ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Kr262 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr262av m.fl. (s)Kultursamarbete mellan och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Svensk-isländska samarbetsfonden. inrättades genom ett beslut i . tillfördes då fonden för att främja svensk-isländskt samarbete, ömsesidigt kulturutbyte samt information om svenska och isländska kultur- och samarbetsförhållanden. Styrelsen har på bästa sätt sökt uppfylla stiftelsens ändamål. Det kan dock konstateras att det med nuvarande fondkapital är svårt att åstadkomma annat än marginella bidrag till kultursamarbetet mellan och . Detta inte minst på grund av de höga resekostnaderna för bidragsmottagarna. Denna omständighet skiljer utbytet påtagligt mellan och jämfört med det utbyte som kan erhålla stöd genom de tre andra bilaterala fonder som finns för samarbete med de nordiska grannländerna. Även med en liten årlig avkastning krävs en viss administration, exempelvis för utannonsering och sakkunnig granskning av bidrag, styrelsemöten, revision etc. Med det kapital som finns tillgängligt blir dock administrationskostnaderna oproportionellt stora jämfört med vad som kan anslås till verksamheten. Detta trots att bekostar sammanträden för de isländska ledamöterna i styrelsen och trots att fonden inte behövt betala för annonsering i . Motsvarande kostnader i får täckas av fondens egna medel. Försök har gjorts för att få bidrag/sponsring från näringslivet men dessa har varit resultatlösa. Handelsutbytet mellan och är begränsat och detta kan vara medverkande till det hittida misslyckandet. En förstärkning av fondkapitalet är enligt vår mening nödvändig för att trygga en verksamhet i fonden som tillgodoser syftet. Vi anser att en sådan utökning är särskilt angelägen med tanke på att ökade satsningar görs för att öka utbytet mellan staterna kring . Samarbetet med Västnorden bör inte marginaliseras utan tvärtom förstärkas. utgör en omistlig del i det nordiska samarbetet. En förstärkning av kapitalet motsvarande minst en fördubbling av det kapital som ursprungligen tillsköts fonden är enligt vår mening under alla förhållanden angelägen. Det nordiska samarbetet omfattar inte bara relationer på officiell nivå utan har sin styrka genom ett brett folkligt deltagande. kan enligt sina regler enbart ge stöd till verksamhet som har deltagande från tre eller flera stater. Stiftelsen behöver en förstärkning av sitt kapital för att möjliggöra ett utbyte mellan konstnärer, författare och företrädare för det organisationsliv som i stor utsträckning bär upp kulturen i de båda länderna. () () ()
mot · GP02Kr264 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr264av ()Nationellt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett nationellt . Motivering behöver ett . Få svenskar är så kända över hela världen som . Dynamit blev en världsprodukt med stor betydelse inom många områden. innebär inte bara att en gång hamnar i fokus, det innebär att särskilda insatser inom medicin, kemi, fysik, ekonomi, litteratur och fredsarbete uppmärksammas och stimuleras. I finns , med hans bostad och ett ideellt drivet museum. var skriven i och det räknas som hans bostadsort även om han fanns där i omgångar. I utvecklades industrin runt hans uppfinning, dynamiten. Mycket talar för att den naturliga placeringen av ett nationellt är , men detta bör naturligtvis utredas. I underlaget för en bestämning av lokaliseringsort bör även regionalpolitiska faktorer vägas in, liksom det kunnande som faktiskt finns kvar i om personen och det företag som han utvecklade.
