mot · GP02Ub490 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub490av m.fl. (v)Mentorprojekt för skolbarn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att en utredning bör tillsättas i syfte att utröna hur mentorprojekt med Näktergalen i som förebild skall kunna spridas till andra högskolor och kommuner och omfatta fler studerandekategorier än lärarstuderande. Motivering Vid i bedrivs ett pilotprojekt som går ut på att låta lärarstuderande vara mentorer för skolbarn som lever under sådana förhållanden att de saknar goda möjligheter att utvecklas socialt och kunskapsmässigt. Mentorns uppgift är att vara en positiv förebild för barnet och ge uppmärksamhet och stöd. Projektet kallas och har sin förebild i det israeliska mentorprojektet , som omfattar av universitets- och högskolestuderande, vilket innebär att ca 25 000 studenter arbetar som mentorer. Erfarenheterna från Näktergalen sammanfattas i rapporten Näktergalen möten mellan skolbarn och högskolestudenter av , Rapporter om utbildning 4/2001. Barnen som deltar i Näktergalen har rekryterats från tre av grundskolorna i . Barn och föräldrar får anmäla sitt intresse till skolan, som väljer ut de barn som har störst behov av stöd. Mentorerna rekryteras bland lärarstudenterna, vilka efter ansökan väljs ut med hjälp av intervjuer och efter kontroll av referenser. Barn och mentorer matchas sedan, med tanke på hur de skall passa ihop, till par. För sitt arbete får mentorerna i skattepliktigt arvode. Mentorerna är lärarstudenter från olika utbildningar: blivande förskolelärare, fritidspedagoger, grundskolelärare, gymnasielärare och blivande yrkes- och studievägledare. Mentorerna redovisar sitt arbete en gång i en rapport och får då också personlig handledning. Mentorerna får även utbildning i mentorskapet. Utvärderingen visar att projektet har haft stor betydelse för barnen i främst två avseenden. De har fått nya upplevelser och erfarenheter, fått se nya miljöer och delta i aktiviteter som de tidigare inte varit med om. De har också fått ha en vuxen för sig själv, någon som lyssnar, någon som de fått ha en nära relation till och känna gemenskap med. När det gäller mentorerna är det främst på tre områden som de upplever att de lärt sig, utvecklats eller fått nya erfarenheter av att ha varit . Ett handlar om att ha fått inblick i en annan värld än den man själv är uppvuxen i. Ett annat handlar om att ha fått kunskaper om barn och barns olika villkor för lärande och utveckling. Det tredje området handlar om personlig utveckling, mognad och ökad kommunikativ kompetens. Mentorerna beskriver hur de lärt sig att ta ansvar, lyssna, vara tydliga, flexibla och påhittiga, hålla löften, visa respekt, skapa förtroende samt hantera och förebygga konflikter. Resultaten av uppföljningen visar att det är möjligt att genomföra ett mentorssystem på en svensk högskola och dessutom med goda effekter för deltagande barn och mentorer. Regeringen bör därför tillsätta en utredning i syfte att utröna hur liknande mentorprojekt skall kunna spridas till andra högskolor och kommuner. Projekten bör då också kunna omfatta fler studerandekategorier än lärarstuderande. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () () ()