mot · GO02Fi17 · 2001-05-02 00:00:00 — Sjukvårdens förutsättningarstärks genom att vi vidhåller de så kallade Dagmarpengarna samt vidinförandet av en nationell vårdgaranti tillför ytterligaresju miljarder kronor direkt till sjukvården.Genom införandet av en nationell skolpeng kommer 60 miljarder kronoratt gå direkt till de enskilda skolorna, oavsett om de är kommunala eller ej.Resurserna kommer att nå ända fram till de klassrum där elever och lärarearbetar. Vi ökar också anslagen till polis, rättsväsen och försvar så attmänniskor överallt i landet skall kunna känna sig trygga.Vi föreslår utgiftsökningar som har en tydlig inriktning på strategiskatillväxtområden som vi slår vakt om de grupper som inte har någotannat än stat och kommun att lita till och som behöver stödet mer än andra.De medborgare som av olika skäl är beroende av offentligt stöd för att klarasin vardag måste alltid kunna räkna med att stödet fungerar. Vårtbudgetalternativ tar hänsyn till detta. Därför föreslår vi bland annat ökat stödtill handikappade, bättre stöd till pensionärer samt ett återställande avänkepensionerna.Våra besparingar syftar till att göra den offentliga ekonomin mindresårbar för konjunkturella svängningar, att minska trycket på löneökningar ochtill att fler människor skall få arbete på den ordinarie arbetsmarknaden.För att skapa goda betingelser för hög tillväxt och en expansion av antaletarbetstillfällen i den privata sektorn föreslås förändringar och avregleringaravarbetsmarknaden vilka ger bättre förutsättningar för en fungerandelönebildning.Konjunktur och budgetpolitikDen osäkra konjunkturen gör det angeläget med en stramutgiftshantering. I högkonjunktur är belastningen på deoffentliga utgiftssystemen väsentligt mindre än ilågkonjunktur som skatteinkomsterna är större.Inkomsterna kommer därtill med viss eftersläpning. Det ärdärför farligt att nu använda högkonjunkturensskatteinkomster som motiv för attbesluta om högre varaktiga utgifter för de kommande årenmed lägre tillväxt.De offentliga finanserna i är mycket konjunkturkänsliga. Dagensöverskott är spegelbilden av underskotten i lågkonjunkturer. Beroendet måsteminska vilket är lättare att åstadkomma i en god konjunktur. Genom attparallellt sänka skatter och transfereringar uppnås detta. Människorsmöjlighet att ta ansvar för sina egna liv ökar som statens finanserblir mer stabila.I stället för att öka utgifterna skall de ekonomiska förutsättningarnaanvändas för att sänka skatter som gör bättre rustat att stå emotkommande lågkonjunkturer och internationell konkurrens.En alltför stor påspädning av köpkraften skulle kunna leda till ökatefterfrågetryck och stigande räntor. Det är därför viktigt att skattesänkningarantingen motsvaras av utgiftsminskningar i offentlig sektor eller har en tydligutbudsinriktning. Vårt budgetförslag är avvägt mot dessa krav.Det är också av betydelse vilka skatter som sänks. De skatter som harstörst negativ inverkan på den ekonomiska strukturen är naturligt nog de somär mest angelägna att sänka. Här märks kapitalskatter som driver företag ochföretagande ur landet, men även den statliga inkomstskatten som minskarincitament till förkovran och ökat ansvarstagande i arbetslivet.Prioritering av det offentligasuppgifterSammansättningen av de offentliga utgifterna skall utformasså att de prioriterar offentliga kärnuppgifter, ger ett starktstöd till dem som allra mest behöver det offentligas stödsamt bidra till ökad ekonomisk tillväxt. Det är den enskildamänniskans välfärd som skall tryggas, inte de offentligasystemen som sådana.I vårt alternativ har vi skapat utrymme för att lägga ökade resurser tillrättsväsendet - polis, kriminalvård och domstolar. Försvaret ges väsentligtförbättrade förutsättningar. De resurser som fördelas till skolanförstärksoch går direkt in i de enskilda skolornas verksamhet. Högre utbildning ochforskning ges större anslag och varje universitet och högskola ges ökadsjälvständighet. Den nödvändiga satsningen på att skapa en bättreinfrastruktur