ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Kr390 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr390av () och ()Nordiskt centrum för konstpedagogisk utveckling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till för ett treårigt pilotprojekt som nordiskt centrum för pedagogisk utveckling. Motivering Det nordiska samarbetet bygger på en genuin värdegemenskap mellan fem länder och tre självstyrande områden i . Det nordiska samarbetet är på många sätt unikt inte minst genom sin folkliga förankring. Styrkan i det nordiska samarbetet är bl.a. att det finns ett omfattande nätverk på olika nivåer och en vilja till samarbete inte minst på områden där vi ensamma är för små men tillsammans kan nå ett bättre resultat. Det nordiska i är exempel på en nordisk konstinstitution som snabbt vunnit erkännande och uppskattning för sin verksamhet. Institutionen är exempel på hur samarbete på nordisk, nationell, och folklig nivå kan leda till ett gott resultat och vara till nytta för de nordiska medborgarna. Museet har i huvudsak tre uppgifter: att vara ett nordiskt centrum för samtidskonst, att handha forskning och utveckling inom området och att verka för konstbildningen i allmänhet. Den tredelade verksamheten med spetskompetens inom vart och ett av områdena utgör en god bas för att kunna utveckla konstpedagogiken. bedriver en omfattande konstpedagogisk verksamhet vilket ger yngre generationer möjlighet att förstå konsten som mänskligt uttrycksmedel. Verksamheten finansieras med medel från främst kommunen, regionen och den svenska staten. Projektmedel har också erhållits från och . För ytterligare samnordisk kompetens och för att hitta nya utvecklingsvägar bör museet få driva ett treårigt pilotprojekt som nordiskt centrum för pedagogisk utveckling. För detta krävs en långsiktighet och en betryggande finansiell bas. () ()
mot · GP02Kr391 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr391av m.fl. (mp)Nordiskt Kvinnokonstmuseum i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återkomma med besked om hur ett nationellt stöd till museum skulle kunna utformas. Motivering Museum , , invigdes . Museet är det andra i , efter Frauenmuseum i , som uttalat arbetar med och för kvinnliga konstnärer. arbetar en politiskt vald styrgrupp med att utveckla museet. Från start har kommun tillsammans med och lämnat ekonomiskt stöd. Museum räknas in under tillväxtavtalet för och har f.n. EU-bidrag. Bidrag kommer också från Stiftelsen och Sparbanksfonden . Styrgruppen har valt att arbeta undersökande och lärande. Genom samtal, seminarier, idémöten, studiebesök, samarbete och intervjuer läggs byggsten till byggsten. Man väljer en kvalitativ metod som verkar på bredden och djupet över . Önskan är att tillföra så många synpunkter och infallsvinklar som möjligt för att vidga museets nätverk kommunalt, regionalt, nationellt och internationellt. har organisationer, institutioner, föreningar och enskilda engagerats i arbetet. Bl.a. har följande aktiviteter genomförts: Konstpedagogisk verksamhet för barn i åldrarna 6 Intervjuer och sammanställning av åsiktslandskapet kring museet (en tävlingsform) tillsammans med och Samarbete konstnärerlokala företag i och , nationellt seminarium tillsammans med KRO Riksutställningar och Samarbete med (pjäs/konstutställning) och Nordiska Scenografiskolan (examensarbete) lokalt förankringsarbete tillsammans med folkhögskolor, församlingar, studieförbund, skolor, medier. avger styrgruppen sin slutrapport med förslag till framtida verksamheter, organisation och finansiering. Fem delrapporter har lämnats. Museum har genom sitt arbete under först som projekt 19921995, sedan som fast verksamhet 19951997 och därefter som utvecklingsprojekt 19982001 tagit till sig erfarenheter, utvecklat arbetsmetoder, byggt upp samarbetskanaler och nätverk. Museet befinner sig nu på en säkrare plattform än tidigare från vilken det kan agera vidare. Ett starkt och mångfacetterat kulturliv i kommunen och regionen underlättar möjligheterna till framtida samarbete och utveckling. Museum har ett starkt kommunalt och regionalt stöd. Detta bör förstärkas med ett nationellt, statligt engagemang. Genom att tilldela museet ett nationellt uppdrag, där erfarenheterna från tas till vara och utvecklas, kan regeringen medverka till en breddning och fördjupning av diskussionerna kring genus och mainstreamingmetodiken. () () ()
