mot · GP02N224 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N224av m.fl. (m)Växande storstadsregioner berikar hela 1 Sammanfattning En modern syn på de största storstadsregionerna bör utgå från de många möjligheter till utveckling för människor och företag som där erbjuds. En politik som bidrar till växande storstäder medför högre tillväxt och stärker hela konkurrensförmåga. I tre största städer, finns begynnande klusterfenomen, d.v.s. en geografiskt koncentrerad närvaro av företag, kompetens och kapital som leder till synergieffekter. Dessa tre regioner har utvecklat en global spetskompetens som attraherar specialister till . En politik för förbättrade forsknings- och företagandevillkor kan bidra till att förstärka denna utveckling. Klustermiljöer bygger också på attraktiva individmiljöer. Om storstäderna skall fungera som internationellt gångbara utvecklingsmiljöer måste skatteregler och bostadsregleringar ändras för att förstärka det svenska attraktionsklimatet också för enskilda. I allt för hög grad har den socialdemokratiska synen på storstäderna utgått från problem och bidragsprogram. Det är inte mer av bidrag och politisk planering som behövs. I stället behövs än mer av möjligheter för människor att själva påverka sina liv. Det är en politik som förs av de moderatledda majoriteterna i storstadsregionerna. Storstadsregionerna har stor betydelse som potentiella motorer för ökad tillväxt. Reformer inom särskilt viktiga områden som näringsklimat, valfrihet för familjerna, skattepolitik, bostadspolitik, utbildning, infrastruktur och rättssamhälle måste genomföras om denna potential skall kunna tas tillvara och bidragsberoende, segregering och utanförskap motverkas. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 44 2 Innehållsförteckning 45 3 Förslag till riksdagsbeslut 46 4 Storstädernas utmaningar och möjligheter 47 4.1 större städer 47 5 Storstaden som motor 47 6 Storstadens kluster 48 7 Ökad medborgarmakt en förutsättning för storstädernas dynamik 50 8 Goda exempel där valfriheten har ökat 52 9 En politik för växande storstäder 54 9.1 Fungerande skattepolitik 54 9.1.1 Skatter på arbete och företagande 54 10 Sänkta skatter på boende 54 11 Sänkt skatt på hemnära tjänster 55 12 En rättvis skatteutjämning 56 13 Fungerande bostadsmarknad 57 13.1 Skapa en fungerande bostadsmarknad 57 14 Den oroande bostadssegregationen 58 15 Fungerande skola och utbildning 59 15.1 Det fria skolvalets möjligheter 59 16 Utöka den högre utbildningen 60 17 Fungerande infrastruktur 60 18 Fungerande rättssamhälle 61 18.1 Den ökade brottsligheten 61 19 Nolltolerans mot vardagsbrottsligheten 62 20 Förebygg brott 63 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktning och utformning av storstadspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de svenska skatternas roll för ökad tillväxt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopad fastighetsskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av det inomkommunala utjämningssystemet per den 1 januari 2003.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändrad bostadspolitik.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av infrastruktursatsningar i storstadsregionerna.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av sänkta skatter på hemnära tjänster.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det fria skolvalet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utökad högre utbildning.