mot · GP02Kr265 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr265av ()Kulturmiljövården i skogen till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en konsekvensanalys av kulturminneslagens effekter för skogsbruket. beslutar att en översyn skall göras av nuvarande lagstiftning i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av information till markägarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av utbildning. Motivering Kulturminneslagen ger ett mycket starkt skydd för fornlämningar. Till en fornlämning hör ett så stort område som krävs för att bevara lämningen. Även arealomfattande röjningsrösen utgör fasta fornlämningar, enligt tolkningen av kulturminneslagen. Nya och värdefulla inventeringar har lett till en kraftig ökning av antalet dokumenterade fornlämningar i skogslandskapet. Det gäller fornåkrar, hackerörområden, röjningsrösen m m. Som exempel kan nämnas en studie av förekomsten av s.k. Hackerör i . Hackerörsområden utgör där av den produktiva skogsmarken. På by- och fastighetsnivå kan det ibland handla om mycket högre andelar. I har antalet kända fornlämningar fördubblats efter inventering som gav 23 000 nya kulturhistoriska lämningar varav klassades som fornlämningar. En översyn behöver göras av nuvarande lagstiftning liksom definitionen av fast fornlämning. Skall arealomfattande lämningar som exempelvis samtliga forntida röjningsrösen ingå i definitionen? En konsekvensanalys av lagstiftningens effekter för skogsbruket bör göras. Någon rätt till ersättning till markägaren för försvårat brukande finns inte kopplad till kulturminneslagen. Till lagen bör fogas en ersättningsregel för de fall där pågående markanvändning avsevärt försvåras. En grundförutsättning för att fornlämningarna inte skall skadas är att de är kända. Informationen till markägarna måste förbättras. Den ansvariga myndigheten måste ges förutsättningar för både registering av objekten och information till markägaren. Då kan objekten föras in i skogsbruksplanerna och på så sätt finnas med när skogsbruksåtgärder planeras och genomförs. Utbildningen kring fornlämningarna behöver ökas, både inom skogsvårdsstyrelser och länsstyrelser som är de myndigheter som är delaktiga i det praktiska arbetet med att bevara de kulturhistoriska lämningarna. Utbildning bör också erbjudas skogsägare och företag som erbjuder skogsbrukstjänster.
mot · GP02Kr266 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr266av ()Nyckelharpan som svenskt nationalinstrument Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att nyckelharpan upphöjs till svenskt nationalinstrument. Motivering Alla folk runt om i världen spelar musik, och alla kulturer har sina speciella musikinstrument. Olika länder förknippas därför ofta med något instrument som är typiskt för landets musik och kultur. Säg till exempel sitar, och tanken går genast till . Säg bouzouki, och den grekiska övärlden målas upp för ditt inre. Men vilket instrument förmedlar bilden av det svenska landskapet? Att nyckelharpan är ett mycket gammalt instrument är väl dokumenterat. Nyckelharpor finns bland annat avmålade i medeltida kyrklig konst. Den äldsta kända avbildningen i världen härstammar från cirka 1350 och finns på portalen till på . Den äldsta bevarade nyckelharpan, den så kallade Moraharpan, härstammar , enligt en inskription på instrumentet. Frågan om nyckelharpan kommer från eller har länge diskuterats bland musikvetare och historiker. De forskare som hävdar att nyckelharpan kommer från stöder sig på uppfattningen att den allmänna kulturströmmen gick från kontinenten och norrut, och inte tvärt om. Mot detta finns emellertid en rad invändningar. De äldsta beläggen för nyckelharpans existens finns i , vilket skulle tala för ett svenskt ursprung, och ser man till den geografiska spridningen som ges av fyndorterna, så talar det också för att nyckelharpan ursprungligen kommer från . menar att nyckelharpan ska få sin rättmätiga plats i svensk kultur genom att den koras till svenskt nationalinstrument. Oavsett var nyckelharpan verkligen först har utvecklats är det främst kring , med som centrum, som instrumentet har använts och förfinats. Att nyckelharpan dessutom har överlevt ända in som ett viktigt instrument i den svenska folkmusiken, motiverar benämningen nationalinstrument.
mot · GP02Kr267 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr267av och ()Villkoren för svensk trav- och galoppnäring Förslag till riksdagsbeslut 1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av trav- och galoppsportens möjlighet att i öppen konkurrens konkurrera på den internationella spelmarknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppnå långsiktiga avtal med ATG. Motivering Hästnäringen är en förutsättning för en levande landsbygd i . Var femte jordbruksföretag i har minst en häst. Dessa hästar utgör svenskt jordbruks fjärde största inkomstkälla. Hästarna nyttjar ca av vår mark för bete och foder . Detta har gjort att är den näst hästtätaste nationen inom EU. Det finns ca 225 000 hästar i och av dessa är ca 70 000 travhästar eller galoppörhästar, d.v.s. var tredje häst. Trav och galopp som näring omsätter och har 17 000 årsanställda. Av dessa 4,5 miljarder är statens andel . Detta trots att spelet är begränsat till enbart . Av dessa går tillbaka till spelarna, i totalisatorskatt, till travbanorna och som prispengar. Det har gått så långt att har ett negativt netto vad gällande prispengar, d.v.s. det är mer prispengar som går till