mot · GO02Ju4 · 2001-02-16 00:00:00 — Man kan skapa färre och lägre buskagepå offentliga platser, ha överskådliga ytor och bygga gångbroar istället förgångtunnlar. Befolkade, offentliga och gemensamma områden som stimulerartill socialt liv ska främjas. Bilgarage med särskilda tjejparkeringar påupplystaplatser nära utgångarna kan skapas. Säkerheten i bostadsområden kanförbättras genom att förhindra insyn, att entrédörrar och fönster påbottenvåningar förses med brytbleck och genom att undvika att läggatvättstugor i källarplanet. Det bör också finnas nattliga kollektivbussar medflexibla stopp. Inget förslag är generellt. Det viktiga är att ta vara påkunskapoch erfarenhet om vilka brott som begås var, samt göra det möjligt förmänniskor att se och synas och på så sätt skapa trygga miljöer. I september1998 presenterade .Rapporten hade tagits fram på uppdrag av regeringen. Tanken var att inspirerakommunerna att i sina översiktsplaner ta hänsyn till invånarnas säkerhetgenom att planera och bygga bort brott. vill också att varje bygglovska prövas med tanke på om det riskerar att underlätta kriminalitet. Fåkommuner har arbetat på det här sättet och ännu färre har gjortkonsekvensbeskrivningar om säkerheten vid ny- eller ombyggnationer. Iandra nordiska länder som t.ex. har man länge arbetat medbrottsförebyggande miljöer. I pågår ettstandardiseringsarbete på det här området som förväntas vara slutfört under2001. 18 länder är involverade i detta frivilliga arbete som ligger utanför EU:sramar. , ,Byggstandardiseringen, representanter från och forskaredeltagit. Standardiseringsarbetet omfattar stadsplanering ochbyggnadsutformning för distriktsplanering, bostadsområden samt butiker ochkontor. har tidigare påpekat att det är viktigt att Boverketstankar tillämpas praktiskt ute i kommunerna. Vi anser att det vore lämpligt attge i uppdrag att för kommunerna utarbeta tydliga riktlinjer förbebyggelseinriktade hinder mot brott. Vi anser även att resurser bör tillförasBoverket för att möjliggöra en introduktion av standardiseringsdokumentenute i kommunerna. Resurserna ska täcka en heltidstjänst, informationsmaterialoch resekostnader. anser att det brottsförebyggande arbetetmåste intensifieras och en helhetssyn tillämpas. Erfarenheter från andramyndigheter måste tas tillvara. BRÅ:s uppgift ska vara att samla inbrottsförebyggande förslag som kan användas direkt i kommunerna.Kommunernas ansvar i dessa frågor måste klargöras och medel skjutas till föratt prioritera de brottsförebyggande åtgärderna.Kamera i taxibilar - ett konkret exempel på ensäkrare miljöAntalet vålds- och rånöverfall på taxiförare ökar markant.Enligt Transportfackens yrkes- och arbetsmiljönämnd (TYA)utsattes 9 000 förare för hot eller våld . Detmotsvarar 24 hottillfällen . I begicks48 taxirån 2000. Varjeöverfall är ett allvarligt brott som ofta ger långvarigakonsekvenser för den drabbade föraren. I många fall harföraren förutom psykiska även fått fysiska skador. Bytet hardäremot ofta varit begränsat. Ett antal av de utsatta förarnahar lämnat yrket efter överfallen. Ett sätt att motverkaöverfall och rån är att öppna för möjligheten att installeraövervakningskamera i bilen. En taxiförare befinner sig i enmer utsatt situation än exempelvis en bankkassör eftersomdet i banken finns skydd både av kassadiskens utformningoch av övervakningskameror. Det är svårt att se att kamera itaxi skulle vara mer integritetskränkande än kamera i någotannat transportmedel som pendeltåg och tunnelbanevagnar.Ur förarens säkerhetssynpunkt är behovet av förebyggandeåtgärder snarare större i en taxi, som inte följer ett spår utankan beställas till undanskymda platser där brott kan begås.Kristdemokraterna vill att lagen om övervakningskamerorsnarast ska förtydligas så att kamera i taxi betraktas som"starka brottsförebyggande skäl".Närpolisen - brottsförebyggandeverksamhet ute på fältetI det lokalt brottsförebyggande arbetet har flera kommunerlyft fram behovet av en utvecklad närpolisverksamhet. Det ärdärför viktigt att lyfta fram närpolisens situation idag.Regeringen har vid ett flertal