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om storstädernas behov av ett fungerande rättssamhälle.6 1 Yrkandena 2, 3 och 7 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 4 hänvisat till FiU. 3 Yrkande 5 hänvisat till BoU. 4 Yrkande 6 hänvisat till TU. 5 Yrkandena 8 och 9 hänvisade till UbU. 6 Yrkande 10 hänvisat till JuU. 4 Storstädernas utmaningar och möjligheter 4.1 större städer Storstaden är ofta förknippad med stora möjligheter, ett brett utbud av allt som livet kan erbjuda och dessutom en känsla av närhet till allt betydelsefullt. En stor stad kännetecknas av hög befolkningskoncentration och i de flesta fall en växande befolkning. Det kan ibland vara svårt att avgränsa vad som skall räknas till större städer. Det finns ett särskilt utbyte i världen mellan städer med en befolkning som överstiger fem miljoner. I det perspektivet har inga storstäder. Likväl är det rimligt att betrakta , och som storstäder. Det finns dock ännu fler orter som till sin karaktär fångar åtminstone delar av det som är storstadens kännetecken. I odlas många negativa föreställningar om större städer. Det finns politiska partier som har gjort till sin idé att beklaga och bekämpa storstadens utbredning. Förklaringen till mycket av detta står att finna i historien. Storstäderna växte sig en gång stora i industrialismens barndom genom att attrahera människor som inte längre kunde leva av jordbruket. I städerna var den industriella produktionen förlagd. Under hårda arbetsförhållanden och med liten tanke på kringliggande miljöeffekter växte den svenska industriella basen sig stark. Det lade grunden för det stigande svenska välståndet. Men det innebar också att storstaden kom att förknippas med slitsamt arbete och dålig miljö. Storstaden erbjöd möjligheter att överleva, men inte att njuta ett fullt liv. Negativa uppfattningar om de större städerna bygger ofta på föreställningar om att mycket av detta lever kvar. Befolkningsomflyttningar mot städerna upplevs som påtvingade för att möjliggöra egen försörjning. Stadsmiljön beskrivs som dålig och människofrånvänd. 5 Storstaden som motor Socialdemokraternas politik tar sin utgångspunkt i storstädernas problem. Moderat politik har i stället sin utgångspunkt i storstädernas möjligheter. Det handlar trots allt om snabbast växande och rikaste regioner. I storstadsområdena är nyföretagsamheten störst och den privata sektorn förhållandevis stark jämfört med i många andra delar av vårt land. Storstäderna skall därför inte behandlas som problemområden och heller inte ställas mot glesbygd och mindre städer och orter. Alltför ofta tycks regeringen leva i villfarelsen att landets glesbygdsområden kan gagnas av politiska ingrepp som hämmar tillväxten av nya jobb i storstadsregionerna. Politiskt beslutad utflyttning av arbetsplatser eller om man så vill, inflyttning av arbetslöshet är ett exempel på detta. Om storstäderna aktivt missgynnas riskerar de att förvandlas till problem i stället för en tillgång. Det finns gott om avskräckande exempel på detta runt om i världen, bland annat . Storstäderna utgör tillsammans med vissa andra entreprenörstäta regioner de områden i där flest nya jobb skapas. De tre regionerna har en bruttoregionalprodukt (BRP) per invånare som kraftigt överstiger genomsnittet i riket och svarar för av rikets samlade bruttonationalprodukt, (BNP). Den snabbaste tillväxten har ägt rum i , där en femtedel av landets invånare bidrar med en fjärdedel av BNP och en dryg fjärdedel av statens skatteintäkter. Vi menar att storstäderna kan och bör fortsätta att gå i täten för förnyelsen av . Vår utgångspunkt är att en sådan utveckling är till fördel för hela landets utveckling. En god tillväxt i storstadsregionerna är inte ett hot mot övriga delar av landet. En region som expanderar hamnar i en uppåtgående spiral. Företagandet ökar och fler arbetstillfällen skapas. Effekterna av en sådan utveckling sprider sig som ringar på vattnet. Däremot är det ovanligt att tillväxt i en region får negativa effekter på tillväxten i andra regioner. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () har noggrant gått igenom den regionalpolitiska forskningen. Resultatet visar att regionalpolitiskt stöd kan omfördela offentlig välfärd men inte tillväxt. Trots att slussas från tillväxtområdena har det inte genererat ekonomiska framsteg hos de bidragsmottagande områdena. Allt fler bedömare pekar på att tillväxt inte skapas av enskilda faktorer utan av samspelet mellan bland annat infrastruktur, högskolor, marknad och företag. I dessa hänseenden ligger de svenska storstadsregionerna väl framme. Nya produkter och ny teknologi brukar först introduceras i storstäderna för att sedan börja användas i hela landet. Flera stora företag har startat i storstäderna och sedan expanderat och skapat arbetstillfällen i andra delar av landet. Exempel på detta är , Hennes & , och . Med de fördelar som , och kan erbjuda borde städerna ha goda möjligheter att få inte bara svenska utan även utländska företag att etablera sig. Det är därför oroande när utvecklingen nu förefaller gå i motsatt riktning. har ett antal storföretag flyttat sina huvudkontor eller andra strategiska funktioner från storstadsregionerna och från . De senaste exemplen är , och Nordbanken. En framsynt storstadspolitik måste ta sin utgångspunkt i en genuin förståelse för de villkor för tillväxt och företagande som nya ekonomiska och tekniska förutsättningar skapar. Ekonomin globaliseras nu i alla hänseenden. Företag, både stora och små, etableras i områden där de bästa konkurrensförutsättningarna erbjuds. 6 Storstadens kluster Mycket har hänt i och omkring de större städerna för att lägga grund för en ny typ av rikare livsföring. Smutsig industriproduktion har renats och i många fall flyttats bort från tätbefolkade områden. Många nya arbetstillfällen har tillkommit som erbjuder en bra arbetsmiljö. I takt med att storstaden som arbetsmarknad blivit allt mer diversifierad har också nya utvecklingsmöjligheter kommit att erbjudas en lång rad specialister. Deras möjligheter att utvecklas är ofta beroende av att vara nära andra specialister med samma kompetensprofil. Storstaden upplevs pulsera av möjligheter. I en miljö där svaret på livets alla frågor på det viset inte uppfattas som lika givet lämnas stort utrymme för att experimentera och att våga tänka nytt. Det bidrar till ett tillåtande klimat där det kringliggande samhället inte är lika snabbt att peka ut det som avviker som något oönskat. Tvärtom ses i olikheterna embryon till ny utveckling. Det skapar utrymme för subkulturer som kan ses med njugghet på andra orter. I storstaden finns nästan allt representerat och dessutom i en miljö sida vid sida med det som kan sägas stå i direkt motsatsställning till det man själv står för. För många unga i , men också i andra kringliggande länder, betraktas de större städerna mot bakgrund av allt som sagts som kluster kring vilket mycket av det goda i livet samlas. Där erbjuds arbete och specialisering men också ett brett kultur- och nöjesutbud. Där finns många liktänkande men också många med spännande andra uppfattningar. Där finns ett erbjudande om ett rikt liv. Det attraherar många. För Socialdemokraterna och andra partier som profilerar sig på storstadsfientlighet upplevs denna utveckling som ett hot. Att ungdomar flyttar och medborgare kräver anpassningar av offentlig välfärd till sina individuella levnadsförhållanden upplevs som negativt. Det försvårar möjligheterna att förverkliga socialdemokratiska idéer om en samlad modell lika för alla. Storstadsutvecklingen blir ett ideologiskt hot. Allt detta bidrar till den spänning som finns mellan storstädernas dynamik och det socialdemokratiska partiet. I de största städerna upplever inte längre medborgarna att socialdemokraterna och andra som hävdar en enda lösning för olika typer av problem har något att komma med. De förstår inte deras livsvillkor och de förstår inte att bejaka den nya storstadsdynamiken. De s.k. klustren är en viktig faktor bakom t.ex. snabba tillväxt. Med kluster menas ansamlingar av företag som uppnår större sammanlagd effektivitet om de ligger tillsammans än om de ligger utspridda i landet. Närvaron av internationellt gångbara skolor är en viktig faktor för att åstadkomma ett individklimat som förstärker klusterfenomen. Viktiga kluster i är IT, finansiell verksamhet, kontorsteknik, media, kultur och marknadsföring. I utmärker sig bioteknik och sjöfarten. öppnades en teknikpark på för företag inom medicinsk industri. Teknikparken, , är ett samarbete mellan , och . utmärker sig med både bioteknik och livsmedel. En fjärdedel av de svenska livsmedelsföretagen hör hemma i och svarar för av livsmedelsproduktion. , med en jämn fördelning av styrelseplatserna mellan universitet, näringsliv och myndigheter, har startats av . Dessa kluster utgör den mest dynamiska delen av storstädernas näringsliv och består ofta av branscher som ännu inte är så välutecklade i resten av . 