mot · GP02K267 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K267av Per ()Personval Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om att riksdagskandidater endast får ställa upp i en valkrets. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de större valkretsarna i storstadsregionerna delas in i samma valkretsar som landstingen. Inledning Väljaren, inte partiorganisationen, skall vara uppdragsgivaren. Så är i stor utsträckning dessvärre inte fallet när partierna trots personvalsinslagen till stor del bestämmer vilka som skall representera väljarna. Personval är viktigt för framtiden för att öka närheten till och förtroendet för politiken. Ett bra steg i rätt riktning togs i senaste valet , men det återstår mycket att göra för att få ett personvalssystem som förtjänar namnet. Ett nomineringssystem gör att en mycket liten andel av väljarna bestämmer vilka som skall representera de olika partierna. Det är av största vikt att personvalet får en mer framträdande roll för att innebära en god möjlighet att förnya demokratin. Mycket av detta ansvar ligger på de olika partiernas företrädare. Rätt hanterat kan personvalsinslaget föra väljare och politiker närmare varandra, och det kan också bidra till att vitalisera partierna. Det handlar om att man som politiker måste vara och agera på ett sådant sätt att man vinner människors förtroende. Personvalet bör därför bygga på att långsiktigt förtroende och direkta kontakter mellan kandidater och väljare byggs upp. Det är för den som kandiderar en fråga om inställningen till den egna personen, till politikerrollen och till människor. Riktig kontakt med människor kräver en öppen och prestigelös attityd. Dagens personvalsmöjligheter Enligt den nya vallagen har väljarna möjlighet att i alla val kryssa för den kandidat man helst vill se vald av alla dem som står på en partivalsedel. Genom personvalet kan listans ordning bekräftas av väljarna, men listans inbördes ordning kan också ändras. En kandidat i ett kommunalval som på detta sätt får stöd av av partiets totala antal väljare i valkretsen och en kandidat som i riksdagsvalet vinner stöd av av partiets totala antal väljare i valkretsen placeras i en särskild grupp vid sammanräkningen. I de kommunala valen gäller dessutom en spärregel. Minst 50 röster krävs för att bli personvald, oavsett hur många procent detta motsvarar. Mandaten fördelas i första hand till de kandidater i denna grupp som klarar spärren. Den som får flest personvalsröster vinner och blir därmed personvald. Det gör att samtliga kandidater på en valsedel har möjlighet att bli valda. Det gör också att fler kandidater än det finns mandat att fördela kan lyckas passera spärren. Så skedde också i flera fall riksdagsval, vilket utvecklas nedan. I fall där ingen kandidat uppnår ett tillräckligt antal personvalskryss gäller listans ursprungliga turordning. Personvalets resultat i senaste valet Personvalsinslaget fick genomslag i valet, fast inte tillräckligt. av väljarna kryssade för en kandidat till . En siffra man skulle kunna önska vore högre. 88 av ledamöter sitter nu med direkta mandat från människor i sina valkretsar. Tyvärr lyckades inte fler än tolv personer som stod utanför valbar plats bli personvalda till . Ett litet och stapplande steg i rätt riktning. I tabellen nedan kan man se hur personvalet föll ut i respektive valkrets. Andel av väljarna som använde sig av möjligheten att rösta på person. Uppdelat på valkrets och parti. S M V Kd1 C Fp Mp 24 332 352 29 27 30 302 18 18 17 30 303 273 19 län 26 31 23 44 37 35 26 26 37 26 41 39 36 354 20 33 19 32 33 25 304 29 45 29 48 48 43 305 21 31 35 37 48 26 24 län 23 29 27 38 46 28 20 33 39 34 42 58 38 384 21 36 23 35 39 31 28 kommun 316 27 22 24 27 32 19 läns västra 39 25 27 35 37 43 22 läns södra 18 30 23 35 39 36 23 läns norra och östra 23 35 24 36 40 41 22 29 31 31 40 40 38 26 32 27 33 46 34 39 30 läns västra 26 28 27 44 42 37 27 läns norra 24 31 26 38 37 35 295 läns södra 24 33 26 38 37 32 23 läns östra 31 40 34 46 43 42 315 22 34 26 39 45 42 33 län 23 34 27 40 44 42 25 22 25 28 28 43 26 24 37 35 33 46 46 30 29 29 31 26 43 47 35 26 26 36 25 39 40 38 40 38 38 31 43 50 36 30 33 41 29 40 43 43 29 28 34 26 37 43 32 28 1 var förstanamn på rikslista, som fanns i samtliga valkretsar tillsammans med lokala listor. 