mot · GP02Kr393 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr393av (v)Studioglas Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett för studioglas i . Bakgrund bildades i en glasakademi av landets trettio ledande glaskonstnärer. Man bildade en ideell förening med målsättningen att vara ett forum för studioglas samt att verka för tillkomsten av ett museum och för studioglas. Avsikten med museet är att visa upp studioglasets utveckling och betydelse i en permanent utställning. Museet skall också innehålla ett arkiv för dokumentation och forskning, bibliotek samt ett digitalt bildarkiv. I planerna ingår även ett virtuellt glasmuseum och viss utbildningsverksamhet. När startade första studioglashytta i blev hon och första studioglaskonstnär. Numer finns i minst 50 studioglashyttor och i ytterligare 400500 stycken. Studioglasrörelsen har haft stor betydelse för såväl svensk som europeisk utveckling av glaskonst. Friheten i glashyttan har gett den enskilde konstnären utrymme för konstnärliga och tekniska experiment på ett sätt som inte har varit möjligt inom glasindustrin. Om fortsatt skall vara ledande inom glasproduktion, form och design så behövs det en medveten satsning inom verksamhetsområdet studioglas i . Detta bör ges regeringen till känna. Runt om i världen sker nu en intensiv satsning på att bygga upp museer och gallerier inom studioglasrörelsen, i , , liksom i . Genom att satsa på en vidareutveckling av studioglashyttan i kan studioglasrörelsen få det nödvändiga centrum som behövs för att vidareutveckla verksamheten i . De insatser som gjorts på och på glasmuseet i har inte varit tillräckliga. Den naturliga placeringen I anslutning till studioglashytta på i har en början till ett centrum för studioglas vuxit fram . Studioglashyttan har ca 38 000 besökare. Detta gör till främsta mötesplats för glas. För att utveckla centret vidare och förverkliga ett studioglasmuseum behövs ytterligare medel utöver de som Framtidens kultur bidragit med. Eftersom förverkligandet av ett studioglasmuseum i är av nationellt intresse bör regeringen vid bidragsfördelning för form och design överväga medel även för denna verksamhet, vilket härmed ges regeringen till känna. Gotab, 2001 (v)
mot · GP02Kr394 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr394av ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skapandet av ett centrum för politisk illustrationskonst. Motivering Diskussion och debatt om demokratiska frågor är ett sätt att värdera och utvärdera vårt demokratiska system. Inte minst efter den senaste tidens händelser med protester och ifrågasättande av det demokratiska systemet är det viktigt att en sådan debatt förs. Den politiska illustrationskonsten har möjlighet att peka på fördelar och brister i systemet på ett mycket tydligt sätt. Pedagogiken i bilder involverar fler och större grupper i reaktion och diskussion än vad som annars varit fallet. Den politiska bilden, satiren, karikatyren har alltid haft sin betydelse för att kommentera och tolka samtidshistoria. har betydelsen av den politiska illustrationen ökat i takt med utvecklingen av massmedierna. I har flera stora konstnärer bidragit till genrens betydelse en av de allra största är EWK. , född i , , har under närmare givit sin bild av de politiska händelser som format 1900-talets senare del: miljöfrågorna, de politiska stridigheterna runt om i världen och inrikeshändelserna. Med en humoristisk glimt i ögat har han alltid lyckats förmedla en ytterligare dimension av det han skildrar. Att bygga ett centrum för politisk illustrationskonst i där bland annat hans unika bildskatt kan bevaras och visas blir därför ett sätt att visa 1900-talshistorien som det ger möjligheter att hålla den politiska satiren levande genom utveckling och förnyelse.
