arbetar för att mjuka upp EU:s hållning på detta område, är det viktigt att tydligt tar ställning för försiktighetsprincipen. Import av icke godkända GMO-produkter (genmodifierade organismer) bör inte tillåtas till EU. Det är mycket positivt att EU nu antagit strikta regler för märkning och spårbarhet av GMO-produkter inom unionen. 8 En rättighetsbaserad och human europeisk asylpolitik EU har tagit viktiga steg på vägen mot en gemensam asylpolitik. Men tyvärr har detta resulterat i en mycket restriktiv hållning som i praktiken gjort att flyktingar stängs ute från . arbetar för en mer generös och rättighetsbaserad europeisk flyktingpolitik. Vi anser också att EU bör göra mer inom alla relevanta politikområden, såsom biståndet, krishantering, handel etc, för att långsiktigt bearbeta flyktingströmmarnas orsaker. 8.1 En flyktingpolitik byggd på flyktingars rättigheter och internationell solidaritet Det är ett faktum att sviker de förhoppningar som många flyende människor hyser om ett människovärdigt mottagande. EU-ländernas asylpolitik har fått berättigad kritik från FN och många humanitära hjälporganisationer. Många länder blir allt mer restriktiva i sitt flyktingmottagande. Schengensystemet har i kombination med andra EU-regler i praktiken medfört stora svårigheter för asylsökande att få en rättvis prövning. arbetar för att EU ska bli öppnare för de människor på flykt som söker sig hit. Då krävs samarbete i en gemensam flyktingpolitik med tydliga regler. Det är EU:s skyldighet som en av världens rikaste regioner att ta sitt ansvar för världens flyktingproblem. Det innebär bl.a. att man måste leva upp till sina åtaganden enligt bl.a. . samverkar den restriktiva visumpolitiken, Schengensystemet, principer om säkert land och första asylland i praktiken på ett sådant sätt att den mänskliga rätten att söka asyl faktiskt inskränks. Det är oacceptabelt. måste verka för att asylrätten stärks i . måste också verka för en förändring av reglerna om s.k. transportörsansvar, d.v.s. att flygbolag och andra transportörer riskerar bötesstraff om de transporterar människor som saknar giltiga resehandlingar. Trots att bötesstraffet dras tillbaka om personen i fråga erkänns som asylsökande, kommer detta system sannolikt att leda till större svårigheter för flyktingar att ens komma till ett EU-land för att söka asyl. Därför anser att transportörsansvaret bör tas bort. faller ansvaret för flyktingar ofta mellan två stolar, där varken EU eller staterna tar ett tillräckligt ansvar. Utmaningen består nu i att verka för att humanitet och mänsklig värdighet görs till bindande regler för samtliga medlemsstater. Vi måste skapa en gemensam europeisk flyktingpolitik som fokuserar på flyktingars rättigheter väl så mycket som på kontroller. Det är därför glädjande att EU-länderna kommit överens om minimiregler, som bl.a. kan garantera flyktingars rätt att få auktoriserad tolkning till sitt eget språk; en oberoende och sakkunnig myndighet för behandling av asylansökan; tillgång till rättsligt stöd och rätten att överklaga. Definitionen av flyktingbegreppet bör också harmoniseras och vara präglad av generositet och humanitet. 8.2 En mindre restriktiv flyktingpolitik Svårigheterna för flyktingar att söka asyl i EU-länder ligger delvis i den restriktiva visumpolitiken. Denna har också medfört att allt fler människor på flykt ser sig hänvisade till illegala metoder som den växande organiserade flyktingsmugglingen. anser att visumtvång inte får användas som ett medel för att hålla människor ute. Därför bör visumsystemet i EU ses över, en åtgärd som bör ta initiativ till, liksom till en undersökning av hur s.k. nödvisum till asylsökande flyktingar skulle fungera. 8.3 Öka inslaget av solidaritet i EU:s flyktingpolitik Det är både rimligt och nödvändigt med en ekonomisk ansvarsfördelning mellan medlemsländerna i flyktingpolitiken. Sådan solidaritet behövs för att sprida kostnader och hjälpa de länder som tar emot en oproportionerligt stor andel flyktingar. Detta blir särskilt viktigt med tanke på . Kandidatländerna har fortfarande långt kvar till EU-ländernas ekonomiska välstånd. Att ta emot flyktingar i enlighet med EU:s gemensamma regler kan för dessa länder bli en svår börda. I synnerhet som många av dem kommer att utgöra EU:s yttre gräns till de regioner där de största flyktingströmmarna finns. Förmodligen skulle också ekonomisk solidaritet bidra till en mer generös hållning i medlemsländerna och därmed en humanare flyktingpolitik i som helhet. Det är således välkommet att den europeiska flyktingfonden har skapats, men den bör få större resurser. 8.4 Hjälp kandidatländerna att ta emot och hantera asylsökande Som ovan nämnts är det troligt att en stor del av flyktingströmmen kommer att gå via kandidatländerna i Öst- och , och principen om första asylland innebär också att flyktingarna kommer att få stanna där. saknar dessa länder ofta kapacitet och kompetens att ta emot flyktingar på ett fullgott sätt. Det är mycket viktigt att det förhållandet ändras före EU-medlemskapet. Unionen bör därför ge hög prioritet till stödinsatser i kandidatländerna; men också att planera för fortsatt stöd efter anslutningen till unionen. Det gäller naturligtvis att utbilda kompetent personal vid gränskontroller och migrationsmyndigheter och att dessa myndigheter får en god skolning i hur flyktingmottagning i EU-länderna förväntas gå till. Tillämpningen av de minimiregler som unionen kommit överens om bör ges särskild omsorg i kandidatländerna. 8.5 EU-medborgares rätt att söka asyl I det s.k. Aznarprotokollet har unionens regeringar kommit överens om att EU-ländernas egna medborgare ska berövas rätten att söka asyl i andra medlemsländer. anser att detta är en oacceptabel inskränkning av rätten att söka asyl. Den rätten bör självfallet gälla även inom unionen, eftersom det är långtifrån otänkbart att situationer skulle uppstå där människor löper fara att förlora livet eller sina mänskliga rättigheter även i . Regeringen bör deklarera huruvida man kommer att verka för en ändring på denna punkt. () () () () () () () () ()