ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk399 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk399av och ()Kulturmoms och dansbandsmusik Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning i syfte att se över möjligheterna att införa en generell momssats på för all kulturell verksamhet i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivering Det är verkligen glädjande att det i årets budgetproposition finns förslag om att sänka bok- och tidskriftsmomsen . Det är ett steg i rätt riktning mot att få en enhetlig moms på för all kulturverksamhet. Trots de ambitioner som finns på många håll att få till stånd en enhetlig kulturmoms på har dansbandsmusiken fortfarande en procentsats på . Det kostar således mer att lyssna till musik när man rör på sig än det gör om man som publik sitter ner, eftersom all annan musik än dansbandsmusik är belagd med endast 6 procents moms. Varför ska en kulturform som leder till ökad motion och välbefinnande kosta mer borde den inte snarare kosta mindre? Vinner vi inte alla på ett gott folkhälsoarbete? Vårt parti har arbetat för en enhetlig och låg kulturmoms. Vi undertecknare ser inga hinder för att dansbandsmusiken skall kunna omfattas av samma momssats som övrig kultur och föreslår därför att beslutar att ge regeringen i uppdrag att tillsätta en utredning för att se över möjligheterna att införa en allmän och lika kulturmoms på . (v) ()
mot · GP02Sk4 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk4av m.fl. (v)med anledning av prop. 2001/02:18 Beskattning av kostnadsersättningar till statligt anställda stationerade utomlands, m.m. 1 Förslag till riksdagsbeslut avslår förslaget i proposition 2001/02:18 om skattebefrielse för kostnadsersättningar till statligt anställda stationerade utomlands. begär att regeringen återkommer med förslag om avdragsregler för utlandsstationerad personal enligt vad i motionen anförs. 2 Inledning I propositionen föreslås att vissa kostnadsersättningar och förmåner till statligt anställda som är stationerade utomlands inte skall tas upp till beskattning. Förslaget gäller endast andra statligt anställda än anställda vid utrikesförvaltningen eller i biståndsverksamhet. Skattefriheten vid utlandsstationering skall gälla ersättningar eller förmåner som avser bostad, skolavgifter, resor till och från tjänstgöringsorten, medföljandetillägg samt grundtillägg. I propositionen noteras vikten av att regelverket uppfyller de krav som skattelagstiftningen ställer på tydlighet och förutsägbarhet i tillämpningen. Vidare att det vid statliga utlandsstationeringar i allmänhet och i princip endast är de ersättningar och förmåner som lämnas för att täcka de ökade utgifter som uppkommer på grund av utlandsstationeringen som bör vara skattefria. Dessutom bör en rimlig utgångspunkt vara, enligt regeringen, att samma regler gäller samtliga som är stationerade i utlandet. Det är dock enligt regeringen inte möjligt att genomföra en enhetlig reglering. Vissa skatteregler som skall gälla för anställda vid utrikesförvaltningen och anställda i biståndsverksamhet kräver enligt regeringen ytterligare överväganden. Regeringen kommer därför att utreda om det finns behov av speciella regler för beskattning av kostnadsersättningar och förmåner för dessa personalkategorier. 