mot · GP02Kr419 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr419av m.fl. (fp)Kultur med mångfald och kvalitet 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 18 2 Förslag till riksdagsbeslut 20 3 Inledning 23 4 Liberal kulturpolitik 23 5 Frihet, mångfald, kvalitet 23 6 Finansiering från flera håll 24 7 Kunskap och kultur som tillväxtens motor 25 8 Kulturen behöver ökade resurser 26 9 Stimulera barns och ungdomars kulturintresse 26 10 Kunskap och bildning 27 11 Främja läsandet 28 12 Utred en enhetlig kulturmoms 28 13 Avskaffa filmcensur för vuxna 28 14 Sponsring av kultur ska underlättas 29 15 Kultur som vapen mot intolerans 29 16 Kultur för alla 30 17 Kultur på nätet 30 18 30 19 Vårda kulturarvet 31 20 Satsning på museer 32 21 Nationella uppdrag 33 22 Öka stödet till fria grupper och regionala teatrar 33 23 Stöd till de nationella institutionerna 34 24 Stärk musiken och dansen 34 25 Det offentliga rummet 35 26 Form- och designcentrum till 36 27 Regionala kulturpengar 36 28 Kultur- och språkstöd till invandrare och minoriteter 37 29 Kultur på export 37 30 Professionella och amatörer 37 31 Ersättningar och bidrag 38 32 Regeringen sänker hyrorna men tar pengarna 39 33 En osund finansiering av kulturen: arbetsmarknadsåtgärderna 40 34 En utväg ur kulturens kroniska ekonomiska kris 40 35 Radio och TV i Internetåldern 41 36 Öppna kanaler bör ges statligt stöd 42 37 Ökade resurser till trossamfunden och idrotten 43 2 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av kulturpolitiken i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om minskat presstöd.1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av skatteregler för att underlätta sponsring av kultur.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativ finansiering av Kulturnät . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning av en enhetlig momssats på kulturområdet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om periodiska tidskrifter på Internet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Stiftelsen . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en översyn av personalsammansättningen, både till antal och kompetens, inom de statliga myndigheter som ansvarar för olika arkiv. begär att regeringen lägger fram förslag till plan för hur staten kan stödja att museernas samlingar kan vårdas . begär att regeringen lägger fram förslag till ändringsprogram för hur arkiven skall bli fullständiga då post går via e-post och information datoriseras. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring för hur Riksutställningar kan förändras i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny åldersgräns i samband med att vuxencensuren bör avskaffas.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationellt uppdrag för i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda ett inlemmande av under myndigheten för Statens museer för världskultur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslagen till de regionala teatrarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidrag till de fria grupperna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till , Dramatiska Teatern, och Kungl. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till länsmusiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av ett rådgivningscenter för dansare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en mötesplats för form och design i anslutning till i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett program för hur kultur kan användas i exportsyfte. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bidragsgivande myndigheter och styrelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upphandling m.m. av offentlig konst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om droit de suite.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur och arbetsmarknadspolitiska åtgärder.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen först skall ändra beslutsordningen vad gäller inkomstgarantier. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett nytt system för finansiering av public service. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ambitionerna inom SVT och SR att investera i digitalteknik. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid enligt uppställning: 1 Yrkandena 2 och 12 hänvisade till KU. 2 Yrkandena 3 och 5 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 29 hänvisat till LU. 4 Yrkande 30 hänvisat till AU. Tusental kronor Anslag Propositionen Fp:s anslags-förändringar Motiv 27:1 9 363 4 500 Filmcensur för vuxna skall avskaffas. 