mot · GP02Sf216 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf216av m.fl. (fp)Liberal flyktingpolitik 1 Sammanfattning Flyktingpolitiken måste återupprättas. Det är en skam att svensk flyktingpolitik blivit mer restriktiv. liberalerna ser som en av sina viktigaste uppgifter att ta strid för en ny human och solidarisk flyktingpolitik för och EU. Att värna asylrätten i och måste vara utgångspunkten i svensk flyktingpolitik. Alla asylansökningar ska prövas individuellt och i rättssäkra former. liberalerna kräver att regeringen omgående presenterar förslag till en ny asylprocess. Kritiken mot och för bristande rättssäkerhet är berättigad. Den nuvarande asylprocessen måste göras om till en process i förvaltningsdomstol. Renodlade tvåpartsförhandlingar ska föras med den asylsökande närvarande. måste läggas ned på riktigt och ska ej ersättas med en specialdomstol. Dagens långa handläggningstider måste radikalt förkortas. Därför är det hög tid att lagstifta om detta. liberalerna anser att ska ha utrett ett ärende och beviljat asyl eller lämnat ansökan om avvisning till länsrätten . Länsrätten ska i sin tur sätta ut målet till förhandling från den tidpunkt ansökan kommit in till domstolen. Med dessa tidsgränser kan antas att de flesta asylärenden kommer att vara avgjorda . Ytterligare medel bör även tilldelas i syfte att korta handläggningstiderna. har genom sin breda anslutning en central ställning i den internationella flyktingpolitiken. De grundläggande begreppen i konventionen, som asylrätten, måste försvaras med all kraft. och EU bör emellertid använda en vidare tolkning av vem som ska betraktas som flykting. Förutom rätten att få skydd när man flyr undan krig och svält bör sådant som krigsvägran och förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning kunna vara asylskäl. Eftersom det är omöjligt att i förväg kunna förutse alla fall som bör berättiga till asyl är det viktigt att lagstiftningen och dess tillämpning också medger att uppehållstillstånd beviljas av rent humanitära skäl. Dessvärre är den praxis som utvecklats här mycket restriktiv, vilket drabbade ett tusental flyktingar från Kosovo som fick avslagsbeslut på sina asylansökningar. Det är angeläget att en förändring av utlänningslagstiftningen kommer till stånd så att det blir möjligt att tolka begreppet humanitära skäl mer bokstavligt. Dagens asylpraxis och beslutsprocess i flyktingärenden är inte anpassad efter barnens behov. Det förekommer många upprörande fall där barnfamiljer splittras. Beslutsprocessen måste bli snabbare när barn är inblandade. Portalparagrafen i Utlänningslagen med den närmast till intet förpliktande formuleringen om barnets bästa har visat sig ha ringa betydelse. En parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att se över bestämmelserna om barnets bästa och deras tillämpning. Vid sidan av den spontaninvandring som förekommer av personer som på egen hand kommer till den svenska gränsen bör bedriva organiserad mottagning av människor från flyktingläger i tredje världen. Antalet flyktingar som kommer till på detta sätt bör bli högre. Frågan om flyktingkvoten är särskilt aktuell med tanke på de enorma flyktingströmmar som förväntas uppstå vid en eventuell militär attack mot . måste därför ytterligare öka anslaget till UNHCR. anser även att anslaget till UNHCR bör höjas permanent. måste även vara berett på att kunna ta emot ett betydande antal flyktingar från i fall UNHCR begär det. liberalerna förespråkar en gemensam europeisk flyktingpolitik som grundar sig på humanitet och solidaritet. Samarbete är enligt vår mening en förutsättning för en liberalisering av politiken inom hela EU. Flyktingfrågornas gränsöverskridande karaktär gör det naturligt att föra dem till de frågor som avgörs med majoritetsbeslut inom unionen. En humanare flyktingpolitik i är också det bästa sättet att bekämpa den alltmer omfattande människosmugglingen. Hårdare regler kommer bara att leda till ännu vidrigare förhållanden för dem som smugglas. EU:s beslut att ålägga transportföretag myndighetsuppgifter för att hindra flyktinginvandring bör rivas upp. EU:s strikta visumpolitik utgör ett stort hinder för människor att ta sig till och gör att människosmugglingen ökar. Listan över viseringspliktiga länder får inte tillåtas växa ytterligare, utan den bör tvärtom kortas radikalt. Grundregeln måste vara att människor har rätt att resa in fritt i EU, inte den motsatta. liberalerna vill se en flexibel lagstiftning i och EU när det gäller anhöriginvandring. Verklighetens inte sällan tragiska levnadsöden kan svårligen helt förutses i lagparagrafer. Oavsett hur familjen ser ut ska dess betydelse som grundläggande social och ekonomisk enhet erkännas även av svensk utlänningslagstiftning, som den erkänts i en rad internationella konventioner om mänskliga rättigheter. Flyktingpolitik och arbetskraftsinvandring har olika syften. Det är viktigt att slå fast att ekonomiska skäl eller rådande konjunkturläge aldrig får styra flyktingpolitiken. Men det finns beröringspunkter mellan de båda migrationsformerna. För en flykting som misslyckats att bevisa sina flyktingskäl kan möjligheten att arbetskraftsinvandra bli en sista möjlighet. För både och hela Europeiska unionen gäller att det finns uppenbara ekonomiska och demografiska skäl att liberalisera reglerna för arbetskraftsinvandring. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 5 2 Innehållsförteckning 8 3 Förslag till riksdagsbeslut 9 4 Återupprätta flyktingpolitiken 11 5 Migrationspolitik och asylrätt 11 5.1 asylrätten 12 5.2 Ett vidgat flyktingbegrepp 13 5.3 Humanitära skäl 14 5.4 barnens säkerhet 14 5.5 Besöksviseringspolitik 15 5.6 Förebyggande av flykt och återvändande 16 5.7 Höj den totala flyktingkvoten 17 6 En gemensam europeisk flyktingpolitik 18 6.1 19 6.2 Human flyktingpolitik mot människosmuggling 20 6.3 Ompröva transportörsansvaret 21 6.4 Viseringsregler inom EU 21 7 Anhöriginvandring 22 8 En rättssäker och human asylprocess 22 8.1 Problem med nuvarande ordning 23 8.2 Internationell och nationell kritik 24 8.3 En fullständig tvåpartsprocess i asylärenden 24 8.4 Nej till specialdomstol 25 8.5 Korta handläggningstiderna 25 8.6 Asylansökan i hela 26 8.7 Orättfärdig asylbehandling och bristande bedömningsunderlag 26 8.8 Gömda flyktingar 27 9 Friare arbetskraftsinvandring ett steg mot friare rörlighet 28 9.1 arbetskraftsinvandring 28 9.2 EU och kandidatländerna 29 9.3 Hur gå vidare i svensk lagstiftning? 30 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värna asylrätten i och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett vidgat flyktingbegrepp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändring av utlänningslagstiftningen för att möjliggöra en tolkning av begreppet humanitära skäl enligt normalt språkbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid bedömning av humanitära skäl skall, förutom klara medicinska vårdbehov, även vistelsetid samt integration tas i beaktande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att integration och vistelsetid skall tillmätas särskild betydelse i barnärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en parlamentarisk utredning för att se över bestämmelserna om barnets bästa och deras tillämpning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att undvika att familjer splittras i samband med förvarstagning och verkställighet av avvisning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flyktingbarn som kommer ensamma till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en enklare, snabbare och mer generös besöksviseringspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för förebyggande av flykt och återvändande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att varje återvändandepolitik fullt ut måste respektera den enskildes valfrihet och att konjunkturskäl aldrig får vara orsak till att stimulera ett ökat återvändande av flyktingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansträngningar när det gäller att höja flyktingkvoten i och globalt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att samordna EU:s medlemsstaters minimiansvar på det flyktingpolitiska området. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flyktingpolitiken förs till de områden där majoritetsbeslut tillämpas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ger en möjlighet, men absolut ingen skyldighet, att överlämna asylsökande till annat EU-land. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den enda rätta vägen att bekämpa människosmuggling är att tillämpa en mer human europeisk flyktingpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EG-direktivet om transportörsansvar måste bli föremål för omförhandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt verka för att korta listan av viseringspliktiga länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en flexiblare lagstiftning i och EU när det gäller anhöriginvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omgående presentera ett förslag till ny instans- och processordning i utlänningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utformningen av en ny instans- och processordning i utlänningsärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att korta handläggningstiderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om asylansökan i hela . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av de bedömningsunderlag som och använder sig av i asylprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gömda flyktingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att medborgare i nya EU-länder skall omfattas av den fria rörligheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att liberalisera reglerna för arbetskraftsinvandring. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning som klarlägger behoven av sådana förändringar i regelverket som möjliggör en mer omfattande arbetskraftsinvandring. 4 Återupprätta flyktingpolitiken liberalerna ser som en av sina viktigaste uppgifter att ta strid för en ny human och solidarisk flykting- och invandringspolitik för och EU. Som liberaler kan vi inte stillatigande se på hur västvärlden gång efter annan sviker sitt humanitära ansvar. Vi liberaler eftersträvar en värld med öppna gränser där demokrati och mänskliga rättigheter är de värderingar som styr umgänget mellan människor liksom mellan länder. På samma sätt som EU en gång formulerade principen om människors fria rörlighet inom unionen är det även en långsiktig liberal vision att bygga en värld där den fria rörligheten gäller alla. har världen genomgått stora förändringar. Den ökade globaliseringen har lett till ökat välstånd för många människor runt om i världen, gränserna mellan länder suddas ut och det blir allt lättare för människor att flytta och röra sig fritt mellan stater. befinner sig hundratals miljoner människor på vårt klot i svår fattigdom. Krig och förtryck av enskilda pågår kontinuerligt. Demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna breder glädjande nog ut sig, men fortfarande lever stora delar av världens befolkning under diktatur och i ofrihet. Många tvingas som en följd därav att fly. , , räknar med att omkring 50 miljoner människor är på flykt runt om i världen. Att skydda människor som tvingas fly för sitt liv eller undan förföljelse är en medmänsklig skyldighet. liberalerna anser att och övriga medlemsstater i EU tillhör de länder som kan erbjuda skydd åt människor på flykt. Den svenska flyktingpolitiken, liksom den som bedrivs av medlemsländerna inom EU, har dock blivit allt mindre human. Det finns flera tecken som visar på att så faktiskt är fallet; avvisar traumatiserade flyktingar tillbaka till Kosovo trots bristande vårdmöjligheter och instabilitet i området, flyktingsmugglingen till ökar med många tragiska incidenter med dödlig utgång som följd, avvisar homosexuella asylsökande från trots att homosexualitet där är belagt med dödsstraff, handläggningstiderna för den som väntar på ett beslut om han eller hon får uppehållstillstånd i är ofta , åtaganden om mottagande av kvotflyktingar följs ej av den etc. Listan på bristerna i den svenska och europeiska flyktingpolitiken kan göras mycket längre. Det är en skam att svensk flyktingpolitik blivit mer restriktiv. borde istället gå i spetsen för en flyktingpolitik på humanitetens grund och inte dras med i en allt snålare och omänskligare europeisk trend. Det är dags att återupprätta flyktingpolitiken! 5 Migrationspolitik och asylrätt Det numera populära begreppet migrationspolitik består i huvudsak av tre delar: flyktingpolitiken, reglerna för anhöriginvandring samt reglering av arbetstillstånd. har det i den svenska liksom i den europeiska debatten gjorts en inte alltid omedveten sammanblandning av flyktingar och invandrare/migranter i största allmänhet. Genom att antyda att asylsökande kommer från fattiga länder skapas intrycket att de asylsökande huvudsakligen är ute efter att förbättra sin ekonomiska och sociala situation. Så skapas den politiska grunden för att göra asylpolitik till en del av den allmänna invandringspolitiken. Begreppssammanblandningen gjordes som tydligast när regeringen i sin proposition 1997/98:23 ändrade beteckningen för den svenska flyktingpolitiken från just flyktingpolitik till migrationspolitik. kritiserade denna namnändring som ett maskeringsförsök av en stramare flyktingpolitik som alltsedan dess har varit verklighet i . Asylrätten måste hållas isär från den allmänna migrationspolitiken. Följderna av de många inskränkningarna i den svenska asyl- och flyktingpolitiken som vidtogs genom beslut har blivit alltmer uppenbara. Det gäller kriterierna för bedömning av skyddsbehov samt bedömningen av anhöriginvandring. Det gäller också rättstryggheten i asylprocessen liksom instansordningen för densamma. har vid ett flertal tillfällen motionerat om att de flyktingpolitiska beslut som fattades 1996 borde omprövas. Vi tvingas dock konstatera att inga förändringar har skett i riktning mot en mer human svensk flyktingpolitik fram till . Socialdemokraterna fortsätter envetet att försvara de förändringar som gjordes 1996. Med aktivt stöd från och passivt stöd från och har regeringen kunnat fortsätta den inslagna vägen. 