utländska hästägare än det är utländska prispengar som går till svenska hästägare. För att näringen och sporten skall kunna utvecklas krävs det att de ekonomiska vilkoren för arrangörerna och näringsidkarna förbättras. Detta bör dels göras genom en översyn av totoskatten men framförallt krävs det att ATG ges möjligheten att konkurrera på den internationella spelmarknaden i en öppen konkurrens. Genom att låta spelet expandera ut till den internationella spelmarknaden möjliggör det en ökad inkomstkälla för såväl statliga skatteintäkter som ökade intäkter för den för landsbygden så viktiga trav- och galoppnäringen. Det bör därför göras en översyn för denna möjlighet. Det krävs även att den svenska staten gör långsiktiga avtal med ATG. Som det är görs det ettåriga avtal vilket gör det omöjligt för en långsiktig planering. I ett samhälle med spelande är det också viktigt att diskutera hur vi skall förebygga och hjälpa människor som blir spelberoende. går endast en mycket liten del av statens vinst av spel till behandling och stöd för spelmissbrukare. I vår motion om spelberoende tar vi vidare upp hur man skall stävja problemet med spelberoende samt stöd och behandling för spelmissbruk. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Kr268 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr268av och ()i m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan mellan kultur- och utbildningsområdet för att slå vakt om folkmusikinstitutet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyckelharpan som nationalinstrument. i har en mycket bra verksamhet. Detta tack vare ett uthålligt arbete främst från aktiva intresserade personer på orten som lyckats med att med hjälp från skilda myndigheter skapa en verksamhet som binder samman kultur och utbildning i dans och musik. gäller dock att satsningen på denna verksamhet måste fortsätta så att den inte stagnerar utan utvecklas. Det är nödvändigt att staten tar ett ansvar för en samverkan där man beaktar såväl skolutbildning som det kulturella inslaget när det gäller såväl statsbidrag som regelanvisningar. Genom att utbildning ges på nyckelharpa på har intresset för nyckelharpan stigit. Många kommer till för att lära sig att såväl spela som bygga sin egen nyckelharpa. Även kronprinsessan har visat intresse för verksamheten i och fick vid sitt besök där en egen nyckelharpa. Nyckelharpan är ett säreget instrument som har funnits i . På flera kyrkomålningar kan man se den avbildad. Men den används även i dagens musik. Inte minst har nyckelharpospel bidragit till att den fått en ny aktualitet. Vi har tidigare påtalat att nyckelharpan borde utses som nationalinstrument. Det kravet består eftersom vi anser att har ett ansvar för nyckelharpan som ett instrument som förenar gammal och modern musik. () ()
mot · GP02Kr273 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr273av ()- Kinship Center i till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurstilldelning till förmån för i . På väg in , i av globalisering är det mer viktigt än någonsin med kopplingen mellan historia, nutid och framtid. Det finns ett stort behov av att söka sina egna rötter. Det ökade intresset för släktforskning och hembygdsforskning har glädjande nog gjort att besöken ökar på arkiv av olika slag. Forskarplatserna är mycket utnyttjade, också det är glädjande. visar tillströmningen att vi noga måste följa utvecklingen inte minst med tanke på arkivpersonalens arbetssituation. Det är viktigt att det värdefulla material som finns fortsättningsvis görs tillgängligt för allmänhet och forskare. /Kinship Center i är en institution som verkar för att skapa kontakter mellan anförvanter på båda sidor om . De verkar också för att utröna fakta kring den stora emigrationen från till . har sin verksamhet i Arkivcentrum i där man samverkar med folkrörelsernas arkiv samt Värmlandsarkiv. På så sätt har redan stora samordningsvinster gjorts. har under bedömts ha ett riksintresse och erhåller också visst statligt stöd. leds verksamheten av en föreståndare som arbetar ideellt. Denne ska svara för institutionens forskningsinriktade uppläggning och den utåtriktade verksamheten. Vidare ska föreståndaren ha det övergripande ansvaret för utveckling och inköp av datasystem samt samordning av den moderna tekniken med vad som sker inom arkivområdet. På grund av den omfattande verksamheten är i behov av ytterligare stöd. Övergången till digitalisering sker för fullt. Alla arbetsplatser är utrustade med datorer och arbetar institutionen med att digitalisera det omfattande arkivet. Som exempel kan nämnas att man tillsammans med i och Göteborgsemigranten tagit fram en cd-skiva med uppgifter från främst passagerarlistorna i de svenska utvandrarhamnarna. Här finns cirka 1,5 miljoner namn med tillhörande uppgifter kring båtresan. har ett stort samarbete med institutioner i . Här kan nämnas svenskgrundade college, skandinaviska avdelningarna på universiteten, landsomfattande organisationer och lokala föreningar med svenskamerikansk anknytning. är också känt på andra platser i världen. För att kunna bistå forskarvärlden på ett bra sätt behövs tillgång till forskarkompetens. Här finns goda utvecklingsmöjligheter tillsammans med . Även detta utvecklingsarbete fordrar en föreståndartjänst på emigrantregistret. I budgetpropositionen ges och landsarkiven ett ökat anslag. Dessa ska enligt propositionen användas till insatser till enskilda arkiv. En del av detta anslag borde kunna anslås till i .
