mot · GP02L4 · 2001-09-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L4av m.fl. (c)med anledning av prop. 2000/01:135 Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett sjätte konsumentpolitiskt mål: Tillgänglighet och användbarhet för funktionshindrade konsumenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ursprungsmärkning av livsmedel skall utvecklas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genmodifierade livsmedel skall märkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsumentundervisning för elever från till gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge folkrörelserna och de ideella organisationerna ökade möjligheter att skapa inflytande i konsumentpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning av produktionsland på alla kläder och textilier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om miljömärkning av textilier. 2 Inledning kommer under den allmänna motionstiden att särskilt uppmärksamma konsumenternas situation. Därför är det bra att regeringen i den aktuella propositionen föreslår åtgärder för att förstärka konsumenternas roll. Vi vill dock med denna motion lyfta fram vissa frågor som vi anser regeringen har missat i sin handlingsplan för konsumenterna. Konsumenter är vi alla, med olika intressen inom många olika områden, och all politik har betydelse för oss konsumenter. I finns en lång tradition av att stödja konsumenterna. Detta konsumentstöd har genomgått många förändringar från starten fram till . 3 Konsumentpolitik nuvarande mål, som också står bakom, är fastslagna och är följande: Konsumenternas ställning skall stärkas, inflytandemålet. Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, hushållningsmålet. Konsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas, säkerhetsmålet. Sådana konsumtions- och produktionsmönster skall utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling, miljömålet. Konsumenterna skall ha tillgång till god vägledning, information och utbildning, kunskapsmålet. Dagens situation ställer stora krav på konsumenten med den snabba förändring som pågår i samhället med ständigt nya varor, produkter och tjänster. Detta förutsätter medvetna och kunniga konsumenter och en väl fungerande konsumentpolitik. anser att det vore berättigat med ett sjätte konsumentpolitiskt mål. Detta mål borde vara: Tillgänglighet och användbarhet för funktionshindrade konsumenter. Detta skulle innebära att får i uppgift att beakta deras intressen inom all sin verksamhet och att förslagen i Märk väl beaktas och att utvecklingsarbete bedrivs för att utveckla tekniska förutsättningar för de funktionshindrade, här ingår självfallet de synskadade. anser att standardiseringsarbetet även måste ta hänsyn till användbarhet och tillgänglighet för de funktionshindrade. Det är viktigt att handikappolitiken inte stannar vid den särskilda handikapplanen utan även tas med i konsumentpolitiken. Detta bör ges regeringen till känna. 4 God information i dagligvaruhandeln Svenska livsmedel produceras med mycket höga miljö- och djurskyddskrav, vilket gör att vi känner trygghet både när vi handlar och när vi konsumerar dem. vill stärka konsumenternas ställning och kräver därför en konsekvent märkning av livsmedel avseende produktionsland, förekomsten av genmodifierade produkter, antibiotika, hormoner, bestrålning, färgämnen och andra tillsatser. Det måste finnas en kontroll som förhindrar att livsmedel som inte uppfyller de krav som vi ställer i vårt land kan importeras och saluföras här. Märkningen av våra livsmedel måste förbättras, vad gäller både innehåll och varifrån de kommer. Livsmedelsallergier är mycket vanliga och därför är även innehållsmärkning mycket viktig. Regeringen bör agera för att reglerna förändras såväl nationellt som inom EU för att stoppa handel över gränserna med livsmedel som inte uppfyller kravet på god matkvalitet. har länge arbetat för att en ursprungsmärkning av livsmedel ska komma till stånd. Därför anser vi att det i handlingsplanen bör stå att ursprungsmärkning av livsmedel skall utvecklas. Detta bör ges regeringen till känna. En av grundförutsättningarna för att människor ska kunna utöva sin konsumentmakt är att de får god information om den mat de köper. Konsumentmakt blir därför ett verktyg för att stoppa plågsam djuruppfödning och andra tveksamma produktionsmetoder. Ekologisk odling kan också gynnas av att konsumenterna ställer krav på den mat de köper. Genom att fler konsumenter väljer ekologiska livsmedel kan produktionen öka och priserna sjunka. Sammantaget kan sägas att konsumentmakten är beroende av en väl fungerande märkning av livsmedel. anser därför att det bör skrivas in i handlingsplanen att genmodifierade livsmedel skall märkas. Detta bör ges regeringen till känna. 