ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02So315 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So315av ()EU:s subventioner till tobaks- och vinodling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa EU:s subventioner till tobaks- och vinodling. Motivering Allt fler finner det angeläget att i grunden reformera EU:s jordbrukspolitik, som är både krånglig, motsägelsefull och ekonomiskt förödande. Frågan är förstås både stor och komplex med massor av ekonomiska bindningar. Det är emellertid enkelt att sakligt motivera slopandet av stödet till tobak och vin. Nästan satsar EU på att stödja odlingen av tobak. Tobaksodlarna i och understöds med 3,3 miljarder respektive . tobaksodlare stöds med 900 miljoner och till går 540 miljoner. Smärre belopp får odlarna i , , och . driver EU inom sina folkhälsoprogram och i ett stort antal resolutioner kampanjer mot tobaksbruket. Alla är överens om att rökningen orsakar sjukdomar, även vid normal användning, alltså att man helt enkelt röker. Beräkningar visar att cirka 500 000 personer dör genom tobaksbruk. Bidragsländerna utgör en majoritet av EU-länderna, vilket förstås inte underlättar avskaffandet. Bland ansökarländerna finns säkert ett antal som odlar tobak. EU:s övergripande mål bör vara att minska tobaksrökandet och därefter konstatera att det inte finns någon efterfrågan på tobak. I varje fall ska skadliga produkter och vanor inte understödjas ekonomiskt. Vinodlandet är av större ekonomisk omfattning och ekonomiskt mer framgångsrikt än tobaksodlandet, men kräver ändå stöd i olika former, både för att nyanlägga vingårdar och för att avveckla vinstockar. ger vinodlandet bra skördar, det blir mer druvor än vad som behövs för att jäsa det bordsvin som med nuvarande konsumtionsnivåer går att sälja. Ökad lagring är inte heller ett alternativ. Lösningen på detta är förstås inte den marknadsekonomiskt självklara, nämligen att minska produktionen. I stället ges dels marknadsföringsstöd för att öka vindrickandet, dels stöd för att destillera bordsvin till industrialkohol, vilket helt saknar ekonomisk bärkraft. har nästan avsatts för vinregleringen. Av det beloppet är 3,55 miljarder avdelade för destillation. Pengar har utlovats till , , och . vill också vara med i utdelningen. Dessutom ger de inre marknadsreglerna helt i strid med kravet om konkurrensneutralitet möjlighet för en enskild medlemsstat att ensidigt stödja sina vinodlare i ett krisläge, alltså när ett osäljbart överskott uppstår. Inom EU finns nu en tilltagande insikt om att alkoholvanorna också orsakar skador. Det är en framgång för , bl.a. genom och insatser. Att genom olika program försöka främja folkhälsan och stödja vin- och tobaksodlandet innebär dubbla budskap och undergräver trovärdigheten för det viktiga folkhälsopolitiska arbetet. Produkter skadliga för folkhälsan borde undantas från de vanliga inre marknadsreglerna.
mot · GP02So316 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So316av ()Övervikt hos barn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av åtgärder för att komma till rätta med överviktsproblem hos barn och ungdomar. Motivering I forna tider då fattigdomen var utbredd i landet var övervikt (som bl a kan leda till att sjukdomar debuterar tidigare) en tämligen sällsynt företeelse. Men med ökande välstånd har även vikten hos svenskarna ökat och termen övervikt blivit ett begrepp som kryper allt lägre ner i åldrarna. För några decennier sedan började överviktstendenser hos pojkar märkas först när de slutade skolan, hade fyllt och fick köra moped. ser man överviktiga små sjuåringar börja skolan. I anges att andelen överviktiga mönstrande 18-åringar ökat från och andelen med fetma från nästan 1 till , till 1988. Undersökningar visar att genomsnittlig (kroppsmasseindex, mått på den relativa kroppsvikten, bygger på uppgifter om vikt och kroppslängd) har ökat generellt för både män och kvinnor. Siffror från , , visar att av såväl kvinnor som män var överviktiga eller feta /97, jämfört med 1988/89 i åldern . Särskilt ökar andelen med fetma och övervikt bland unga kvinnor, en fördubbling /81. Bland skolbarn i ökar vikten mer än längden. Riskcentrum för överviktiga barn vid har följt 650 barn i . har resultaten av undersökningen presenterats och det visade sig att var fjärde tioåring vägde över medelvikten för sin ålder. Det är en allvarlig utveckling eftersom hälsoskadlig övervikt eller fetma grundlagd i barndomen kan vara svår att bli av med. Den främsta anledningen till problemen är för mycket stillasittande. , , genomför återkommande internationella undersökningar av skolbarn i årskurs fem, sju och nio. Undersökningen visar bl a att fritidsvanorna innebär mer stillasittande . Skolbarnens TV-tittande har ökat markant . Ökningen i video-tittandet som har observerats hade avstannat och även minskat något i den senaste undersökningen 1997/98. Att