7 Ökad medborgarmakt en förutsättning för storstädernas dynamik Den sociala tryggheten kan aldrig byggas utan en fungerande social bastrygghet i familjer och hushåll. Vi vill ha ett samhälle där familjen är stark och själv kan fatta beslut om sin vardag. Vi vill öka familjernas möjligheter att fungera på det sätt som passar bäst för både barn och föräldrar. Alla skall ha möjlighet att välja barnomsorg, privat eller kommunalt daghem, att vara hemma eller något annat av alla de alternativ som är möjliga. I många kommuner i storstäderna har man fört en konsekvent politik för ökad valfrihet och uppmuntran av fler utförare. och kommunerna kring har många valmöjligheter. En rik flora av privata utförare skapar en mångfald som ger valfriheten ett reellt innehåll. Nedan finns en sammanställning över hur långt omvandlingen till flera utförare kommit i . EGENMAKT I KRANSKOMMUNER Barnomsorg Utbildning Äldreomsorg verksamhet Enskild verksamhet Totalt antal verksamheter Andel enskild verksamhet verksamhet Enskild verksamhet Totalt antal verksamheter Andel enskild verksamhet verksamhet Enskild verksamhet Totalt antal verksamheter Andel enskild verksamhet 50 12 62 19,30 6 36 16,15 1 16 6,20 15 35 42,15 4 19 21,6 4 10 40,24 5 29 17,12 1 13 7,2 1 3 33,21 12 33 36,25 13 38 34,17 2 19 10,62 23 85 27,31 2 33 6,21 3 24 12,31 15 46 32,21 2 23 8,7 6 13 46,23 21 44 47,18 5 23 21,6 0 6 0,42 48 90 53,27 12 39 30,13 20 33 60,29 19 48 39,4 5 9 55,10 2 12 16,11 1 12 8,3 0 3 0,3 0 3 0,15 4 19 21,13 1 14 7,13 1 14 7,7 8 15 53,4 1 5 20,6 3 9 33,0 15 15 100,0 3 3 100,1 1 2 50,26 33 59 55,21 10 31 32,7 3 10 30,27 15 42 35,12 3 15 20,7 6 13 46,27 6 33 18,11 0 11 0,10 2 12 16,46 11 57 19,27 9 36 25,10 3 13 23,25 9 34 26,8 2 10 20,3 1 4 25,9 65 74 87,25 6 31 19,2 8 10 80,14 3 17 17,12 1 13 7,3 0 3 0,25 5 30 16,14 1 15 6,9 0 9 0,17 14 31 45,9 0 9 0,2 2 4 50,22 8 30 26,5 2 7 28,2 1 3 33,32 10 42 23,18 3 21 14,2 1 3 33,21 9 30 30,17 1 18 5,5 1 6 16,Röda kommuner 209 54 263 20,135 31 166 18,80 9 89 10,Blå kommuner 417 332 749 44,247 62 309 20,102 63 165 38,Alla kommuner 626 386 1012 38,382 93 475 19,182 72 254 28,Källa: Moderata riksdagsgruppens storstadskommitté. Uträkningarna är gjorda . Siffrorna fångar den snabba omvandling av gamla stela monopolstrukturer som sker. Effekten av detta kommer att bli omfattande. Medborgarnas inflytande ökar. 8 Goda exempel där valfriheten har ökat Anledningen till att kan härja så fritt i , , och är enligt vår uppfattning att det saknas en effektiv socialdemokratisk oppositionspolitik i dessa kommuner och detta landsting. Det hjälper inte att och skäller på de moderata ledningarna, för vad de gör är helt enkelt att genomföra sin politik. Men socialdemokraterna har inte någon utmejslad alternativ politik i de här frågorna. , andre förbundsordförande , anförande vid ledning har känt av är att de har en växande mängd medlemmar som arbetar hos privata utförare och som uttrycker trivsel med det. De många aktiva socialdemokraterna på kongressen kunde dock inte acceptera denna verklighetsbeskrivning utan avslog ledningens förslag att bejaka förekomsten av privata utförare. Ideologi sattes före en modernisering som redan är i full färd att genomföras. Ett bra exempel där valfriheten ökat är den väl fungerande vårdgarantin i . Samarbetet med privata vårdgivare och samverkan mellan sjukhus har bidragit till att vårdköerna i stort sett försvunnit. har Socialdemokraterna