tillfällen påpekat att med deresurser som tillförs polisväsendet ska polisbristen mer ellermindre vara löst. Flera tecken tyder på att så inte är fallet.Regeringens tillsatta utredning som ska se övermöjligheten att bygga upp en organisation med reservpoliserbestående av bland annat jakt- och fisketillsynsmän visar påett långtgående brainstormningarbete inomJustitiedepartementet. Verkligheten har hunnit ifattregeringen och man ser konsekvenserna av det felaktigabeslutet om att stänga samt ommassuppsägningar inom civilanställda och polisen under åren1997-1998. Med beaktande av de avgångar som kan förutses,beräknas endast 140 nya poliser tillföras organisationen år2001. Detta kommer inte att räcka. Därtill kommer allt fleroch allt längre sjukskrivningar inom poliskåren. Denförhållandevis höga medelåldern och pensionsavgångarframöver bidrar till att behovet av nyrekrytering trotsnuvarande insatser är väsentligt större.Enligt RPS beräkning så ser rekryteringen illavarslande ut. Även om manrekryterar 500 nya poliser , så skulle det ändå innebäraattpoliskåren 2015 minskat till knappt 15 000 poliser från dagens drygt 16 000poliser, alltså långt ifrån det mål på 19 000 poliser som RPS angett att manbehöver för att klara den nuvarande rättssituationen. är 5000 polisermellan 45 och , 3600 är . Alltså av poliskåren är över 45år. Kvar blir en grånad poliskår med en allt högre medelålder.Långtidssjukskrivningarna blir allt fler. Detta märks bland annat genom attmånga äldre polismän inte orkar arbeta skift, var tionde polis har läkarintygpå att de inte kan arbeta skift. I har långtidssjukskrivningarna ökatmed 50 %.Idag går det 1 närpolis på 1 400 invånare. anser att ettrimligt mål borde vara att det ska finnas en närpolis per 1 000 innevånare. Närinte poliserna har resurser så att de kan bekämpa brottsligheten så blirsamhällsbilden annorlunda. har vi kommit dithän att kommunerna hyr invaktbolag. Bevakning, konsulttjänster och säkerhetsutrustning omsätter 12,5miljarder kronor/år. Socialdemokraterna säger sig vilja motverka klassklyftor.Verkligheten ser helt annorlunda ut. Vad gör den enskilde medborgaren sominte har råd med bevakningsbolag? Här erbjuds inga alternativ. Polisen kaninte skydda hans egendom, kostnaden för vaktbolagets tjänster blir alltförhög. Näringsidkaren skjuter inbrottstjuven i benet. Brottsoffret blir gärningsmannen som hyllas för sina tjänster.Allmänhetens tilltro till rättssamhället får sig en allvarlig knäck.Regeringen skriver i sitt brottsförebyggande program att rättsväsendet inte ensamt kan bekämpa brottsligheten. Detta trots attmedborgarna betalar skatt, för att staten ska klara rättssäkerheten på etttillfredsställande sätt. Den nya inriktningen framgår i programmet där det stårföljande: "Ordningsvakter och väktare har en viktig roll för att förebyggabrott, liksom bevakningsföretag och andra organ som verkar för ökadsäkerhet i samhället. I slutbetänkande föreslås blandannat att användningen av ordningsvakter ska utvidgas. "Hur blir det då med dem som inte har råd att betala för sin säkerhet?Kommer vi att få samma utveckling som den som finns i ? Regeringenverkar nu vara inne på ytterligare en ny linje. Enligt det presenteradekommittédirektivet (2000:105) ska regeringen komma till rätta medpolisbristen genom att bygga upp en organisation med reservpoliser. Härhandlar det om personer som utbildats till beredskapspoliser eller som påannat sätt fått en översiktlig polisiär utbildning. Det kan bli aktuellt attanlitapersonal inom räddningstjänsten, fjällräddare, skyddsvakter samt jakt- ochfisketillsynsmän. ser med oro på utvecklingen och fråganär om vi härigenom får ett A- och ett B-lag inom polisen.Kristdemokraterna satsade utöver vad regeringenanslog i sin budgetproposition . Vi vill omgående starta en tredjepolishögskola för att på så sätt möte det utökade behovet av poliser.Närpolisen måste få rimliga förutsättningar att bedriva sitt arbete. Polisenspelar en avgörande roll i det brottsförebyggande arbetet.Stockholm den 15 februari 2001Ragnwi Marcelind (kd)()()von der Esch (kd)()()()()()()()