påbörjas. Handikappade får ökat stöd. Försäkringskassorna får ökade resurser för att därmed kunna bidratill bättre rehabilitering och lägre sjukfrånvaro. Sjukvården får ett direktstödvid införandet av en nationell vårdgaranti.Våra utgiftsminskningar görs till största delen genom att vi minskarbidragsbehovet och därmed de transfereringar som kommer vuxnaförvärvsarbetande människor till del. Våra sänkta skatter ger en ökadhushållstrygghet. Detta gäller självfallet även med hänsyn taget till deutgiftsminskningar vi föreslår.Det måste löna sig med arbete ochföretagandeVår politik innebär att det skall kunna löna sig bättre attarbeta, att äga och driva företag, att investera och att tarisker. Ett antal skatter som snedvrider konkurrensen försvenska företag sänks eller slopas. Skatten på arbete sänkskraftigt. På detta sätt skapar vi förutsättningar för att behållaföretag i , vi minskar intresset att av skatteskäl sökasig till andra länder. Detta gäller såväl sjuksköterskor somcivilingenjörer, såväl börsnoterade företag somentreprenörer i den nya ekonomin. Vi behöver därmed inteheller införa speciella skatteundantag för utländska expertersom kommer hit.Inriktningen på skattepolitikenDet är viktigt att sänka inkomstskatten. På så sätt ökarfriheten och därmed vars och ens möjlighet och förmåga attta ansvar för den egna livssituationen. I synnerhet gäller detdem som har låga inkomster. I vårt budgetalternativskapas utrymme för sänkta inkomstskatter för alla.Tyngdpunkten ligger på låg- och medelinkomsttagare genomden inkomstskattereform vi föreslagit. Reformen innehållerhöjda grundavdrag för alla, grundavdrag för barn,förvärvsavdrag och en successiv avveckling av den statligainkomstskatten. När reformen är genomförd undantas deförsta helt från beskattning. inför vi ett grundavdrag på upptill . Därtill undantas femton procent avförvärvsinkomster från beskattning genom ettförvärvsavdrag. Har man barn undantas ytterligare 15 000 kronorper barn från beskattning. Barnavdraget genomförs från ochmed 2002 och gäller utöver dagens barnbidrag.Skatten på kapital är hög i . Det medför att kapital flyttar tillländer där det är lägre beskattat och att ägande av företag flyttar till andraländer. Skattepolitiken skall bidra till att såväl företag och kapital som ägaretill dessa stannar kvar här. skall helst vara så attraktivt attföretagandeoch kapital söker sig hit.Beskattningen av ägande och kapital skall minskas genom attförmögenhetsskatten avskaffas och dubbelbeskattningen på aktieutdelningartas bort. Härigenom görs konkurrenskraftigt om företagande ochkunskaper. Utflyttningen av ägande, företag och forskning motverkas.Företagande stimuleras.Boendet beskattas hårt i . Skatten utgår oavsett om det finns medelatt betala den eller inte. För många höjs den kraftigt eftersomtaxeringsvärdena höjs. Fastighetsskatten är orättfärdig. Den skall tas bort.Inledningsvis måste en återgång ske till de taxeringsvärden som tidigaregällde. Parallellt skall en sänkning av skattesatsen för småhus och enhalvering av det ingående markvärdet ske.Transporter är nödvändiga i synnerhet i glesbygd. Den största delen av priset är skatt. Bensin- och dieselskattenbör sänkas för att underlätta för alla dem som i sin vardag är beroende avbilen. Reseavdraget bör höjas ordentligt.BudgetdisciplinUtgiftstaken innebär, utnyttjade på rätt sätt, enbudgetdisciplin och kontroll över de samlade utgifterna somhar givit stabilitet åt statsfinanserna. De fyller sin störstafunktion under en uppåtgående konjunktur och motverkar dåen inkomstdriven expansion av den offentliga sektorn.Ett sätt att urholka budgetdisciplinen är att sätta utgiftstaken så passmycket högre än de beslutade utgifterna att de möjliggör ökade utgifter utövervad som faktiskt beslutas. Det är också på detta vis som regeringen harmöjliggjort de snabba ökningar av statens utgifter som skett de senaste årenoch som accentueras än mer i vårpropositionen.Genom att utnyttja budgeteringsmarginalen för att besluta om nya utgifteri stället för att vara en säkerhet sätter regeringen både utgiftstaken i farasamtidigt som man låter de statliga utgifterna växa snabbare än ursprungligtavsett. budgetproposition var budgeteringsmarginalen för 2002angiven till . budgetproposition angavsden till , för att nu vara nere i drygt två miljarderkronor. Detta innebär att marginalen krympts med -vilket innebär en anmärkningsvärd ökning av beslutade nya utgifter.Motsvarande gäller för de höjningar av utgiftstaken som regeringen nuföreslår. Budgeteringsmarginalen betraktas inte som en buffert utan som ettutrymme för nya utgiftsökningar. Därmed gör regeringen utgiftstaken tillutgiftsmål för staten. Det leder till en kraftig acceleration iutgiftsökningarnapå de kommande åren.Utgångspunkten för budgetpolitiken bör vara att utgiftsramarna skallhållas. För att stärka budgetdisciplinen och öka trycket på att ökade utgifterskall balanseras av minskade utgifter skall budgeteringsmarginalen sättas tillnoll. Om de föreslagna taken för statens utgifter behöver ökas får regeringenåterkomma till med redovisning av varför det ökade resursbehovetuppstått samt med förslag till åtgärder för att på uppfylla detursprungligen fastställda taket.Balans på lägre nivåEn avgörande del av vår politik är ett väsentligt lägreskattetryck. Till en del är det fråga om att skapaförutsättningar för företagande och kapitalbildning men ihuvudsak rör det sig om sänkt skatt på arbetsinkomster förframför allt låg- och medelinkomsttagare. För perioden framtill innebär våra förslag att utgifts- ochskattekvoterna sjunker med tre respektive fem procent-enheter jämfört med regeringens.Vår inriktning av politiken innebär att de offentliga finansernas känslighetför konjunktursvängningar begränsas. Genom de utgifter och skattehöjningarregeringen genomfört har de svenska offentliga finanserna på nyttsamma konjunkturkänslighet som vilket bland annatOECD påpekat. Mot den bakgrunden har såväl IMF som förordat enpolitik med den inriktning vi föreslår.Ett långsiktigt mål för finanspolitiken bör enligt vår uppfattning varabalans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln. Vårt alternativinnebär vidare att skuldkvoten kommer att understiga av BNP vidutgången av 2004. Till skillnad från om målet sätts till ett permanentoffentligt överskott kan då den långsiktiga tillväxten bli snabbare ochekonomin som helhet expandera, som den offentliga skulden somandel av ekonomin krymper.Vårt alternativ som sammanfattas i tabell 8:1 innebär ett överskott pådrygt , 2003 och 56 miljarderkronor 2004.Vi föreslår nettobesparingar som uppgår till 2002, 57miljarder kronor 2003 och 2004. Detta ger, med hänsyntill vårt större överskott, ett utrymme för skattesänkningar som uppgår till 53miljarder kronor 2002, 2003 och drygt 109 miljarderkronor 2004.Till skillnad från regeringen har vi en plan för privatisering av statligaföretag. Vi har liksom de andra borgerliga partierna i annan motion redovisatvår inriktning och ambition i denna del. Vår ambitionsnivå för privatiseringar2002-2004 är på , vilket är avsevärt mer änregeringen föreslagit. Privatiseringen av de enskilda företagen skall vid varjetidpunkt avvägas mot marknadsförutsättningarna. Beloppet får ses som ettgenomsnitt över åren. Detta extra utrymme används i huvudsak till ensnabbare amortering av statsskulden men också till investeringar iinfrastruktur och vissa andra utgifter av engångskaraktär.Nivån på sparandet måste dock avvägas mot de krav som vårtstatsskuldsmål ställer. Skulle det visa sig att den ekonomiska utvecklingenblir en annan än i regeringens kalkyl får en justering göras av skatte- ochutgiftsförslagen.Mot bakgrund av att vårt mål är att de offentliga finanserna skall vara ibalans över konjunkturcykeln kan vi acceptera att det finansiella sparandetblir något lägre vid en lägre tillväxt. Vi kan dock inte tillåta att sparandetkrymper så mycket att våra mål för skuldkvoten inte kan uppfyllas. Hänsynmåste givetvis också tas till den samhällsekonomiska