mot · GP02Kr395 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr395av ()Bärgning av hjulångaren till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hjulångaren unika värde. Motivering sjösattes hjulångaren . Bygget hade utförts vid varv i . Skrovet bogserades till Verkstad där inmontering av de två ångmaskinerna, ångpannan och de två skovelhjulen skedde. Efter postfrakt mellan och , gjorde fartyget därefter tjänst på . gick på grund norr om ön i . sjönk hon under en kort bogsering och hamnade . 1980 återfanns fartyget. Det ledde bl.a. till att ett omfattande dokumentationsarbete startade. I detta arbete deltog Kanalbolag, och institution för marin teknik. Slutrapporten från detta arbete redovisar ett välbevarat fartyg utan motsvarighet i världen. i anser att vraket efter har ett mycket högt kulturhistoriskt värde ur flera aspekter. Teknikhistoriskt och representativt värde, därför att hon tillhör den första generationen ångfartyg, detta gäller även ångmaskinerna byggda med starka influenser från brittisk ingenjörskonst. Kommunikationshistoriskt värde därför att hon är en fiolbåt, specialbyggd för smala kanaler. Representativt värde därför att hon representerar en grupp av fartyg som försvunnit. Sällsynthetsvärde därför att hon i ordets rätta bemärkelse är unik och inte minst ett autenticitetsvärde därför att fartygsvraket är så välbevarat. Med hänsyn till dessa värden är vrakområdet belagt med såväl ankrings- som dykförbud. har olika planer funnits att bärga vraket efter hjulångaren . har yttrat sig över en ansökan från Föreningen hjulångaren bärgning om att få tillstånd att bärga hjulångaren. RAÄ har förståelse för strävanden som syftar till att bärga detta omvittnat synnerligen värdefulla fartygsvrak samt att därefter ställa ut det. RAÄ har därför ingen erinran mot att så sker. Däremot menar RAÄ att ett tillstånd bör förenas med ett villkor att det finns full ekonomisk täckning för bärgningen innan arbetena påbörjas, dessutom för hela det arkeologiska arbetet före, under och efter bärgningsinsatserna och för den efterföljande konserveringen. Oklarheter om hur det bärgade fartyget skall förvaras och ställas ut skall dessutom vara undanröjda. har inget emot att ansökan bifalles, under samma förutsättningar som RAÄ anger. nämner i sin skrivelse att det under en följd av år varit engagerat i planerna att bärga vraket efter . Med hänvisning till de uttalanden som gjorts av , och så är hjulångaren att betrakta som en riksangelägenhet. För att kunna motsvara de krav som ställs bl.a. från , för att kunna bärga hjulångaren inom en överskådlig framtid, måste någon form av statligt stöd ställas till förfogande.
mot · GP02Kr396 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr396av och ()Avgiftsfria besök på statliga museer Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning om avgiftsfria besök på statliga museer. Motivering Ett av de kulturpolitiska målen är att alla ska ha möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser. Det krävs en rad insatser för att det målet ska uppnås. En självklar aspekt på denna kulturpolitiska fråga är kostnaden för kulturupplevelser. Vi har en lag om avgiftsfria boklån på biblioteken. Det är nu dags att gå vidare och utreda förutsättningarna för avgiftsfria besök på statliga museer. Museerna har genomgått en spännande förändring där nya metoder har utvecklats för att presentera materialet. Det är angeläget att så många som möjligt, inte minst barnfamiljer, stimuleras att ta del av den gemensamma tillgång som museerna utgör. Att göra besöken avgiftsfria är ett sätt att göra det. Förhoppningsvis kan det inspirera också museer med annat huvudmannaskap att följa efter. Regeringen bör tillsätta en utredning om avgiftsfria besök på statliga museer där också erfarenheter från andra länder studeras. En möjlig väg att gå är därefter att starta en försöksverksamhet. () ()
mot · GP02Kr397 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr397av m.fl. (s)Regionala designcentra Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regionala form- och designcentrum. Motivering I SOU 2000:75 Statens insatser för form och design föreslås att det inrättas regionala formcentrum för att förstärka form- och designverksamheten runt om i . I har samverkansprojekt som Design i och Designstudio etablerat ett klimat där universitet, näringsliv och samhälle möts och bildar en gemensam plattform. Ett regionalt form- och designcentrum har bildats som resulterat i nya jobb, förädlade produkter och långsiktiga relationer mellan berörda parter. Visionen i är att det regionala form- och designcentret blir en motor som accelererar utvecklingen inom design och produktutveckling, en kreativ mötesplats i arkitektonisk miljö där nätverk, kunskap och kontakter utvecklas. Form- och designcentret blir en organisation som söker upp och lär av andra nationella och internationella aktörer. Uppgiften är att vara lots och koordinator mellan näringsliv, samhälle, utbildning och forskning. De framtida planerna i är att starta forskning för ett designpedagogiskt program för , skapa nationell samverkan med andra universitet, arbeta med att skapa en internationell förebild inom designområdet där personalutbyte och erfarenhetsutbyte sker med intressanta aktörer i andra länder, etablering av designbyråer etc. Form- och designcentret i kan med fördel ses som ett pilotprojekt och kan mycket väl utgöra en nationell modell vid uppstart av andra regionala form- och designcentrum. () () () ()