28:1 38 967 förs över till regionerna. Dessutom skall kulturnät ej finansieras genom staten. 28:3 Nationella uppdrag 8 000 1 000 i föreslås tilldelas ett nationellt uppdrag. 28:5 Bidrag till , Operan, , och Svenska rikskonserter 805 811 29 000 Rikskonserters (-10 miljoner) och (-27 miljoner) uppdrag kan minskas till förmån för regionerna. anslås 3 miljoner extra till och Operan, medan skall få utöver vad regeringen föreslagit. 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner 647 150 30 000 För att avhjälpa länsmusikens och de regionala teatrarnas ekonomiska problem. är avsatta för . 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans och musikändamål 134 000 8 500 Stödja de fria grupperna. avsätts till Teatersamlingar. 28:16 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 40 438 10 000 Överföra en del av ansvaret till landsting och kommuner. 28:29-30 Centrala museer 884 428 15 000 Stödja de centrala museerna. tillförs utöver regeringens förslag. 1,5 miljoner extra tilldelas Svenskt visarkiv. 28:31 Bidrag till regionala museer 137 356 17 000 Främja den regionala kulturutvecklingen. 28:34 Riksutställningar 39 717 5 000 Uppdraget kan minskas till förmån för regionerna. 28:39 Stöd till trossamfund 50 750 10 000 Stödet behöver ökas med tanke på trossamfundens stora ansvarsområde. 30:1 Stöd till idrotten 455 240 5 000 Till idrottsforskning, dopningbekämpning samt integrations- och jämställdhetsfrämjande insatser. Nytt anslag: Möte mellan kulturer 0 4 000 För att stödja invandrares kulturer och språk. avsätts till minoriteters arkiv. Nytt anslag: Bidrag till Öppna kanaler 0 5 000 Inför statligt bidrag till de öppna kanalerna. Summa för utgiftsområdet 8 106 670 40 000 3 Inledning /02 öppnades i skuggan av tragedin i och . En svår tid väntar världen av ökad spänning. Hoten mot demokratin tecknar sig skarpare än . Kulturens roll blir alltid tydligare när kriser hotar. I denna motion beskrivs syn på konst och kultur, självklart med utgångspunkt i en liberal grundsyn och med stor uppmärksamhet på dagens behov av gemenskap, värme, mänskliga möten och djupgående dialog. liberalerna har redan tidigare föreslagit några grundläggande kursomläggningar inom kulturpolitiken. Vi fördjupar denna diskussion . 4 Liberal kulturpolitik Kulturpolitiken får aldrig reduceras till ett verktyg för att lösa andra problem i samhället; arbetslöshet, regional obalans, bristande jämställdhet eller liknande. Kulturens värde kan och får inte mätas endast i konkreta mål som arbetstillfällen. Kulturen erbjuder visioner, reflektion, fördjupning och livsglädje; den stora öppna horisont som kulturen öppnar inför människorna utgör en grogrund för tolerans och skapande möten. Kulturpolitiken är politikens mest ödmjuka gren, som den är ett politiskt område som kräver energi och beslutsamhet. Den får och kan inte sträva efter att styra kulturlivets utveckling. Den ska däremot ge starka impulser, bestämt försvara de demokratiska principerna om tanke- och yttrandefrihet samt garantera förutsättningarna ekonomiska och organisatoriska för en sund vardag när det gäller produktion, distribution och mottagning av kultur. Därför måste kulturpolitiken struktureras av konkreta och mätbara mål det måste kunna gå att avgöra om kulturpolitiken uppnått sitt syfte eller inte. finns det stora brister inom detta område, vilket vi tidigare påpekat. De kulturpolitiska mål som fastställdes erbjuder alltså liten vägledning. Vi föreslår att de nuvarande målen förändras för att uppnå större klarhet. Frihet, mångfald och kvalitet är grundprinciperna i den liberala kulturpolitiken. En framåtsyftande kulturpolitik, som skapar goda förutsättningar för ett fritt, utmanande och ständigt förnyande kulturliv, tillgängligt för alla, är nödvändig för ett gott samhälle. 5 Frihet, mångfald, kvalitet Frihetstanken är djupt förankrad i den liberala själen. Det handlar om frihet att uttrycka sig; frihet att utvecklas; frihet att röra sig över stora avstånd i tankarnas och drömmarnas värld; möjlighet att slippa instängdhet, begränsningar och trångsynta mönster för tanke och handlingar. För att fortsätta forma demokratin krävs ett offentligt samtal. Kultur i form av konst, litteratur, teater är ofta det som ger stoff, kunskap och inspiration till detta samtal. Att kulturlivet är fritt från ingripanden och begränsningar är en förutsättning för att uppnå det livaktiga offentliga samtalet. Få områden lämpar sig så illa för lagstiftning och anvisningar som kulturen. Alla försök att med lagar snäva in kulturen, vars inneboende kraft finns just i