situationen så att inteöverhettningstendenser uppstår.Den offentliga sektorns finanserDe offentliga finanserna visar ett överskott utöver detöverskottsmål som regeringen satt. Detta överskott väljerregeringen att benämna "beräkningsteknisk överföring tillhushållen". Motsvarande utrymme, med hänsyn till vårtnågot större överskott, möjliggör tillsammans med våranettobesparingar de skattesänkningar vi föreslår.Tabell: 9:1 Den offentliga sektorns finanser, mdr kronorTabell 11: (2002 2003 2004 )I tabell 9:2 redovisas konsekvenserna av vår politik vadgäller den offentliga bruttoskulden.Tabell: 9:2 Konsoliderad bruttoskuld och skuldkvotTabell 12: (2002 2003 2004 )De offentliga utgiftstakenUtgiftstaket för de offentliga finanserna består av det statligautgiftsstaket som fastställer samt av beräknadekommunala avgifter. Interna transaktioner mellankommunsektorn och ålderspensionssystemet dras av vidberäkningen av det offentliga utgiftstaket. Regeringen angeratt utgiftstaket för offentlig sektor skall beräknas till 2002, 2003 och1 2004.De förslag vi lägger i denna motion syftar till att vi vill begränsa deoffentliga utgifterna i sin helhet för att därmed sänka den offentligautgiftsandelen. Inom ramen för detta påverkas både det kommunalautgiftstaket och det statliga av att vi överför finansieringen av skolan frånkommunerna till staten. Den statliga utgiftsramen för bidrag till kommunernapåverkas av att de skattesänkningar som vi föreslår i stor utsträckningpåverkar de kommunala inkomsterna, varför en ekonomisk reglering måsteske mellan staten och kommunsektorn.Mot denna bakrund föreslår vi att utgiftstaket för den offentliga sektornberäknas till 2002, 2003 och1 2004. Våra utgiftstak är således 29 miljarder kronorlägre än regeringens samt och 148 miljarderkronor lägre . innebär detta att de offentligautgifternas andel av BNP är lägre än medregeringens politik.Tabell 9:3 Utgiftstak för den offentliga sektorn 2002-2004(miljarder kronor)Tabell 13: (2002 2003 2004 )Lägre skatt, mindre bidrag,prioriterade kärnuppgifterI tabell 9:4 beskrivs våra förslag till besparingar. Debesparingar vi genomför skapar både utrymme för sänktaskatter och för att förändra sammansättningen av deoffentliga utgifterna till förmån för de offentligakärnuppgifterna, ökad social trygghet för de grupper som hardet svårast samt grundläggande tillväxtförutsättningar.Genom sänkta skatter och ökade insatser för att minskasjukfrånvaron minskar vi trycket på de offentligatransfereringssystemen. Vi föreslår också omprioriteringartill förmån för de offentliga kärnuppgifterna.Tabell:9:4 Förändringar i sammandrag av de offentligautgifterna , miljarder kronorTabell 14: (UTGIFTSFÖRÄNDRINGAR JÄMFÖRT MEDREGERINGEN )Tabell 15: (Satsningar )Som tabellen visar har anslagen för rättstrygghet räknats uppliksom anslagen för handikappade och vissa utsattapensionärer. Vi föreslår åtgärder som leder till stärkt kvalitésåväl i den grundläggande skolutbildningen som inomhögskolans ram. Vårt förslag innebär också högreforskningsanslag än vad regeringen förordar. Sjukvården gesett resurstillskott direkt till verksamheten. Vi satsarväsentliga resurser för att få bukt med de alltför högasjuktalen.Våra förslag om minskade transfereringar till hushållssektorn och enstörre egenfinansiering av den nya arbetslöshetsförsäkringen förutsätter att deskattesänkningar vi föreslår genomförs. Den lägre ersättningsnivån isjukförsäkringen kompenseras av lägre skatt på den utbetalda ersättningenvarför nettoeffekten i stort blir densamma.Skattesänkningar och de offentligafinansernaI tabell 9:5 redovisas effekterna av våra förslag till sänktaskatter på konsoliderad offentlig sektor. Beräkningarnabygger på uppgifter från utredningstjänst.Justering har gjorts för det kassamässiga utfallet varje år.Tabell: 9:5 Skattesänkningar jämfört med regeringensförslag , miljarder kronorTabell 16: (Skattesänkningar,miljarder kronor Konsolideradoffentlig sektor )Statens utgiftstak och utgiftsramarDe sammanlagda utgiftsminskningar