mot · GP02Kr398 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr398av m.fl. (s)Regionala TV-sändningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgängligheten till regionala TV-sändningar. Motivering För bl.a. ett antal hushåll och licensbetalare i östra är det inte möjligt att ta emot de regionala sändningarna från SVT. Det finns liknande exempel från andra delar av landet. Det är oacceptabelt att denna fråga trots kamp fortfarande inte har lösts. Ansvaret för att så sker ligger framför allt på public service-företaget . En TV i allmänhetens tjänst har en skyldighet inte bara att producera program utan också att se till att licensbetalarna/tittarna kan ta emot programmen. Det kan rimligtvis inte föreligga några oöverstigliga ekonomiska eller tekniska hinder. Det är därför viktigt att staten tydliggör detta ansvar. () () ()
mot · GP02Kr399 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr399av och ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om i samt överväger en översyn av regelverket för godkännande som trossamfund. Motivering i driver en av största och mest anrika moskéer. Man har cirka 40.000 medlemmar med ett 80-tal olika nationaliteter representerade och har bedrivit verksamheten . är en betydelsefull och mycket aktiv aktör i integrationsarbetet. Genom sin mycket öppna policy är det tusentals och åter tusentals elevgrupper, statliga myndigheter, pensionärsföreningar, företag och många, många andra som fått en inblick i islam och kunnat diskutera med företrädare för islam i . Man bedriver också ett mycket aktivt arbete för att integrera föreningens ungdomar i samhället. samarbetar också nära med de andra trossamfunden i . Verksamheten bekostas av medlemmarnas gåvor och det innebär naturligtvis att alla de samhälleliga insatser som utför begränsar utrymmet för den egna medlemsverksamheten. är inte medlem i Muslimska råd vilket innebär att man inte får del av de statsbidrag som man annars vore berättigad till. Istället har man valt att själv ansöka om status som trossamfund och den vägen kunna få samhälleligt stöd för sina insatser. För integrationsarbetet är det viktigt att stora folkliga organisationer som ges möjlighet till stöd för sin verksamhet, och om regelverket hindrar detta anser jag att det bör föranleda en översyn. () ()
mot · GP02Kr401 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr401av (v)Kvinnorepresentation i TV Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att SVT bör ta fram en handlingsplan för att bryta maktstrukturerna i nyhetssändningar och samhällsprogram. Motivering SVT:s nyhetsprogram är långt ifrån jämställda, visar en undersökning som gjorts på . Undersökningen visar att ju viktigare en nyhet är, desto mindre är chansen att en kvinna blir intervjuad. Undersökningen visar att SVT inte klarat att bryta könsmaktsstrukturerna i nyhetsprogram. Jag anser att detta är olyckligt då public service-kanalerna har till uppdrag att kritiskt granska samhällets maktstrukturer. SVT:s nyhetsprogram bär därför på ett demokratiskt ansvar att det som speglas i rutan ska vara en del i arbetet för att bryta maktstrukturerna. De har ett ansvar att bryta de könsrollsmönster som finns i samhället och göra det på sitt sätt nämligen att män och kvinnor likvärdigt visas i rutan. Att kvinnor sällan kommer till tals i nyheterna har varit extra tydligt i bevakningen av och rapporteringen om terrorattackerna i . Säkerhetspolitiken är totalt dominerad av män, men den berör oss alla. Därför borde man på SVT ta fram en handlingsplan för att bryta maktstrukturerna och aktivt söka upp kvinnliga experter och debattörer i sina nyhetssändningar och samhällsprogram. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GP02Kr402 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr402av och ()Mediavåld Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot medievåld. Motivering Två tredjedelar av svenska folket anser att våld i medierna leder till kraftigt ökad aggressivitet hos barn och unga. Det framgår av SOM-undersökningen 2000. Det är en rikstäckande undersökning av svenska folkets attityder i olika samhällsfrågor. Det finns alltså en utbredd övertygelse bland allmänheten om att våld i medierna kan påverka barn och ungdom negativt. En norsk undersökning om barn och massmedier menar att TV:s påverkan ofta uppfattas som negativ, men att inte behöver vara så. Exempelvis kan medierna ta tid från asociala och kulturellt sett mindre värdefulla verksamheter. Undersökningen visade dock förhållandevis entydigt på att barn uppvisar mer aggressivitet i lek efter att ha sett TV-program med än utan våldsinslag. De flesta barn tar inte skada av våldet i medierna och klarar av att skilja på fantasi och verklighet. Det är barn som