i gång på gång motsatt sig borgerliga krav på införandet av en nationell vårdgaranti för att korta köerna. Vårdgarantin i omfattar av alla medicinskt motiverade behandlingar. Vårdgarantin infördes av den borgerliga ledningen i . Garantin innebär att ingen skall behöva vänta mer än på operation eller behandling. Redovisade längre väntetider avser patienter som själva valt att vända sig till ett visst sjukhus. har ca 2 000 patienter fått hjälp till behandling och förts från ett sjukhus med köer till vård hos annan vårdgivare. Några exempel från landstingsförbundets köstatistik: Antal veckor ANDRA LANDSTING Antal veckor HÖFTLEDSPLASTIK Ortopediska huset 3 52 6 52 11 56 12 60 AB 17 Norrl.universitetssjukhus, 140 LIVMODERFRAMFALL 4 akademiska sjukhus 28 6 36 9 45 12 Sundeby sjukhus 52 Sophiahemmet 13 90 13 Norrl.universitetssjukhus, 95 AB 13 HÖRAPPARATER Dalens närsjukhus 4 44 4 64 Sophiahemmet 6 82 9 88 9 108 PROSTATA AB 2 56 11 68 12 90 Sophiahemmet 13 Norrl.universitetssjukhus, 145 13 Den moderatledda majoriteterna i värnar även skolan. För stockholmarna är inte skolpengen och friskoleetableringarna ett experiment utan en konkret del av ett liv präglat av valfrihet för föräldrar och elever. Även i de andra storstadsregionerna finns goda exempel på ökad valfrihet. , och har alla genomfört det fria skolvalet och avreglerat barn- och äldreomsorgen. , , och är också kommuner som går i det främsta ledet för moderat politik. Här har människors valfrihet ökat, främst genom friskolor och fristående förskolor. Det som händer i storstadsregionerna är något som många människor i landet i övrigt går miste om. är vardagen helt annorlunda för en invånare i , eller i jämförelse med t.ex. verkligheten för människor i , och . Den socialdemokratiska politiken har skapat ett tudelat , ett där inte alla har samma möjligheter att utvecklas och växa. 9 En politik för växande storstäder 9.1 Fungerande skattepolitik 9.1.1 Skatter på arbete och företagande Förutsättningarna för storstadsregionernas utveckling i påverkas av mycket som politiken inte styr över. Politiska makthavare kan inte göra anspråk på att föra fram förslag som annat än i vissa delar kan och bör påverka utvecklingsmöjligheterna. Det hindrar inte att olika politiska institutioner kan föra fram och besluta om viktiga och tillväxtfrämjande förslag. Storstadsregionerna svarar för en större del av statens skatteinkomster än vad som återspeglas i deras befolkningsandel. Mot den bakgrunden har Socialdemokraternas våldsamma skattehöjningar slagit relativt hårdare mot dessa regioner. Det höga skattetrycket hämmar investeringar och företagande i alla delar av vårt land. Skatterna på arbete och företagande måste sänkas om jobben skall bli fler och tillväxten högre. Inte minst är beskattningen av låg- och medelinkomsttagare påfallande hög jämfört med alla andra länder. Det leder till skärpta löneanspråk, färre arbeten och betydande svårigheter för många hushåll att leva på sin lön. Inte minst viktigt är att undanröja hinder för kapitalbildning, investeringar och nyföretagande. Detta motiverar en slopad förmögenhetsskatt och avskaffad dubbelbeskattning av riskkapital i näringslivet. I storstadsregionerna finns också många fåmansföretag som drabbas av dagens rigida så kallade spärregler. 10 Sänkta skatter på boende Du kan göra tankeexperimentet att du istället för att bo i din egen fastighet väljer att hyra ut huset. (...) Du kan då i normalfallet ta ut en månadshyra som överstiger de löpande drifts- och underhållskostnaderna. Detta mervärde slipper du betala om du själv bor i huset. Du har således en inkomst av din fastighet. Inte i pengar, utan i värdet på det egna boendet. , finansminister (s), skriver brev till de villaägare som protesterat mot fastighetsskatten. Fastighetsskatten är en omoralisk skatt som tas ut utan hänsyn till betalningsförmåga. Den slår skoningslöst mot människor med låga inkomster som bor i områden med höga