vi föreslår leder till attdet statliga utgifstaket kan bestämmas till belopp som imotsvarande mån är lägre. Vi avvisarbudgeteringsmarginalen eftersom den påverkarbudgetdisciplinen negativt. Om de föreslagna taken förstatens utgifter behöver överskridas får regeringenåterkomma till med redovisning av varför detökade resursbehovet uppstått samt med förslag till åtgärderför att uppfylla det ursprungligt fastställda utgiftstaket.Mot denna bakgrund föreslår vi att det statliga utgiftstaket bestäms till847 miljarder kronor 2002, 2003 och 873 miljarderkronor . Det betyder som visats att utgiftsramarna för denoffentliga sektorn skall bestämmas till 2002, 2003 och 2004.I tabell 9:6 redovisas våra förslag till utgiftsramar för respektiveutgiftsområde. Därefter följer översiktligt de förändringar vi vill genomförapå varje utgiftsområde.Förslagen per utgiftsområdeTabell: 9:6 Våra förslag till utgiftsramar ()Tabell 17: (2002 2003 2004 )Tabell 18: (2002 2003 2004 )Utgiftsområde 1 Rikets styrelseI en demokrati skall inte politiska partier vara beroende avstaten. Vi föreslår därför att partistödet avvecklas successivt.Från och med år 2003 minskas stödet till hälften av detnuvarande anslaget. avvecklas stödet helt.Presstödet fyller inte den funktion som förespeglades när det infördes.Tidningar i ekonomiska svårigheter har inte kunnat räddas som förväntat,som strukturförändringar försenats och konkurrensvillkorensnedvridits. Mot bakgrund av detta föreslår vi att presstödet avvecklas i tvåsteg. Det första bör tas . Resterande belopp bör därefter lyftas urbudgeten . I och med att presstödet avskaffas kommerPresstödsnämnden inte längre att fylla någon funktion. Den bör därföravvecklas från . För att underlätta avvecklingen avpresstödet föreslår vi att reklamskatten avskaffas.Regeringskansliet bör inte byggas ut såsom regeringen föreslår. Därutöverbör det extra anslag som innevarande år utgår till följd av ordförandeskapet iEU avvecklas helt.En särskild upplysningskampanj om kommunismens brott motmänskligheten bör genomföras.Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och statsförvaltningInför den kommande sammanslagningen avRiksrevisionsverket (RRV) och revisorer ()fullföljer vi en successiv neddragningav anslaget till revisorer.Statistiska centralbyråns (SCB) uppgifter bör begränsas och en fokuseringske mot bättre avvägda behov. Som ett led i denna begränsning anser vi att enstörre andel av uppgiftslämnandet bör avgiftsfinansieras. Vidare anser vi attden planerade registerbaserade folk- och bostadsräkningen 2005 inte () och Konkurrensverketkommer att bilda en ny myndighet, Konkurrens- och upphandlingsverket.Som en följd av detta anser vi att anslaget till NOU kan minskas till hälften.Även bör enligt vår uppfattning upphöraoch anslaget halveras.Utgiftsområde 3 och uppbördGenom våra förslag till skatteförändringar kanskatteförvaltningens verksamhet rationaliseras. Vårt anslagtill skatteförvaltningen är därför lägre än regeringens.Smugglingen av cigaretter, alkohol, narkotika och vapen har ökat kraftigtde . Tullen bör därför få större resurser för ökad kontroll.Anslaget till tullen bör öka med utöver regeringensförslag. Genom detta bedöms intäkterna till statskassan öka med minstmotsvarande belopp. Tullens verksamhet skall finansieras genom anslag ochinte med offentligrättsliga avgifter.Utgiftsområde 4 RättsväsendetStaten har till uppgift att skydda medborgarna mot brottsligaangrepp och garantera en hög rättssäkerhet. Under detsocialdemokratiska regeringsinnehavet har brottslighetenblivit kvar på en hög nivå som den blivit grövre,mer välorganiserad och med internationella förgreningar.För att bryta denna utveckling måste staten öka resursernatill rättsväsendet för att garantera medborgarna trygghet ochrättssäkerhet.Det finns alltjämt stora uppdämda behov av personalförstärkningar,teknikstöd, utbildning och andra kompetenshöjande åtgärder, främst inompolisen. ställer nya typer av svårutredd brottslighet stora krav påpolisens förmåga