5 Konsumentorganisationernas ställning anser att det är mycket viktigt med välutbildade konsumenter. Som ett led i detta är det viktigt att stärka det civila samhällets organisationer. och säker mat garanteras inte genom enkom myndigheter och lagstiftning, även om detta naturligtvis är av stor vikt. Starka civila konsumentorganisationer kan driva på utvecklingen genom att använda sin makt och därmed påverka vad som produceras och hur det produceras. Politiken kan emellertid aldrig göra valen åt människor. Aldrig så många statliga myndigheter och verk kan inte ersätta människors eget omdöme och egna vilja att ta ansvar. Oavsett hur mycket vi kontrollerar och lagstiftar, så kommer vi aldrig att kunna tvinga fram en långsiktigt hållbar livsmedelsproduktion. har vi vant oss vid att ha ställföreträdande konsumenter i form av , som tagit på sig mycket av det arbete som i övriga utförs av konsumenter i samverkan. Det har också blivit en kil mellan konsumenterna och producenterna på ett sätt som egentligen är ganska underligt. Vi menar att det kanske är så att konsumentintresset behöver ett uppvaknande i genom att man låter konsumenter i samverkan axla ett större ansvar. Det bör noga undersökas om en del av de pengar som går till skulle göra större nytta om de användes för att stödja konsumenternas egna organisationer och till rådgivning som byggts upp av konsumenterna själva. Eftersom vi i begär detta i vår partimotion angående livsmedel avstår vi från att upprepa detta yrkande. 6 Konsumentundervisningen i skolan Dagens unga står inför en marknad med stora möjligheter och utmaningar. Genom att ge barn och ungdomar bra konsumentundervisning lägger man grunden till en stärkt konsumentroll i vuxenlivet. Därför är det glädjande att regeringen nu förespråkar att konsumentundervisningen utvecklas. Konsumentkunskap handlar om att kunna hantera vardagliga situationer samt ska utgöra en grund för att kunna välja en livsstil som står i samklang med en hållbar konsumtion och utveckling. Men det handlar också om att t ex kunna ta till vara och försvara sina rättigheter och skyldigheter som konsument och medborgare. ska eleverna utbildas till självständiga och kunniga konsumenter genom att få kunskap om kost och hälsa, konsumtion och miljö, konsumenträtt, personlig ekonomi, globala resurser, boende, kläder, pris och kvalitet samt reklamens påverkan på konsumtionen. Konsumentundervisningen bör brytas ned på ämnesområden och i princip finnas med i varje ämne. Vissa delar bör komma in som egna ämnen men det är upp till den enskilda kommunen och skolan att själv prioritera detta. Hushållning med våra resurser, återvinning och källsortering bör gå som en röd tråd genom hela skoltiden. Det är av stor vikt att konsumentundervisningen kommer alla elever till del från till gymnasieskolan. Detta bör ges regeringen till känna. 7 Vägar till inflytande och regeringen är överens om att folkrörelsernas och övriga ideella organisationers deltagande i konsumentpolitiken är viktigt och önskvärt. Det tillför såväl kunskap som en oumbärlig lokal förankring och kan bidra till en livfull dialog mellan medborgare och politiker eller myndigheter. Vi vill stärka den enskilda konsumentens ställning, vi vill effektivisera detta område och ett led i detta är att slå ihop med . På så sätt kan vi kraftsamla all kunskap under en myndighet. anser dock inte, som regeringen föreslår, att det är rätt väg att gå genom att tillsätta en arbetsgrupp som har till uppgift att lämna förslag till hur organisationer kan få ett ökat inflytande. Detta är ett uppifrånperspektiv som inte stämmer överens med ideologi. Vi förespråkar ett underifrånperspektiv där det måste tillåtas flera olika sätt att påverka. Företrädare för konsumentråd påpekar att de redan vet hur organisationer kan få ett ökat inflytande. Problemet enligt dem är att det saknas ekonomiska resurser. Låt organisationerna själva skapa förutsättningar för ökat inflytande. Detta bör ges regeringen till känna. 8 Textilier Kvalitet och pris på textilier kan vara mycket varierande. De tester som publiceras i olika tidskrifter visar att det inte finns något direkt samband mellan pris och kvalitet. Att köpa textilier av god kvalitet, att vårda och återanvända gynnar plånboken och miljön. Det är ofta svårt att ta reda på var ett plagg är tillverkat och med vilka produktionsmetoder. föreslår att textilier, förutom pris och skötselråd, även har en tydlig märkning av produktionsland. Detta bör ges regeringen till känna. Även textilier kan innehålla farliga restprodukter, dels av bekämpningsmedel som används vid odling av råvaran, dels farliga färgämnesrester eller andra kemikalierester som använts vid produktframställningen. Vi föreslår att inom EU ska arbeta för att alla textilier miljömärks. Detta bör ges regeringen till känna. () (c) () () () () () ()