5.1 asylrätten Respekten för de mänskliga rättigheterna ska hävdas internationellt. Om människors rätt kränks är det den demokratiska omvärldens skyldighet att erbjuda en för dem som begär skydd undan förföljelse. Världens länder har ett gemensamt ansvar för att alla flyktingar ges ett människovärdigt mottagande. Inga länder kan svära sig fria från ansvar när människor på flykt söker skydd. Att värna asylrätten i och i måste vara utgångspunkten för svensk flyktingpolitik. Det kan aldrig ersättas med kraftfulla åtgärder i andra avseenden. Genom att enskilda länder gör sin asylpolitik mer restriktiv blir inte skyddsbehoven mindre omfattande. De asylsökande skyfflas bara runt mellan olika stater och främst till dem som relativt sett försöker föra en liberal asylpolitik. I längden blir det svårt för ett enskilt land att stå emot en nedåtgående spiral, när åtskilliga andra höjer tröskeln för asylsökande att få sina skyddsbehov prövade. Asylansökningar ska prövas individuellt för den enskilde på hans eller hennes egna meriter. Denna princip, med sin grund i , får aldrig ruckas på. Den enskilde asylsökande är just en enskild individ som oavsett etnisk, nationell, politisk eller religiös hemvist ska bedömas som en enskild individ och inte som medlem i en grupp. ser med oro på hur man inom EU kan vara på väg att införa begreppet säkra ursprungsländer och säkra tredje länder. Alla stater kan potentiellt kränka mänskliga rättigheter och därför kan inget land per automatik betraktas som säkert. Den enskilda människan har sina egna värderingar och prioriteringar. Det som är naturligt och självklart för den ene kan vara helt fel för dennes landsman, tros- eller åsiktsfrände. I flyktingpolitiken får vi aldrig förlora den enskilda människan ur sikte. 5.2 Ett vidgat flyktingbegrepp firar sitt 50-årsjubileum. Den har genom sin breda anslutning en central ställning i den internationella flyktingpolitiken. De grundläggande begreppen i konventionen, som asylrätten, måste försvaras med all kraft. Världen har under genomgått en rad förändringar. Efter alla dessa år framstår det som mycket angeläget att i och pröva om det finns möjlighet att utifrån tillämpa en modern och vidare tolkning av flyktingbegreppet. har presenterat ett direktivförslag till hur EU-länderna gemensamt bör tolka . Förslaget innebär glädjande nog en, i jämförelse med svensk och övrig EU-praxis, vidare tolkning av vem som ska ha rätt att kalla sig flykting och därmed få skydd inom EU. Bland annat omfattar förslaget även den som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av att han eller hon hör till en särskild samhällsgrupp. Hit räknas bl a kön, sexuell läggning samt familjetillhörighet. Ett genomförande av kommissionens förslag i dess nuvarande form vore välkommet. De miniminivåer som anges är lagda på en överlag tillfredsställande hög nivå. För svensk del skulle ett genomförande innebära att den olyckliga uppdelningen mellan flyktingar och övriga skyddsbehövande som stadgas genom 3 kap. 3 § punkt 3 i den svenska utlänningslagen kunde upphöra. Det är enligt uppfattning bra. Sedan genomförandet av reform av utlänningslagen, vars syfte bland annat var att stärka skyddet för dem som tvingas fly på grund av sitt kön eller homosexualitet, har endast ett fåtal personer beviljats uppehållstillstånd med hänvisning till skyddsregeln om övriga skyddsbehövande i 3 kap. 3 § punkt 3 utlänningslagen. Tillämpningen av den nya skyddsregeln har använts mycket sparsamt, vilket i praktiken har medfört att skyddet för denna grupp har försämrats. liberalerna anser således att det skulle innebära en förstärkning om möjligheten fanns att vidga den nuvarande tolkningen av flyktingbegreppet så att även förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning innefattades. bör göra de nödvändiga förändringar som krävs i lagstiftningen vad beträffar skyddsregeln om övriga skyddsbehövande och dess tillämpning redan innan direktivet antas och implementeras i svensk lagstiftning. Vidare bör aktivt verka för att kommissionens förslag inte tillåts urholkas, utan istället förbättras genom att även låta personer som flyr undan krig och svält, krigsvägrare samt personer som förföljs av annan än staten anses som flykting enligt principer. 