att vara fri, dynamisk och ifrågasättande, måste avvärjas. Därför kan det vara speciellt viktigt att det som inte får allmänt gillande uttrycks. Så slipar vi våra argument eller finner att de inte bär. Frihet är en nödvändighet för ett levande kulturliv. Frihet innebär i grunden respekt för den konstnärliga kompetensen. Konsten har sin styrka i att vara en motvikt till makthavarna och till etablerade föreställningar om livet. behövde världens kultur jämt erövra sin frihet. De krafter som ständigt försökte och fortfarande försöker stänga konst och kultur in i trånga mallar kommer delvis från politiska påtryckningar som vill göra kulturen till sin budbärare, delvis från kommersiella kampanjer som hoppas sluka hela det offentliga samtalet, delvis från religiösa intoleranta rörelser för vilka konst och kultur är dödliga hot. Även om lyckligtvis har skonats från de mest tillspetsade konflikterna i den senaste tidens kulturhistoria så får vi inte betrakta vår kulturs frihet som definitivt erövrad. Att vara beroende av alldeles för få och inte alls generösa bidrags- och anslagsgivare är inte att vara fri. Att sakna ekonomiska medel för ett någorlunda kontinuerligt yrkesliv inom konsten är inte att vara fri. De tre mål som vår liberala kulturpolitik följer frihet, mångfald och kvalitet är strängt bundna till varandra. Frihet betyder bl.a. en konkret frihet att vända sig till flera och olika finansieringskällor. Mångfalden av finansieringsmodeller kan ge rum för en mångfald av olikartade produktioner och av olikartade distributionsmodeller. Kvalitet föds just i kraftfält på vilket mångfaldens skeenden fritt samspelar. Kvalitet, vad det gäller kulturverksamhet, kan bedömas dels utifrån skickligheten hos konstnären att gestalta det han eller hon vill, dels hur nyskapande den är, eller hur väl den anknyter till sådant som tidigare gjorts. Kvalitet måste bedömas efter objektiva kriterier, men eftersom konst ofta handlar om upplevelser går det inte att förbise den subjektiva värderingen av ett konstverk. Därför kan man inte sätta upp generella regler för vad som är kvalitet. 6 Finansiering från flera håll Att skapa utrymme för kvalitetskultur i hela landet är en viktig kulturpolitisk uppgift. Det offentliga stödet till kulturen måste komma från både stat, regioner, landsting och kommuner. Risken är annars ett alltför starkt beroende av få finansiärer, vilket riskerar att leda till likformighet. Alla offentliga aktörer har ansvar för att tillskapa goda möjligheter för ett rikt kulturliv med både bredd och djup. Kulturpolitiken bör i princip vara generell. Selektiva urvalsprinciper måste tillämpas restriktivt. Det offentliga ekonomiska kulturstödet, framför allt det nationella, bör främst riktas mot det professionella kulturlivet. Detta kulturstöd måste också präglas av långsiktighet. En liberal uppgift i alla kommuner är att ta ansvar för att medborgarna får en god tillgång till ett rikt kulturliv. Kulturlivet kan i viss utsträckning fungera på de villkor som marknaden skapar, men kultur utlämnad till marknadens krafter blir fattig. Frihetens och mångfaldens krav när det gäller finansiering av kultur berör två viktiga element i kulturens arbetsprocess: finansiering av verksamhet investeringar och täckning av löpande kostnader och finansiering av ett någorlunda anständigt yrkesliv för s k fria kultur- och konstproducenter. 7 Kunskap och kultur som tillväxtens motor har vi lärt oss att allt oftare tala om kunskapskapital och om kunskapssamhället. Men hur mycket satsar på kultur? Hur mycket investerar den svenska socialdemokratin med stöd från vänster- och miljöpartierna på att fördjupa och sprida kunnande? Låt oss titta på siffrorna. Siffrorna enligt budgetpropositionen är för arbetsmarknad och arbetsliv 60 miljarder medan utbildning och forskning får 41 miljarder och kultur får . Hur kan nu denna obalans i investeringar förklaras? Alla säger att kunskapen är en av tillväxtens viktigaste motorer i dagens samhälle, men investeringarna i kunskap är fortfarande blygsamma. Gamla dogmatiska synder gör sig kända här. var det vanligt med en grovt förenklad syn på kunskap och kultur. antiintellektualism fick ofta uttryck i politiken. Denna antiintellektualism har inte dött ut, orden har ändrats, handlingarna speglar fortfarande i bästa fall rädsla, i värsta fall fientlighet gentemot tankearbetet. Vi måste en gång för alla bli av med denna destruktiva syn på kunskap, bildning och kultur. Det finns en föreställning om kultur och kommunikation som ett slags onödigt smycke, en marginell företeelse som kräver