mot · GP02Sk489 · 2001-10-05 00:00:00 — näringspolitiska motion 2001/02:N263 innehåller motsvarande yrkanden, varför vi avstår från att upprepa dem här. 8.2 Miljöstyrande skatter och handel med utsläppsrättigheter Att nyttja ekonomiska styrmedel kan vara effektivt för att komma tillrätta med miljöproblem. Väl utformade ekonomiska styrmedel låser inte utvecklingen vid vissa tekniska lösningar eller miljömässiga delmål utan stimulerar kreativitet och utveckling. Det blir lönsamt att skydda miljön och effektivisera resursanvändningen genom ständiga förbättringar. Marknadsekonomins dynamik och utvecklingskraft verkar därmed i miljöns tjänst. Ekonomiska styrmedel som till exempel skatter och avgifter ger som en sidoeffekt inkomster till statskassan. Det innebär att staten kan sänka andra skatter och avgifter som är störande för samhällsekonomin. Begreppet grön skatteväxling är tydligt till sin innebörd. Grön skatteväxling innebär sänkt skatt på arbete och höjda skatter på miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. Ett väl fungerade system för handel med utsläppsrättigheter kan, på ett bättre sätt än laborerande med skattesatser, använda marknadsekonomins dynamik i miljöns tjänst. Handel med utsläppsrättigheter fungerar dock inte på alla områden varför skatteväxling är ett bra instrument för att minska miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. I finns ett skattesystem med nedsättningar av skattebördan för industrin. När ett system med utsläppsrättigheter är infört måste nedsättningen upphöra för att göra handeln enkel och enhetlig. Skatteväxlingen måste därför utformas så att handel med utsläppsrättigheter underlättas. Detta innebär att den nedsättning som finns successivt måste minska. Skatteväxlingen måste vara utformad på ett sätt som gör att en framtida handel med utsläppsrättigheter underlättas. Det har regeringen och samarbetspartierna inte klarat av. Istället förstärker man den befintliga skillnaden i miljöbeskattning mellan hushåll och industri. Inga ansatser görs för att successivt fasa ut de nedsättningar som finns och förbereda för ett system för handel med utsläppsrättigheter. tar i sitt budgetalternativ steg i riktning mot att jämna ut skillnaden i miljöbeskattning mellan hushåll och industri. Vad som ovan anförts om skatteväxling och handel med utsläppsrättigheter bör ges regeringen till känna. 8.2.1 Biodrivmedel Regeringen påstår sig i budgeten lagt fast en skattestrategi för alternativa drivmedel. Tyvärr får konstateras att de skattelättnader som aviseras inte räcker till. En strategi med en längre horisont måste utarbetas. Det är angeläget att fler projekt får möjlighet att starta upp produktion av etanol och andra biodrivmedel. Potentialen för produktion av etanol och andra biodrivmedel är stor i . För att skapa möjligheter för fler anläggningar för produktion av biodrivmedel avsätter totalt för pilotprojekt, vilket är dubbelt så mycket som regeringen avsätter. utgår från att regeringen i den aviserade klimatpropositionen kommer att lägga fram ytterligare förslag som kan lägga grunden för ett grönt transportsystem. 8.2.2 Minskad nedsättning av koldioxidskatten för industrin För andra skattepliktiga bränslen än bensin och högbeskattat bränsle som förbrukas i industriella tillverkningsprocesser reduceras koldioxidskatten till hälften av den generella nivån på koldioxidskatten. Före hade dock industrin en nedsättning av koldioxidskatten. infördes andra skattelättnader för energiintensiv verksamhet. Om ett företags koldioxidskattebelastning vid skattenivån överstiger av försäljningsvärdet, medger beskattningsmyndigheten nedsättning av skatten så att den överskjutande skattebelastningen sätts ned till 0,8 %-regeln. Industrin har i de flesta fall rätt till nedsättning av koldioxidskatten. För den som är registrerad som skattskyldig kan avdrag med hälften av koldioxidskatten göras i deklarationen. För den som inte är registrerad som skattskyldig sker återbetalning med hälften av den koldioxidskatt som belastat bränslet efter ansökan till Särskilda skattekontoret i . Inkomsterna av koldioxidskatt från industrin kan med gällande regelsystem uppskattas till . föreslår att nedsättningen för industrin ska vara i stället för . Med den förändringen beräknas inkomsterna öka med . I den föreslagna nedsättningen ingår även fortsättningsvis skattelättnader för energiintensiv verksamhet. bör besluta att minska industrins nedsättning av koldioxidskatten till . 8.2.3 Kväveoxidskatt Kväveoxidutsläppen har stadigt ökat. De ger en negativ miljöpåverkan och bör därför motarbetas. Delmålet för sänkning av kväveoxid är alltför lågt satta, och anser att delmålen bör uppnå en 40-procentig minskning till 2005. Ett led i denna målsättning är att öka avgifterna för utsläppen av kväveoxid. En kväveoxidskatt bör tas ut med per kilo NOx för pannor med en större effekt än och med en nyttiggjord energiproduktion större än . Detta bör besluta om. 8.2.4 Skatt på förbränning av osorterat avfall finns det en skatt på deponering av avfall. Detta är positivt för att stimulera en minskning av avfall som läggs på deponi. har detta lett till att förbränningen av avfall kommit i avsevärt bättre dager då detta inte är belagt med skatt. Meningen med deponiskatten är att avfallsmängderna i samhället ska minska. Men istället för att deponera avfall går allt större mängder till förbränning osorterat. står därmed inför en stor utbyggnad av kapaciteten för att bränna avfall. I stora stycken är det oklart hur denna ökade förbränning påverkar människan och miljön. Främst rör det sig om ökade dioxinutsläpp. anser att det bör införas en skatt på förbränning av osorterat avfall för att säkerställa den intention om minskade avfallsmängder som finns i och med deponeringsskatten. Nivån på denna bör motsvara deponiskatten för att säkerställa likvärdighet i beskattningen. Detta bör besluta om. I samband med detta bör deponiskatten höjas ytterligare med utöver regeringens förslag, alltså till . bör besluta om detta. 8.3 Utveckla den gröna sektorn Svenskt jord- och skogsbruk är en avgörande sektor i fråga om att skapa förutsättningar för livskraft i hela landet. Den gröna sektorn bidrar starkt till att skapa sysselsättning och intäkter i stora delar av . Skogsindustrin i sig är fortfarande den största nettoexportören i . Ett led i en strategi för livskraft i hela landet måste därför också handla om hur den gröna sektorn kan få goda villkor att utvecklas. Regeringen och samarbetspartierna är mycket motsträviga mot att skapa likvärdiga konkurrensvillkor för svensk lantbruksnäring. I tider då svenskt lantbruk agerar på samma marknad som konkurrenter som har lägre kostnader är detta djupt olyckligt. När utredningen livsmedelsstrategi för presenterades och tydligt visade de konkreta konkurrensnackdelar som svenskt jordbruk har i förhållande till och fanns det hopp om att regeringen skulle agera. Så blev inte fallet. De grundläggande motiven för att förstärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft som låg till grund för utredningens förslag är lika starka som . Det handlar om att stärka konkurrenskraften för att skapa utrymme för nödvändiga framtidsinvesteringar i produktionskapacitet, produktutveckling och marknadsföring. lönsamhet i jordbruket är helt otillräcklig sett utifrån investeringsbehov men även i förhållande till en rimlig ersättning till brukarnas eget arbete och eget kapital. Regeringen har i ett antal regeringsförklaringar lovsjungit jordbruket som en framtidsnäring. De vackra orden har dock inte blivit mycket mer än vackra ord. Likställandet av el- och eldningsoljebeskattningen med industrins nivåer som utlovades blev tyvärr en halvmesyr. Genom underliga gränsdragningar ställdes småbrukarna utanför nedsättningen detta som dessa småbrukare finns i redan svaga bygder. bör därför besluta att gränsen på för att få del av nedsättningen på el- och eldningsoljeskatten ska slopas. Regeringen föreslår i budgeten en skattehöjning på dieseln med per liter utöver de per liter som utgör en indexuppräkning. För många jordbrukare innebär dieselskattehöjningarna att man ytterligare förlorar i konkurrenskraft i förhållande till sina kolleger i och . Svenska jordbruksmaskiner betalar en vägtrafikavgift om per liter diesel. Det är inte rimligt. Trots upprepade löften om kompensation och sänkt dieselskatt för jord- och skogsbruket syns inget av detta i budgeten. Jordbrukets svåra konkurrenssituation bekymrar inte regeringen som satt fortsatt maktinnehav och relationerna till framför rättvisa spelregler. bör besluta om att sänka skatten på diesel för jord- och skogsbruksmaskiner till EU-genomsnittet, d.v.s. en krona per liter. Precis som dieselkostnaderna är en tung börda är handelsgödselkostnaderna betungande i jämförelse med konkurrentländerna. Regeringen har visserligen reserverat pengar för att återföra skatten till näringen men har ännu inte kommit att presentera något konkret förslag. En modell som kräver ansökningar och godkännanden innebär vidare en hel del onödig administration. Den enklaste modellen är otvivelaktigt att sänka skatten, vilket förutom att begränsa administrationen minskar kraven på godkännanden från EU. För att också framgent fortsätta miljöomställningen föreslår vi också att medel avsätts för odling i balans. bör besluta om att slopa kväveskatten på handelsgödsel. Sammantaget innebär våra förslag att jord- och skogsbrukets skatter minskar med 1,27 miljarder, fördelat på dieselskatten (), handelsgödsel () samt el- och eldningsolja (). 9 Övriga skattefrågor Det är välkommet att regeringen, i enlighet med vad tidigare motionerat om, sänker momsen på böcker. Det är emellertid angeläget att, i enlighet med vad anfört i kulturmotionen 2001/02:Kr279, att momsen inom hela kulturområdet blir föremål för en översyn. I avvaktan på en sådan bör momsen på tidskrifter hållas oförändrad. bör därför avvisa regeringens förslag om sänkt moms i den del det avser tidskrifter. Mot bakgrund av den konkurrens veckopressen fått genom bilagor i dagspress är det emellertid angeläget att skyndsamt se över konkurrensvillkoren för svensk vecko- och dagspress i fråga om beskattning. bör begära en skyndsam utredning om konkurrensneutral beskattning av veckopress och dagspressens bilagor. Upprepade gånger har framfört kritik mot regeringens halvhjärtade ambitioner att bidra till utbyggnad av bredband i . har i flera motioner presenterat förslag om ett statligt ansvarstagande för infrastrukturen för att skapa likvärdiga villkor i hela landet och för att främja konkurrensen mellan operatörer. En utbyggnad grundad på ett statligt ansvarstagande för infrastrukturen i hela landet fram till varje enskild abonnent gör därmed särskilda statliga stöd för utbyggnad onödiga. Regeringens skattelättnad behövs därmed inte. Som ett led i en övergång till en sådan strategi för utbyggnad av bredband i hela landet bör avvisa regeringens skattelättnad för utbyggnad av bredband. () () () () () ()