5.3 Humanitära skäl I utlänningslagen nämns humanitära skäl som en anledning att få stanna i vårt land. Den praxis som utvecklats här är mycket restriktiv. Det visar flertalet avvisningsbeslut som fattats av invandringsmyndigheterna. Trots läkarutlåtanden om uppenbara medicinska vårdbehov för flyktingar, på grund av t ex posttraumatiskt stressyndrom, fattar och ändå avvisningsbeslut. Det man i dagligt tal uppfattar vara ett humanitärt skäl gäller inte inom utlänningslagen. Lagens ord betyder något helt annat och mycket snävare än vad orden betyder i vanligt språkbruk. Detta klargjorde generaldirektören i i en analys vid en utfrågning i socialförsäkringsutskott, vilket många flyktingexperter vetat . Det krävs i princip upprepade självmordsförsök eller livshotande sjukdom om uppehållstillstånd skall beviljas. Denna restriktiva praxis av vad som skall betraktas som humanitära skäl drabbade ett tusental flyktingar från Kosovo som fick avslagsbeslut på sina asylansökningar. Ett stort antal av dessa flyktingar hade varit utsatta för svåra övergrepp i Kosovo, t.ex. våldtäkter, eller varit vittnen till fasansfulla händelser. Bland dessa vittnen fanns många barn. Invandringsmyndigheterna var enligt vår mening inte lyhörda för dessa omständigheter och beaktade ej heller att det saknades vårdmöjligheter för traumatiserade personer i Kosovo. UNHCR pekade även tydligt på det olämpliga i att skicka tillbaka människor med svåra krigsupplevelser bakom sig till Kosovo. Tillsammans med fyra andra av partier försökte stoppa avvisningen av kosovoflyktingar, men en riksdagsmajoritet bestående av Socialdemokraterna och delar av gick emot fempartiförslaget. beklagar detta djupt. Beslutet innebär att svårt traumatiserade människor skickas tillbaka till ett område som är allt annat än säkert. Det är angeläget att en förändring av utlänningslagstiftningen kommer till stånd så att det blir möjligt att tolka begreppet humanitära skäl enligt vad som är normalt språkbruk. Vid bedömning av humanitära skäl bör, förutom klara medicinska vårdbehov, även vistelsetid och integration tas i beaktande. I barnärenden skall integration och vistelsetid tillmätas självständig betydelse. 5.4 barnens säkerhet I utlänningslagen skall, med hänvisning till , hänsyn tas till barnets bästa. Men praxis talar ett annat språk. Portalparagrafen med den närmast till intet förpliktande formuleringen om barnets bästa har visat sig ha ringa betydelse. Tyvärr visar många fall att hänsyn inte tas i tillräckligt hög grad. Ansökningar om uppehållstillstånd från barn som varit utsatta för allvarliga övergrepp har vid ett flertal tillfällen avslagits av invandringsmyndigheterna med motiveringen att det inte rört sig om systematisk förföljelse. I förarbetena till lagen sägs att kravet om barnets bästa ej är absolut. Hänsynen till andra viktiga intressen, såsom samhällets intresse att reglera invandringen, kan leda till att åtgärder som i och för sig inte är förenliga med barnets bästa ändå måste vidtas. Detta är enligt vår mening inte acceptabelt. Hänsyn till barnets bästa måste som regel gå före samhällets intresse av att reglera invandringen, särskilt i de fall där det är uppenbart att barn varit utsatta för allvarliga övergrepp och därav har medicinska vårdbehov. En parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att se över bestämmelserna om barnets bästa och deras tillämpning. I har många barn gömt sig under förhållanden som är helt oacceptabla. Det är inte acceptabelt att familjer splittras i samband med förvarstagning och verkställighet av avvisning. Här måste en förändring ske, såväl av lagen som av praxis. Kan en sökandes bristande trovärdighet inte med absolut säkerhet styrkas, ska principen hellre fria än fälla gälla vid den slutliga bedömningen av rätten till uppehållstillstånd. Det innebär att vid osäkerhet ska den för sökande gynnsammaste tolkningen gälla. , , har granskat lagen om rätten för asylsökande barn att komma till tals i asylärenden. Av ett 80-tal granskade ärenden var det bara 4 av 159 barn som fått komma till tals. Det finns således anledning att rikta allvarlig kritik mot den bristande förmågan eller viljan hos ledning, när det gäller att följa lagstiftningen i vårt land. Det måste finns resurser för att kunna genomföra samtal med barn som själva har svårt att hävda sina rättigheter. Syftet med lagändringen var att öka barnens synlighet i familjen och inte betrakta dem som ett bihang till föräldrarna. Antalet barn som kommer ensamma till och söker asyl har ökat . Enligt kom över 13 600 barn till . Enligt en rapport från Röda korset och UNHCR är väpnade konflikter, tortyr, övergrepp på grund av etnicitet, religion, kön eller politisk åsikt de vanligaste orsakerna till att ensamma barn kommer till för att söka skydd och asyl.