3 Vårt förslag Enligt propositionen är förslagen om skattefrihet påkallade av ett ökat antal utlandsstationeringar. Vi anser att de merkostnader som uppstår till följd av detta mycket väl kan hanteras inom ramen för befintligt regelsystem med möjlighet till avdrag för styrkta merkostnader. Vi är också kritiska till att man återigen vidgar möjligheterna att skattebefria kostnadsersättningar och förmåner. Reglerna om skattefrihet för utländska experter, som infördes , är ett tidigare exempel på detta. Det är dessutom, som vi ser det, ett avsteg från kravet på likformighet i beskattningen. Förslaget strider också mot det vi så ofta annars eftersträvar, nödvändigheten av enhetliga skatteregler. Vi föreslår att avslår förslaget i proposition 2001/02:18 om skattebefrielse för kostnadsersättningar till statligt anställda stationerade utomlands och att regeringen återkommer med förslag om avdragsregler för utlandsstationerad personal enligt vad i motionen anförts. Gotab, 2001 () Per () ()
mot · GP02Sk400 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk400av (m)Momsen efter rån Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen inom EU verkar för att gemenskapsrätten i den del som avser uttag av mervärdesskatt ej skall avse belopp som åtkommits genom tillgreppsbrott såsom rån eller stöld. begär att regeringen lägger fram förslag för att tillåta avdrag för moms på belopp som åtkommits genom tillgreppsbrott såsom rån eller stöld. Motivering anmäls över 700 butiksrån i och över 55 000 butiksstölder och snatterier. De drabbade företagen fick förut betala skatt på rånat belopp, men har avdrag för förlust av kontanta medel tillåtits i inkomstbeskattningen. Detta är bra, men motsvarande avdrag tillåts inte vid mervärdesskattedeklarationen. Skälet till detta är att skyldigheten att betala moms inträder i och med att omsättning sker, d.v.s. när företaget fått betalt för varan blir det skyldigt staten mervärdesskatt i form av utgående moms. En skatt som ska betalas in oavsett om ett belopp försvunnit genom rån eller ej. Anhängarna av detta menar att avdrag för den moms som handlaren betalat till sin leverantör, ingående moms, redan tillåtits och därigenom kan det anses ologiskt att medge avdrag för utgående moms. Ett annat argument är att rånmomsen kan täckas genom försäkringar. I den europeiska gemenskapsrätten framträder ett stöd för en tillämpning av denna ordning, varför det är angeläget att först och främst där verka för en ändring. Det får anses stötande för den allmänna rättskänslan att behöva betala mervärdesskatt på belopp som försvunnit genom tillgreppsbrott. Ju vanligare sådana brott blir desto högre torde såväl självrisker som försäkringspremier bli, i den mån de täcker rånmoms. För att å andra sidan motverka att bedrägerier med icke återbetalningspliktig rånmoms skall kunna sättas i system är det viktigt att beviskrav på dokumentation o. dyl. är höga. Gotab, 2001 (m)
mot · GP02Sk401 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk401av ()Momsskillnader inom restaurangbranschen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skillnader i momssatsen för restaurangmat, beroende på var måltiden intas. Motivering Det är billigare att ta med maten ifrån restaurang eller serveringsstället än att äta på plats. Skillnaden i pris beror på högre momssats om maten intas på matstället. Det är svårt att förstå varför det ska vara så. I vårt stressade samhälle är det angeläget att hitta olika lugna miljöer. Att äta på restaurang kan vara ett sätt att få möjlighet till en stunds avkoppling. Man vet även att en måltid som äts i lugn och ro underlättar matsmältningen och främjar hälsan. Vi har alla behov av lugn och ro som ger utrymme för samtal och reflektioner.