att effektivt bekämpa och klara upp brott.Mot denna bakgrund är det inte acceptabelt att regeringen minskaranslagsramarna i perioden, för att först tillföraytterligare resurser. Enligt vår uppfattning är polisen i behov av omedelbararesurstillskott för att de av statsmakten ålagda verksamhetsmålen skall kunnauppnås. Även kriminalvården är i stort behov av ytterligare resurser.Vi avsätter därför mer än regeringen till rättsväsendetunder de kommande tre åren. Vi inleder denna satsning redan underinnevarande år och gör därefter kraftiga resursförstärkningar iperioden. De ökade resurserna skall bl.a. användas för att utöka antalet polisersamt, genom bl.a. nyanställd civil personal, renodla den uniformeradepersonalens arbetsuppgifter. behåller vi de högt ställda kraven påett effektivt resursutnyttjande, resultatuppföljning och ledarskap inom polisenoch rättsväsendets övriga myndigheter.Utgiftsområde 5 och internationellsamverkanEtt kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EUfordrar en gedigen kompetens samt svensk diplomatisknärvaro i princip i hela och Medelhavsområdet.Den snabba globaliseringen fordrar också svensk diplomatisk närvaro i deutomeuropeiska industriländerna. Framväxten av dynamiska ekonomier iAsien, och förhoppningsvis södra ställer även större kravpå kontaktytor och kompetens.Vi förstärker därför anslaget till utrikesförvaltningen med 50 miljonerkronor. I detta ingår även en ökning av de medel som ställs till ambassadernasförfogande för främjande av svenskt näringsliv utomlands. Ambassaderna iBeirut, , och vid Heliga Stolen skall inte läggas ned.Utgiftsområde 6 TotalförsvaretÄven moderat försvarspolitik innebär omställningar förförsvaret. Våra möjligheter att anpassa försvaret att verka iolika situationer måste dock bli reella. Därför anser vi attden omfattande avvecklingen av kompetens och materielmåste hejdas i tid.Våra försvarssystem skall utformas så att de i fredstid kan utgöra stöd åtsamhället. En del av Försvarsmakten skall därför vara en fredsutnyttjadinsatsdel som skall vara verksam i ett större säkerhetspolitiskt nätverk avoperativa insatsstyrkor, civila resurser och mobiliserade stridskrafter. Därmedblir våra försvarssystem en naturlig del av de resurser som kan utnyttjasdagligdags i samhällets tjänst.Med en utveckling mot ett försvar som uthålligt kan visa närvaro i bådevårt närområde och internationellt, kommer den framtida Försvarsmakten attha kunna bidra till stabiliteten i världen. Försvaret måste öka förmågan attkunna deltaga i internationella insatser. Försvaret skall också ha en högsamverkansförmåga så att vi snabbt och smidigt kan integreras iinternationella försvarsstrukturer.Mot denna bakgrund förordar vi att försvaret utvecklas på samma nivåsom under de två senaste försvarsbeslutsperioderna. Detta innebär att en delmoderna förband som successivt avvecklas i stället bör vidmakthållas föratt över tiden omstruktureras för nya uppgifter och förses med ny materiel.Driftkostnaden, förbandsverksamhet och vidmakthållande bör behållas pånuvarande nivå för att möjliggöra omstrukturering och ambitionsökning iinsatsorganisationen. Investeringar i ny materiel för att tillgodose deförändrade kraven på förbandens förmågor sker därefter i den takt som ärekonomiskt och praktiskt möjligt.Regeringens inriktning att anslaget Fredsfrämjande truppinsatser undernästa försvarsbeslutsperiod skall slås samman med anslaget förförbandsverksamhet avvisas. Det är inte rimligt att utbildningen av förbandeninom landet skall vara beroende av storleken på den internationella insatsen.Anslaget Fredsfrämjande truppinsatser förs till utgiftsområde 7.I avvaktan på nästa heltäckande försvarsbeslut samt att uppgifter ocheffektmål för totalförsvarets samlade ledning ännu ej är beslutade och attförslag ännu ej föreligger från pågående utredningar som t.ex. Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningen bör anslagen för det civila försvaret och politikområdeSkydd mot olyckor behållas på nuvarande nivå.