lever under negativa villkor, såsom brist på omsorg och med kriminalitet i omgivningen, som är mest utsatta. Majoriteten av dem som var med i den svenska SOM-undersökningen förordar åtgärder av informerande/upplysande karaktär som hjälper vuxna att ta ställning till innehållet i medierna så våra barn och ungdomar kan skyddas från skadliga våldsskildringar. Exempel på åtgärder som kan vidtas: Rekommendation om lämplig ålder för att se TV-program av program Informationskampanjer riktade till föräldrar Etiska regler inom mediebranschen Varning före sändning av program med våldsamt eller skrämmande innehåll Medieutbildning i skolan Teknisk filtrering av program I första hand handlar det om självreglering inom mediebranschen snarare än om förbud. Medierna behöver både stöd och påtryckning i sitt självregleringsarbete. måste vi verka för ökad forskning om sambandet mellan våld i medierna och aggressiva tendenser, liksom för att utveckla metoder för att förebygga våldsproblematiken där medierna är inblandade. Vi måste också ge våra barn och ungdomar möjlighet att lära sig att värdera och hantera det som skildras i medierna. Det skulle kunna ske genom ökad mediekunskap i skolan. () ()
mot · GP02Kr403 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr403av ()Ungdomsutbyte i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till att samla ungdomar från länderna kring för framtagande av former för ungdomsutbyte. Motivering Att stimulera ungdomars resande och ungdomars vänkontakter är den bästa investeringen för att utveckla, stärka och garantera ett öppet demokratiskt samhälle. Unga människors drömmar och framtidsplaner möts och stimulerar till nya tankar och drömmar. blir drömmarna ett gemensamt projekt, men kanske det bästa är att det skapas nya tankar om framtiden. Svårast är att finna naturliga utbyten mellan områden vars gränser varit stängda. är ett sådant geografiskt område med många spännande, om än kanske trevande, utvecklingskontakter. Det saknas dock en dimension för att målet om en framtida spännande region kring skulle bli riktigt slagkraftigt. Och det är de ungas syn på regionen och deras eget intresse för att just vara delaktiga i att fylla denna med för invånarna, unga som gamla, intressant innehåll. Ungdomars medverkan i att bryta gamla strukturer och deras förmåga att skapa något nytt och något gemensamt är avgörande för om Östersjösamarbetet skall nå ett samarbete med kraft och innehåll. Kärlek och vänskap blandat med nyfikenhet, kunskap och tolerans är avgörande ingredienser för att t.ex. miljömedvetenhet skall övergå till praktiskt miljöarbete och konkret handlande. Därför bör gå i spetsen för att stärka studenters och övriga ungdomars möjlighet till konkreta studentutbyten men också för att stötta ett s.k. turistresande mellan länderna kring . Många vet hur tågluffarlivet öppnade helt nya världar för en generation som rör sig obehindrat över hela världen. Då många har det ekonomiskt svårt att genomföra dessa utbyten bör gå före och avsätta medel för en ungdomsfond, som också diskuterades under . Det är också viktigt att regeringen tar initiativ för att stimulera ett allmänt ungdomsresande i dessa länder kring . Vi vill påstå att det är via former som t.ex. Inter-rail som svenska ungdomar har ett sådant starkt internationellt engagemang och kunskap om hur omvärlden ser ut . Därför bör regeringen ta intitiativ till att samla ungdomar från länderna kring för att finna rätt former som kan ge stimulans till ett ökat ungdomsutbyte i .
mot · GP02Kr404 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr404av och ()Etablering av internationella kasinon Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som etableringsort för kasino. Motivering När regeringen tog beslut om de första etableringarna av internationella kasinon i så fanns inte med på kartan. Men som det framställdes så hade en etablering i tydliga fördelar. väntas snart en utvärdering av den verksamhet som bedrivits i kasinot i och därefter skall regeringen fatta beslut om ytterligare etableringar. För att tydliggöra fördelarna med så gäller samma förutsättningar som förut. Det handlar om ett upptagningsområde som i befolkningsmängd motsvarar . Lokaler står redan i stort klara för att ta emot en sådan verksamhet. I jämförelsen med så ter sig också Piteå-konceptet något annorlunda. Kasinot i skall ingå i en helhetssatsning på besöksnäring och turism. är ett varumärke. Detta skall stärkas med ett tillskott av vad ett internationellt kasino kan bidra med. Det gör att konceptet inte helt liknar de koncept som regeringen fattat beslut om. I väntan på utvärdering av kasinot i kan man också se att en etablering i även får en betydligt snabbare start och utvärderingsfas än den etablering som är igång. När lokalerna står klara sparar man. I verksamheter som turism och besöksnäring är tid ett ekonomiskt begrepp. Det vore därför ett väl avvägt val av regeringen att också prova ett internationellt kasino i en helt annan miljö än den i . Där tycker vi att en fortsättning av etableringen av internationella kasinon i bör inberäkna som en given etableringsort. () ()