spela dataspel är dock en sysselsättning som har ökat kraftigt sedan förra undersökningen 1993/94. Enligt finns det flera förklaringar till utvecklingen av viktökningen. Den viktigaste faktorn är den tekniska utvecklingen som gjort att vi behöver röra på oss allt mindre. Bildskärmsarbete på jobbet samt video- och TV-tittande och datoranvändning har gjort att den totala energiförbrukningen, trots ökad motion , är mindre än den var tidigare. Däremot har stora delar av befolkningen inte minskat sitt kaloriintag. anser det särskilt oroande att stillasittandet ökar bland barn och unga och menar att det är nödvändigt med ökad fysisk aktivitet bland dessa grupper för att motverka övervikt. Det anser även som har föreslagit schemalagd motion för svenska skolelever. I en artikel i (nr 2/2001) menar , professor i pediatrik och huvudman för Riskcentrum för övervikt hos barn vid , att vår livsstil bidrar till att allt fler barn och ungdomar blir överviktiga. Han hävdar också att så gott som alla ungdomar lever osunt med snabbmat, läsk och godis och för lite aktivitet. De genetiska förutsättningarna spelar också stor roll för övervikt och fetma.
mot · GP02So318 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So318av ()Passiv rökning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort undantaget för restauranger och kaféer om förbud för rökning i offentliga lokaler. Motivering Passiv rökning orsakar att drygt 1 000 personer drabbas av hjärtinfarkt. 500 av dessa avlider. Det framgår i den miljöhälsorapport som överlämnats till regeringen . Bakom den står bland annat . Den som röker en cigarett andas själv in högst en fjärdedel av röken, resten går ut i omgivningen. av befolkningen i åldern , dvs ca 600 000 svenskar, utsätts för passiv rökning . På restauranger och andra serveringslokaler hittar man de högsta exponeringarna. Som jag ser det ska arbetstagare på restauranger och kaféer inte behöva utsättas för sådana gifter, som är totalförbjudna i andra arbetsmiljöer. Det är hög tid att även restauranger och kaféer bli rökfria. Dessutom bör ju också astmatiker och allergiker få möjlighet att gå på restaurang. förslag är att skärpa tobakslagen, så att det nuvarande undantaget för restauranger och kaféer om förbud för rökning i offentliga lokaler tas bort.
mot · GP02So319 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So319av ()Nationell garanti för vård av missbrukare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en nationell garanti för vård av missbrukare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att låta utreda konsekvenserna av kommunala besparingar för missbrukarvården. Statlig garanti för vård av missbrukare Följer man missbrukarvårdens utveckling och verkar det som om klimatet ute i kommunerna hårdnat. När kommunerna av ekonomiska skäl har blivit tuffare och restriktivare i sin bedömning av missbrukare har allt färre fått den vård de behöver. ser vi att det breder ut sig en liberalare inställning till användandet av så kallade lätt droger. Detta gör att fler ungdomar provar droger trots att risken är uppenbar att de fastnar. I samhället hårdnar attityden och den liberala du får skylla dig själv- mentaliteten vinner anhängare. Många av de unga människor som påbörjar en missbrukarkarriär går från den lilla kommunen till den något större kommunen för att landa i någon storstad. Denna karriär gör att större kommuner och städer får en tyngre belastning vad gäller behovet av missbrukarvård. I sin tur leder detta till att färre missbrukare i storstäderna får den vård de behöver. Det finns en risk att de stora kommunerna prioriterar ned missbrukarvården och satsar pengar på andra istället. På så sätt glöms en av de mest utsatta grupperna i vårt samhälle bort och lämnas i sin tragiska ensamhet och i sitt drogberoende. För att komma åt problemet med att narkomaner flyttar till större städer och belastar den kommunala ekonomin borde det upprättas någon form av nationell garanti för missbrukarvård. Denna garanti kan delfinansieras genom statliga bidrag till kommunerna. Vilket skulle innebära att kommunerna även fortsättningsvis skulle ha ett intresse av att finna bra och kostnadseffektiva vårdlösningar som vårdtagaren skulle få den vård de behöver. Regeringen bör tillsammans med utreda hur ett sådant system kan utformas. Det är också viktigt att staten utreder vilka konsekvenser de kommunala och statliga nedskärningarna har fått inom missbrukarvården. En nationell vårdgaranti för missbrukare skulle säkerställa fortsatt vård för några av de mest utsatta. Vidare skulle större kommuner, som tvingas bära en orimligt stor börda för missbrukarproblematiken, få stöd att hjälpa de missbrukare som bor i kommunen. Det kan aldrig vara samhällets mening att de som av olika skäl tappat fotfästet i livet och börjat med droger inte skall få möjlighet att börja om med ett nytt och drogfritt liv.