subventioner men aldrig ger vinst. Vi behöver ta till oss en helt annan syn. De nya informations- och kommunikationsmedierna blandar stillbild och text, rörlig bild och musik, grafik av hög konstnärlig kvalitet och dans eller annan form av kroppslig kommunikation. Kulturen kallas upplevelseindustri och står för en stor del av intäkterna i flera länders ekonomi. Många stora städer har renoverat sina traditionella museer och byggt upp stolta nya bredvid de gamla. Festivaler och arrangemang som samlar folk kring film, musik och teater utgör en stark motor i berömda turistorters utveckling eller placerar tidigare okända små samhällen på de internationella resornas kartor. Att inte satsa på kulturen betyder att stänga sig ute från morgondagens världsomfattande arbetsmarknad. 8 Kulturen behöver ökade resurser I lever kulturskaparna alltjämt under svåra omständigheter. De flesta människor som försörjer sig på att skriva, spela musik, måla, dansa eller spela teater är inte och kan inte bli fast anställda. Och till och med de stora institutionerna har en i grunden svag ekonomi. Regeringens presenterade sin budgetproposition som ett slags räddningsplanka för kulturen. Men om man tittar på den faktiska situationen kommer man till slutsatsen att kulturanslagen i bästa fall täcker grundläggande behov (pensioner och löneökningar). För att bättre belysa de svårigheter som kulturen stöter på kan vi närmare se på museernas situation. Diskussionen om stora ekonomiska behov hos dessa institutioner började i ! Sedan kom med samma påpekande om stora otillfredsställda behov. Regeringens satte i gång 19951998. Det gällde en engångsinsats som egentligen försökte täcka bestående behov inom museernas kärnverksamhet. Själva utgångspunkten för detta projekt var en tydlig uppfattning om stora brister. museiutredning hade fört fram skarpt kritiska synpunkter. Utvärderingen av SESAM:s resultat visade på ganska skrämmande slutsatser som egentligen inte kan överraska. Slutorden i regeringens skrivelse om denna satsning innehöll erkännanden om de stora fel som man inte lyckades rätta till: Redan från början stod det emellertid klart att SESAM-medlen inte skulle räcka till för att åtgärda alla de problem och den eftersläpning som fanns vad gäller registrering, dokumentation, vård, konservering och magasinering ... Museerna har enligt uppgift lyckats mobilisera mer resurser till vård och registrering än tidigare, men påpekar att marginalerna är för små för att omfördelas med tillräckliga resultat. Med andra ord: grundläggande behov inom den dagliga verksamheten kunde inte täckas med tidsbegränsade insatser. Problemen lindrades på kort sikt men hotade att efter förvärras därför att finansieringen av museernas kontinuerliga arbete inte räckte till då och inte räcker till . Museiverksamheten behöver en förstärkt ekonomi och en långsiktig planering: detta kräver i sin tur säkra investeringar. Den räddningsaktion till kulturarvets fördel som talade om har inte kommit i gång trots alla larmsignaler och rop på hjälp från museifolket. ekonomi har haft några goda år men de har inte kommit kulturen till del. Om tiderna blir sämre, finns anledning att befara att kulturen kommer att stryka på foten ytterligare. vill därför anslå mer än regeringen till kultur. 9 Stimulera barns och ungdomars kulturintresse Barn och ungdomar ska ha god tillgång till ett rikt kulturutbud och vara prioriterade i kulturpolitiken. Genom barnen kan vi lägga grunden för framtidens nya kulturmönster. Bland dem som är unga finns den kulturellt medvetna publiken och här finns framtidens kulturskapare. För många ungdomar är kultur intimt förknippad med en livsstil. Kultur blir därför en del av identiteten. Att vara kulturintresserad kan därför ha många betydelser för dagens unga från ett traditionellt kulturbeteende till ett sätt att leva. Behovet av upplevelser är en viktig del av ungdomars vardag. Här kan den professionella konsten få stor betydelse och bli ett komplement till det kommersiella utbudet. För barns och ungdomars intresse för museernas samlingar och utställningar spelar museipedagogerna en viktig roll. Barns kulturintresse måste stimuleras. Genom skolan ska alla barn ges tillgång till kulturupplevelser. Musik- och kulturskolorna ger barn och ungdomar möjlighet till mer individuellt kulturutövande och främjar deras förståelse av kultur. Ett exempel är att flera frontfigurer i nya exportnäring, popmusikbranschen, har vittnat om att den kommunala var betydelsefull i deras utveckling. anser att musik- och kulturskolornas verksamhet ska stödjas och stimuleras så långt som möjligt. 