mot · GP02Kr274 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr274av ()Public service-företagens resursfördelning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en uppföljning av hur public service-företagens resursfördelning och sändningstider för erkända etniska minoritetsgrupper i landet tillgodoses. Motivering Public service-företagen är enligt sändningstillstånden skyldig att beakta språkliga och etniska minoriteters behov. Samiska, finska och meänkieli skall inta en särställning, enligt SOU 2000:55, s. 449, 458, 463. , , har sändningar på finska, samiska och meänkieli. Gruppen tornedalingar som förstår/talar meänkieli uppskattas till 40 00060 000 i , varav 25 00040 000 bor i . Gruppen sverigefinnar som förstår/kan tala finska uppskattas till 200 000 i landet. Med en rättvis fördelning av sändningstid borde sändningarna på meänkieli vara av de sverigefinska sändningarna. Så är det inte . I genomsnitt sänder SR /vecka på meänkieli. Antalet tjänster som producerar program på meänkieli är 34. Motsvarande antal tjänster som producerar program på finska är 60. Sameradion har 10 tjänster. På SVT är situationen än mer anmärkningsvärd. Inför det nya sändningsavtalet har genomfört en utredning (SOU 2000:55, s. 164 f) som visar att rikssänd programverksamhet i SVT för etniska minoriteter innehåller stora variationer. Finska redaktionen producerade till en kostnad av . Den samiska produktionsgruppen producerade till en kostnad på . Program på meänkieli utgjorde under till en kostnad på . Värst är dock UR:s absolut minimala stöd för meänkieli. UR redovisar inte hur mycket av verksamhetsanslaget som går till meänkieli. Enligt uppgift har UR endast satsat ca /år på meänkieli. Det är alldeles uppenbart att det sker en orättvis fördelning av resurserna i public service-företagen. Meänkieli diskrimineras av SVT, UR och SR både vad gäller personella och ekonomiska resurser. Enligt min mening måste det ligga i ägarens intresse att en rättvis fördelning av resurser och sändningstider tillgodoses för erkända etniska minoritetsgrupper i landet.
mot · GP02Kr275 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr275av m.fl. (m)Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom driva frågan om att bör bli ett samnordiskt projekt. Motivering I finns största bestånd av bevarade rökstugor. Där finns hela 37 stycken rökstugor. Tio av dem är intakta. Övriga är flyttade, ombyggda eller återanvända. Dessutom finns det 15 kokhus och 59 bastur, varav 41 är intakta. Där finns också kanske största samlade arkivmaterial och bibliotek om skogsfinnarna, nämligen samt Brobergsbiblioteket. Det är en stor fördel med att allt material finns samlat på ett ställe. Grundforskningsmaterialet finns redan samlat och forskarna behöver inte samla in det runt om i . invandrade till norra människor från Rautalampiområdet i . Det var en befolkningsgrupp som med sin odlingsteknik svedjebruket hade fått nyckeln till att öppna det mellansvenska barrskogsområdet. Denna kultur var i levande in men trängdes sedan ut. En stor del av de lämningar som finns kvar finns i . är ett forskningscentrum för den skogsfinska kulturen i , företrädesvis i , som drivs av Museum. Man driver museiverksamhet inriktad på finnkultur och levandegör yttringarna av den i utställningar och publikationer. har öppet året runt, . Det finns planer på utökade satsningar på finländska besökare genom att bl.a. översätta utställningstexter, och önskemålen är att det skall bli ett utökat nordiskt samarbete. Redan har det förevarit ett forskningssamarbete mellan svenska forskare vid centret och finska forskare. Även ryska forskare har visat intresse och besökt verksamheten. har även medverkat med en utställning om skogsfinnarna på American Swedish Historical Museum i . Detta forskningscentrum är unikt i . Det finns förutsättningar för att göra till ett nordiskt centrum för forskning och information kring skogsfinnarna, som ju faktiskt är en värdefull och unik del av vårt nordiska kulturarv. Genom försorg skulle centret kunna få den status och den uppmärksamhet som det förtjänar. Detta förutsätter dock att på ett nationellt plan driver den frågan i . () () () () ()