mot · GP02So321 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So321av och ()Bilstödet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handikappades rätt till bilstöd. Motivering Behovet av att äga och bruka en bil är stort för de flesta vuxna människor. Endast den som har mycket god tillgång till allmänna kommunikationsmedel har inte samma behov av bil. Särskilt viktigt är det för en handikappad person att med egen bil kunna ta sig till olika platser särskilt där andra kommunikationsmedel inte ger den möjligheten. Enligt förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade (2 §) avses med handikappad den som på grund av varaktigt funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att anlita allmänna kommunikationsmedel. Förordningen nämner sedan ett antal omständigheter som inskränker rätten till bilstöd. I aktuella fall har avslagit begäran om bilstöd med hänvisning till den bestämmelse som säger att den sökande skall bo hos sina föräldrar för att stödet skall utgå. (5 §) Om detta gäller en tonåring kan man eventuellt förstå varför man hänvisar till just en sådan bestämmelse, men då det gäller betydligt äldre personer kan det inte vara rimligt att kräva att han eller hon bor kvar hos sina föräldrar för att få del av bilstöd. Det måste ligga i allas intresse att en handikappad har samma möjligheter att flytta till eget boende som alla andra och leva ett så normalt liv som möjligt. Den som bor i gruppboende har som regel tillgång till en anpassad buss och behöver inte vara hänvisad till färdtjänst. Den som valt eget boende skall inte behöva diskrimineras gentemot den som bor hos föräldrar eller i gruppboende. () ()
mot · GP02So329 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So329av ()Tobaksrökning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nikotintuggummi skall tillåtas för försäljning där tobak får säljas. Motverka tobaksrökning En enda procents minskning av antalet rökare i befolkningen får snabba positiva effekter på folkhälsan och samhällsekonomin. Det visar en undersökning som genomförts i . De snabba effekterna gäller hjärt-kärlsjukdomar. Det är de sjukdomar som skördar flest offer bland rökarna. Effekterna på cancersjukdomar av minskad rökning kan inte påvisas lika snabbt eftersom cancer behöver för att utvecklas. Det ovanliga med den kaliforniska undersökningen är att den koncentreras på de kortsiktiga effekterna. Traditionellt har man vid undersökningar och beräkningar av vinsterna med minskad rökning granskat den totala effekten även den långsiktiga. Studien visar att det snabbt lönar sig att satsa på åtgärder för att minska rökningen. Andelen rökare i var . Det finns en tendens till ökad rökning bland kvinnor. Andelen flickor som röker varje eller nästan är . Motsvarande siffra avseende pojkar är . konstaterar att det, trots att tobakslagen förbjuder försäljning till ungdomar , för majoriteten av ungdomarna i årskurs 9 är möjligt att själv köpa sina cigaretter över disk. Bruk av tobak framkallar beroende. Många är de rökare som kan beskriva svårigheterna med att sluta röka. Har du rökt 20 cigaretter har du förbrukat 144 000 cigaretter och fört handen till munnen för nya bloss en miljon gånger. Det är en rutin som man knappast bryter från den ena dagen till den andra. Åtskilliga personer anser att nikotintuggummi varit till god hjälp för att sluta röka. säljs tobak i många butiker och kiosker medan nikotintuggummi endast säljs på apotek. I syfte att underlätta åtkomsten av nikotintuggummi bör det vara tillåtet med försäljning av dem i de butiker som säljer cigaretter. Detta skulle underlätta för de personer som vill sluta röka. Det är inte rimligt att det är svårare för konsumenten att köpa nikotintuggummi än cigaretter. Detta problem har också uppmärksammats av när hon talade inför : Why is it that nicotine replacement products are sold in the pharmacy with a prescription, where cigarettes the prime delivery device of nicotine can be bought anywhere over the counter? fastslås också från WHO att tobaksavvänjningspreparat bör vara åtminstone lika åtkomliga som tobak. Dessa tankegångar har även framförts från FN liksom från många läkarorganisationer. En aktuell finländsk undersökning visar dessutom att även personer som har svårt att sluta, men gör rökuppehåll, förlänger sina liv. Att hålla upp kan minska risken att dö . Därför bör vi se till att det är minst lika lätt att få tag på nikotinläkemedel som det är att köpa cigarretter. är obalansen påfallande: landets 900 apotek jämfört med omkring 34 000 försäljningsställen. Den obalansen måste rättas till.