10 Kunskap och bildning Alla människor har rätt till kunskap och information. Bildning har nedvärderats. Detta vill vi ändra på. Respekten för kunskap måste få en renässans. En reformation av skolan är en hörnsten i detta arbete, en aktiv kulturpolitik är en annan. Kunskap är frihet, såväl för den enskilde som slipper lita på auktoriteter, som för samhället i stort som kan ta upp kampen mot populism och auktoritära läror. Skolan är en av samhällets viktigaste kulturinstitutioner, som ska förmedla kunskap och bildning. En kreativ miljö där eleverna får skapa själva är en viktig förutsättning för lärande. Genom skolan kan också alla barn och ungdomar nås av professionella kulturutövare och därigenom få se och höra t.ex. teater, film och musik av hög kvalitet. Alla barn och ungdomar bör också under sin skoltid få några skönlitterära böcker som en gåva som kan följa dem genom livet, liksom ta del av musikupplevelser i form av t.ex. konserter och teaterföreställningar. Studieförbunden utgör ett viktigt nav i kulturens infrastruktur. Genom studieförbundens rikstäckande nätverk skapas diskussioner, debatter, föreläsningar, studiecirklar och utställningar över hela landet. Den lokala närvaron gör studieförbunden unika i sina möjligheter att arrangera kulturaktiviteter även på mycket små orter. där är en av grundorganisationerna är t.ex. landets största kulturarrangör med 50 000 arrangemang/år och 3 miljoner deltagare. har fått statens uppdrag att fördela folkbildningsanslaget till studieförbund och folkhögskolor. Genom ett principbeslut har rådet låst fast anslagen på ett sätt som missgynnar studieförbund i tillväxt. Detta anser är olyckligt. Det drabbar t.ex. idrottens studieförbund . Regeringen bör göras uppmärksam på detta problem. 11 Främja läsandet Det fria ordet är navet i en liberal kulturpolitik. Litteraturen är en unik källa till kunskap, förståelse och fördjupning. I av blixtsnabba förändringar erbjuder boken en för eftertanke och stillhet. Bibliotek är en kulturinstitution och kunskapsbank som har fortlevt . I kommuner och kommundelar fungerar de som lokala kulturcentrum och har en nyckelfunktion när det gäller att motverka segregation och kunskapsklyftor. Vi slår vakt om alla människors möjlighet till kostnadsfria boklån ur ett rikt bestånd. Böcker måste också finnas i hemmen. Vi vet att flitigt läsande påverkar oss positivt, antingen vi är unga eller gamla. Därför är det oroande att böcker blivit en lyxvara, förutom den lilla del av utbudet som ges ut i massupplaga. Det måste också göras en satsning på litteratur och läsande. Läsandet och läsförståelsen minskar . Dagstidningar är en omistlig del i en fungerande demokrati. Men pressen är också en marknad. Denna bör fungera utan statliga bidrag. De särskilda skäl som fanns för att införa presstödet är inte längre aktuella. Människor på en ort kan välja bland ett rikt utbud av tidningar allt eftersom människors intressesfärer blir större, liksom de möjligheter till inhämtande av olika nyheter som sker genom Internet. förslår därför minskade anslag till presstöd, vilket redovisas i vår finanspolitiska motion. 12 Utred en enhetlig kulturmoms Det är mycket glädjande att bokmomsen nu föreslås bli sänkt. har länge föreslagit detta för att medverka till en sänkning av bokpriserna. Det kommer bland annat att innebära att universitets- och högskolestuderandes höga facklitteraturkostnader sänks. Inom andra kulturområden är dock momsen lika hög som tidigare, vilket riskerar att hämma tillgången till kultur. föreslår därför en utredning om vad en enhetlig, sänkt kulturmoms, skulle få för konsekvenser. 13 Avskaffa filmcensur för vuxna Förhandsgranskningen av vuxenfilmer ska avskaffas. Enda skälet till statlig granskning av film skall vara att sätta en åldersgräns för den granskade filmens publik. Det skulle innebära att biofilm som inte har granskats, ej heller får visas för barn och ungdom. Ytterligare en åldersgräns bör införas. Genom förslaget minskar Statens biografbyrås uppgifter avsevärt, varför dess anslag kan dras ned med . Detta bör ges regeringen till känna. Det är viktigt att fortsätter att vara aktivt i arbetet med skadliga vålds- och pornografiskildringar. Även andra insatser med samma ändamål inom andra samhällssektorer, t.ex. i skolan och i ideella organisationer, ska stödjas. 14 Sponsring av kultur ska underlättas En viktig del av friheten inom kulturlivet är att inte vara beroende av en enda inkomstkälla. Det offentliga är en garant för denna frihet men även andra inkomstkällor måste uppmuntras.