mot · GP02Kr276 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr276av och ()Anslag till studieförbund till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över hur anslagen till studieförbunden fördelas. Motivering Det nya systemet för fördelningskriterier för statsbidrag till studieförbund följer inte de principer som enligt vår mening bör gälla, nämligen att man skall erhålla statsbidrag efter den prestation man utför. En förändrad anslagsprincip har antagits av . Den har innebörden att studieförbund med ökad verksamhet inte kommer att få ökade anslag i förhållande till verksamhetsökningen, emedan studieförbund med minskad verksamhet bibehåller nuvarande anslag . som bedriver aktivitet och utbildning inom områden där allt fler människor har intresse kommer därmed inte att kunna tillmötesgå önskemål om kursutbud m.m. Att statliga medel skall utbetalas efter nuvarande principer kommer att innebära att studieförbund som drar ner sin verksamhet kommer att få större bidrag än vad de har utbildning för. får studieförbund som ökar sina aktiviteter svårt att fullfölja sina uppdrag eftersom en ökad verksamhet inte beaktas i bidragssystemet. Detta bidragssystem är enligt vår mening helt kontraproduktivt, och vi anser att en ändring av villkoren måste komma till stånd. Statliga medel skall enligt vår mening fördelas efter prestation och inte baseras på historiska uppgifter . () ()
mot · GP02Kr277 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr277av ()Tillskapandet av ett restaurangmuseum Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillskapandet av ett restaurangmuseum. Motivering är inslaget av restauranger, caféer, pubar och barer ett viktigt inslag i den stockholmska gatubilden. Restauranglivet har en lång och intressant historia i . Det finns många som med sorg i hjärtat minns de gamla ölcaféerna och som också med en viss nostalgi kommer ihåg gamla restauranger och andra näringsställen som inte finns. Restaurangbranschen har alltid varit innovativ och tagit upp nya idéer, mattraditioner och tekniker. Den kända krögaren är ju bl a känd för att han introducerade pizzan i vårt land. På i finns mycket material om just forna tiders krogar. Trots detta finns mycket i den stockholmska restauranghistorien som är glömt. Bl a 3:e klass-krogar, folkkrogar, mjölkbarer, källare m m. Tyvärr finns inte samma dokumentation vad gäller de människor som fanns på krogarna, både gäster och personal. finns en annan kultur för vilka som både besöker och arbetar på krogen; det lilla som finns kvar borde därför dokumenteras innan det är . Det bör därför tas initiativ för att starta ett krogmuseum. Det bör enligt min uppfattning inte finansieras enbart av staten, utan huvuddelen av finansieringen bör branschen själva stå för. Såväl branschorganisationer som intresseorganisationer och enskilda företag och personer borde vara intresserade. Det behövs dock en koordinerande kraft och där skulle staten kunna biträda med den kunskap och erfarenhet man har vad gäller museal verksamhet. En möjlighet vore att kombinera en museal verksamhet med en krog inriktad på att servera och laga mat enligt gamla restaurangtraditioner. En annan orsak för att starta ett nytt museum är att detta kan innebära fler besökare från krogbranschen till och . Det finns få eller inga liknande museer i .
mot · GP02Kr282 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr282av och ()Bidrag till föreningsägda idrottslokaler Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att införa ett bidrag till föreningsägda idrottslokaler på liknande kriterier som bidrag till samlingslokaler. Bygdens samlingsplats De allmänna samlingslokalerna står öppna för alla som behöver tak över huvudet för möten och umgänge. Där möts människor med många olika intressen nya samtal uppstår, nya idéer kläcks. Där kan handikappade delta i samma studiecirkel som andra ortsbor i och med att samlingslokalen är handikappanpassad. Handikappanpassningen har kunnat genomföras till följd av det bidrag som finns till allmänna samlingslokaler. I föreningsdrivna allmänna samlingslokaler tar människor ansvar, deltar i arbetet med tid och andra resurser. Man är rädd om bygdens samlingslokal. Alla bygder har dock inte tillgång till en bygdegård eller Folkets Hus. Däremot kan man ha en aktiv idrottsförening som äger klubblokaler där bygdens medborgare håller till med sina gemensamma aktiviteter. När idrottsklubbens lokaler behöver rustas finns inga bidrag att söka. Därför bör en utredning göras för att se över möjligheten att införa ett bidrag även till föreningsägda idrottslokaler. Likaväl som det finns anslag för allmänna samlingslokaler till köp, ny- och ombyggnad, standardhöjande reparationer och handikappanpassning bör det finnas möjligheter för idrottsföreningar att söka bidrag enligt samma kriterier som till allmänna samlingslokaler. () ()