taxeringsvärden. Den kan till och med innebära att människor måste lämna sina hem. Det är ofta betydligt dyrare att skaffa bostad i storstadsregionerna, särskilt i storstädernas centrala delar, än i andra delar av landet. De höga priserna driver upp taxeringsvärdena på såväl flerbostadshus som villor. Storstadsregionerna står därför för en betydande del av statens inkomster från fastighetsskatten. Regeringen lovade inför valet att de värst drabbade av fastighetsskattehöjningarna skulle få lindring av skatten. Utredning på utredning har misslyckats med att lösa frågan, och regeringen har därför inte infriat löftet. innan valet föll regeringen till föga och sänkte skattesatsen för villor och hyresrätter. Dock kommer denna sänkning endast innebära en något mindre höjning än tidigare för de allra flesta boende i storstadsregionerna. Sänkningen av skattesatsen är bara ett sätt att dölja att man straffar boende i attraktiva områden. Det är inte bara fastighetsskatten som är en pålaga för boende. Egnahemsägare beskattas vid förvärv av bostad, och vid försäljning. Vid förvärvande av bostad skall stämpelskatt på lagfart och stämpelskatt på inteckningar erläggas. beskattas de boende genom fastighetsskatt. Om bostaden säljs skall dessutom vinsten reavinstbeskattas. Istället för att gå till roten med det onda har socialdemokraterna föreslagit en begränsningsregel. Begränsningsregeln medför att människor, under vissa givna förutsättningar, skall betala av sin bruttoinkomst i fastighetsskatt. Begränsningsregeln kommer dock inte att omfatta förmögenhetsskatten. Detta innebär att många får betala förmögenhetsskatt trots att de omfattas av begränsningsregeln. En begränsningsregel kommer även att skapa ökade marginaleffekter. Förutom de skatteökningar och bidragsminskningar som redan följer av en inkomstökning, kommer fastighetsskatten att öka av inkomstökningen. Stämpelskatten är dessutom ett ytterligare att exempel på hur boende i storstadsregioner beskattas hårt. Stämpelskatten innebär att skatt skall betalas procentuellt på köpeskilling eller inteckningsbelopp. Två exakt lika hus kommer således att beskattas olika beroende på var i landet de är belägna. Eftersom köpeskilling och taxeringsvärden är högre i storstadsområden blir skatten därefter. förslag om att successivt slopa fastighetsskatten är mot denna bakgrund inte minst ägnat att sänka boendekostnaderna i storstadsregionerna och stimulera det lokala näringslivet. 11 Sänkt skatt på hemnära tjänster I storstäderna måste en viktig del av företagstillväxten komma i den privata tjänstesektorn. Till denna hör också de tjänster som kan utföras i eller i anslutning till hushållen. , har därför gemensamt utvecklat ett förslag för att sänka skatten på hemnära tjänster. Förslaget innebär en skattereduktion på för privatpersoners betalning av arbetskostnaden och innebär således att det vita priset halveras. För att få fart på sysselsättningen krävs inte bara att priset kommer ned till nivåer som många är beredda att betala. Det måste också bli lättare att erbjuda tjänsterna, oavsett om man gör det i företagsform eller som privatperson. Därför behövs förenklingar för bildande och drift av i synnerhet mindre tjänsteföretag. Ambitionen måste vara att främja att en flora av nya småföretag växer fram. En reform av detta slag är ett viktigt steg mot en växande och dynamisk tjänstesektor. Den går lätt att genomföra och ger människor en chans att inordna sig i ett legalt system. Kostnaderna i form av skattebortfall blir små, och kan reformen ge en positiv nettoeffekt för de offentliga finanserna. En skattesänkning på hemnära tjänster kan snabbt bidra till en ökning av arbetstillfällena i storstadsregionerna. 12 En rättvis skatteutjämning Det inomkommunala utjämningssystemet är till sin natur så konstruerat att det straffar tillväxt var den än uppstår. Kommunpolitikerna behöver inte, om de följer syftet med utjämningssystemet, ägna den egna skattekraften någon tanke.