2 , och var förstanamn i . 3 och var förstanamn i . 4 var, förutom i , förstanamn i , och . 5 var förstanamn i , läns norra samt östra valkrets. 6 var förstanamn i kommun. Inför valet var bilden i media entydig personvalet skulle svårligen få något genomslag att tala om. Att 88 riksdagsledamöter passerade spärren med goda marginaler visar att personvalet fick genomslag. Önskvärt hade varit att antalet hade varit större. Ytterligare 17 personer passerade 8-procentsspärren utan att bli valda. Det berodde på att de fick färre röster än en konkurrerande kandidat och att ytterligare mandat inte fanns att fördela. Sammanlagt klarade alltså 105 personer 8-procentsspärren till . Ett allvarligare problem var att informationen inför personvalet i bästa fall kan kallas bristfällig. hävdade i informationsbroschyren till alla hushåll att den som var nöjd med en listas utseende inte behövde kryssa för någon kandidat, utan kunde lämna in listan som den var. Ställt på sin spets innebar detta att listornas förstakandidater inte kunde bli personvalda om väljarna följde råd. Eftersom mandaten i första hand fördelas bland kandidater som klarat spärren och endast i andra hand fördelas efter listordning kunde detta mycket väl leda till att partiernas toppkandidater slogs ut på grund av felaktig information. Om man är nöjd med listans utseende bör man tvärtom utnyttja kryssmöjligheten för att markera detta. Situationen förvärrades av att en företrädare för i radio flyttade fram positionerna och hävdade att om man är nöjd med listans utseende så skall man inte kryssa för någon kandidat. Detta uttalande närmar sig obstruktion av demokratin och är ett allvarligt övertramp av en tjänsteman. Det kan inte uteslutas att informationen påverkat utgången av personvalet. Personvalet innebär en verklig chans för politiken att modernisera gamla kampanjformer och interna belöningssystem. Min vision är hårdraget att personvalet kan komma att avskaffa valrörelserna som vi är vana att se dem. Argumentet för detta är enkelt. Det tar så oändligt att etablera en relation till människor i den egna valkretsen och verkligen nå ut med vem man är och vad man står för än den traditionella intensivvalrörelsens . När september månad kommer har de flesta människors personliga val av politiker förhoppningsvis redan avgjorts. Det gäller därmed att vara utåtriktad i sitt politiska arbete, inte bara inför ett val. måste respekt förtjänas av varje politiker personligen. Det är i grunden en mycket positiv utveckling. Hur går vi vidare? Personvalet bör få större möjligheter att påverka vilka representanter som skall sitta i riksdag, kommuner och landsting. Tyvärr visade det sig att det fanns flera orsaker till att personvalet inte fick det genomslag som det förtjänar. Regler borde förhindra att mer namnkunniga och kända namn kandiderar i flera valkretsar, något som skedde under senaste valet, vilket fick till följd att personvalsmöjligheterna i realiteten försvann för många kandidater. I stora valkretsar var det svårt att få genomslag för personvalsmöjligheterna. Avståndet mellan väljare och deras företrädare är för stort. De flesta vet inte vilka som företräder dem i . I t.ex. krävs det nästan 20 000 personröster för att kunna bli personvald i de större partierna. Mindre valkretsar i dessa stora valkretsar skulle kunna minska avståndet mellan väljare och företrädare. Införandet av samma valkretsar i som i borde i de större riksdagsvalkretsarna kunna minska detta avstånd och ge personvalsmöjligheten chansen den förtjänar. Detta skulle kunna ge större intresse för valen, och förtroendet för politikerna skulle öka då uppdragen blir tydligare från väljarna. En utveckling som jag tror att alla vill ha.