mot · GP02So330 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So330av ()Personliga ombud för psykiskt funktionshindrade Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om personliga ombud för psykiskt funktionshindrade personer. Motivering Psykiskt funktionshindrade personer med stora och omfattande behov av vård och stöd kan genom personliga ombud få en bättre social, psykologisk och psykiatrisk situation. I bedrivs försök med personligt ombud för psykiskt funktionshindrade. Dessa visar på många goda erfarenheter. Försöken är efterföljare till den reform som genomfördes under den borgerliga regeringen för bland annat fler personliga ombud. Reformen var bra och bör vidareutvecklas även på en nationell nivå. I syfte att utveckla tjänsterna kan de personliga ombuden upphandlas av det offentliga från bland annat olika frivilligorganisationer.
mot · GP02So332 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So332av och ()Hörapparater Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att audionomer bör bli berättigade att utföra hörselhjälpmedelsutprovning i enskild regi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en nationell egenavgift för hörselhjälpmedel bör utformas Låt äldre kunna få sin hörapparat snabbare Det har varit alltför lång väntetid för utprovning av hörselhjälpmedel. Den nya generationens digitala hörapparater ger större anpassning till individens hörselhandikapp. Utprovningstiden är längre därför har väntetiderna på hörcentralerna blivit okontrollerbart långa. Dessutom tvingas en del landsting sätta utprovningsstopp när budgeten för hjälpmedel tryter . väntetid för att få en hörapparat är inte ovanligt. Det råder olika regler mellan landstingen hur mycket den enskilde själv skall betala för sin hörapparat. Pensionärer drabbas oftast av en högre egenavgift, vilket innebär att just den gruppen väljer en billigare apparat, trots att en digital hörapparat skulle hjälpa bättre. Utprovning av hörapparater bör ske på liknade sätt som utprovning för synhjälpmedel. eller staten fastställer vilka bidragskriterier som skall gälla för hjälpmedlet inklusive utprovning. Audionomerna bör kunna få bedriva hörselhjälpmedelsutprovning i enskild regi via avtal med eller staten. Det vore inte konstigare än som att optiker provar ut hjälpmedel för synen. Med detta system skulle köerna försvinna och patienten skulle själv kunna välja utprovningsställe. () ()
mot · GP02So333 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So333av ()Landstingens tolktjänst Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelningen av bidraget till dövtolkning. Översyn av statsbidraget till landstingens tolktjänst Landstingen har enligt HSL § 3 b 3 skyldighet att erbjuda tolktjänst för vardagstolkning för döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade. utgår ett statsbidrag med för att stimulera utvecklingen av tolktjänsten. Bidraget ökade successivt och uppgår till . Bidraget fördelas efter invånarantalet i respektive landsting. 1995 förändrades principerna för fördelningen så att läns landsting erhåller mer per invånare än övriga landsting på grund av det höga antalet tolkanvändare som är bosatta i . Trots detta har läns landsting svårigheter att tillgodose behovet av tolkservice. publicerade rapporten av landstingens tolktjänstverksamhet . Där framgår bland annat att tio landsting uppvisar underskott medan tio uppvisar överskott i verksamheten. kommenterar detta på följande sätt: Denna obalans beror på att statsbidraget fördelas efter invånarantal, inte efter den belastning i form av antal användare eller beställda tolkuppdrag som landstingen har. I län bor av alla döva i landet. Det är lika många som i . Givetvis borde och få lika stort stöd till sina tolkcentraler. Så sker alltså inte. får , medan inte anses behöva mer än . Denna snedfördelning leder till att inte alla döva i kan få den tolkhjälp de har behov av och rätt till. En jämförelse mellan och visar ytterligare på orimligheten i systemet. Örebrostödet på ska räcka till 1 500 döva, medan avser tolkhjälp till 30 döva personer. I vissa fall har de landsting som redovisat underskott i sin budget försökt minska detta genom att anvisa ett större landstingsbidrag. Detta är förhållandet i exempelvis läns landsting, och , där av tolktjänsten finansieras av egna medel. Andra landsting med underskott finansierar med egna medel. Exempel finns också på landsting som redovisat nettokostnader som understiger statsbidraget. Flera landsting som satsat egna medel har inte förbrukat sin budget för tolktjänsten. Nuvarande fördelning av statsbidraget innebär alltså att landsting med ett stort antal tolkanvändare erhåller en proportionellt mindre del av statsbidraget än landsting med få tolkanvändare, om man ser till antalet tolkanvändare i stället för till invånarantal. Grunden för fördelningen av statsbidraget borde givetvis vara antalet tolkanvändare och inte antalet invånare i respektive landsting. En översyn av statsbidragets fördelning är därför nödvändig.
mot · GP02So334 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So334av ()Patientjournaler Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med s.k. smart card som patientjournal. Motivering Den tekniska utvecklingen möjliggör för den enskilde att själv ta ansvar för sin patientjournal genom att ha den med sig i sitt patientkort. Inom mödravården har gravida kvinnor själva haft ansvaret för att ha med sig journalen. Vid besök till olika vårdcentraler och kliniker skulle det underlätta för den enskilde att smidigt kunna lägga fram kortet med journalen. Den enskildes integritet skulle stärkas. Detta förutsätter givetvis en viss samordning av tekniken redan från början. som en mycket stor sjukvårdshuvudman har speciella möjligheter att utveckla denna teknik. Ett sätt att påbörja en sådan utveckling är att lägga in vissa uppgifter på patientkortet, såsom blodgrupp, om man är allergisk mot någon vanlig medicin eller dylikt. I finns det inte något patientkort innehållande patientens journal. Utredningsbetänkandet Hälsodataregister Vårdregister tog upp frågan om minneskort som patientjournal. Man tog då upp idén om att patientjournalen inte längre skulle handhas av vårdgivaren utan av patienten själv. Minneskortet, s.k. smart card, skulle således ersätta journalen, vilket skulle möjliggöra för den enskilde patienten att själv förvara och hålla uppsikt över sina journaler och att skyddet för dennes integritet därigenom skulle kunna ökas. I utredningen diskuterades frågor gällande hur minneskort förhåller sig till i första hand patientjournallagen (1985:562) och i andra hand personuppgiftslagen (1998:204), PUL. Vårdregisterlagen (1998:544) trädde i kraft ungefär som PUL. Enligt vårdregisterlagen får man föra datoriserade patientjournaler. Inom primärvård är datoriseringen relativt utbredd. Däremot ligger sjukhusen långt efter i denna typ av datorisering. har fått i uppdrag av regeringen att se över patientjournallagen samt utreda systemet med smart cards. I regleringsbrevet för anges följande riktlinjer: ska utvärdera och se över patientjournallagen (1985:562). I en sådan utvärdering bör ingå en analys av krav på och formerna för journaldokumentationen. Utifrån utvärderingen ska föreslå de förändringar och den författningsreglering som är påkallade mot bakgrund av den utveckling som har ägt rum inom hälso- och sjukvården. Uppdraget ska enligt uppgift redovisas till regeringen . Mitt förslag är att regeringen väljer ut något eller några landsting för en försöksverksamhet med s k smart cards, för att skynda på utvecklingen. är ett lämpligt län för denna försöksverksamhet.