mot · GP02Sk402 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk402av och ()Reklamskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av rättvisa förutsättningar vad gäller utgivningen av lokal press. Motivering Den lokala dagstidningen är trots Internet och nya TV- och radiokanaler en av de viktigaste informationskanalerna. De lokala dagstidningarna ger människor runt om i landet möjlighet till öppen debatt och tillgång till både lokal och global information. Det finns därför anledning att se över de ekonomiska förutsättningarna inklusive reklamskatten för att ge dagstidningarna en rättvis och likvärdig behandling i förhållande till övriga medier. Den reklamskatt som den lokala dagstidningen måste betala upplevs som orättvis då andra medier, t.ex. radio, TV och Internet, är reklamskattebefriade. har tidigare avskaffat reklamskatt, men endast för s.k. direktreklam. Tre olika finansministrar har vid olika tillfällen i sagt att reklamskatten bör avskaffas även för lokalpressen när de ekonomiska förutsättningarna föreligger. Ur ren demokrati- och fortbildningssynpunkt är det av största vikt att samhället slår vakt om den lokala dagspressen och tidskrifternas roll. I budgetpropositionen föreslår regeringen att momsen på böcker och tidskrifter sänks från , något som är positivt för kulturen och bildningen. För en ökad rättvisa inom medieområdet bör därför regeringen i kommande budgetarbete överväga de i motionen framförda synpunkterna. () ()
mot · GP02Sk403 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk403av ()Reklamskatten på tidningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en successiv halvering av reklamskatten. Motivering De senaste årens utveckling på mediemarknaden har inneburit att dagstidningen hamnat i ett allt kärvare ekonomiskt läge. Vi har till och med fått bevittna hur en stor och traditionsrik dagstidning, tidningen i , gått i graven. Stora nedskärningar aviseras på den en gång så stolta . i allmänhet och den lokala tidningen i synnerhet är med sina möjligheter till öppen debatt och fri opinionsbildning, trots Internet och nya TV- och radiokanaler, en av de viktigaste informationskanalerna för människor runt om i vårt land. Den bidrar på ett värdefullt sätt till en levande demokrati där olika röster kan komma till tals. Men den ökande konkurrensen mellan olika medier har inneburit att allt fler tidningar får en pressad ekonomi och sviktande lönsamhet. När reklamskatten infördes var det bl a som ett led i den statliga presspolitiken. Som ett av huvudskälen för att införa skatten angavs att det var den bästa lösningen för att finansiera det förstärkta presstödet. saknas emellertid sambandet mellan presstöd och reklamskatt. Den senaste reklamskatteutredningen konstaterade (SOU 1997:53 s 58) att enligt utredningens mening är det inte mycket som talar för annat än att skatten numera måste ses som en allmän inkomstkälla. har kritiken mot reklamskatten vuxit sig allt starkare . Med tillkomsten av nya medier som bärare av reklam, vilka inte omfattas av reklamskatten, t ex radioreklam, TV-reklam och Internetreklam, har konkurrenssnedvridningen gentemot de alltjämt skattskyldiga medierna, framför allt dagstidningar och tidskrifter, blivit uppenbar. När reklamskatten dessutom avskaffades 1999 för direktreklamen blev detta förhållande än tydligare. belastas fortfarande en normalstor landsortstidning med reklamskatt på miljonbelopp. Reklamskattelagen är därtill svårtillämpad och uppfattas som rättsosäker med en för de skattskyldiga bristande förutsebarhet. Just konkurrenssnedvridningen och bristerna från rättssäkerhetssynpunkt var också två av huvudargumenten i den ovan nämnda reklamskatteutredningen som i sitt betänkande föreslog att skatten helt skulle avskaffas. Utredningen som hade till uppdrag att försöka åstadkomma en generell och konkurrensneutral beskattning fann på punkt efter punkt att de justeringar som skulle krävas antingen stötte på formella hinder eller skulle medföra ingrepp som inte stod i rimlig proportion till skattens syfte och allmänna betydelse. Då skatten togs bort för reklamtrycksaker, d v s direktreklamen, uttalades att förändringen måste utformas så att dagspressens ställning och mångfalden inom dagspressen värnas. Effekten blev den motsatta och konkurrenssnedvridningen ökade genom att en av dagspressens främsta konkurrenter skattebefriades. En sådan ordning är ohållbar. Mot den bakgrunden bör reklamskatten i ett första steg nu halveras. Detta ska ske successivt och finansieras inom utgiftsområdet.
mot · GP02Sk404 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk404av och ()Slopande av reklamskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa reklamskatten. Motivering Dom har fallit i ett reklamskatteärende. En dom som fastställer att en gratisprenumeration för varje full betald prenumeration bedöms som två sålda. Därmed kommer upplagesiffran att kunna behållas på sådan nivå att man undantas från reklamskatt. Övrig likvärdig fackpress, men med en upplagesiffra som understiger konkurrentens nivå, benämns annonsblad och tvingas därmed betala i reklamsskatt. Lagskrivningen är konkurrensbegränsande och därför skall reklamskatten avvecklas. () ()
mot · GP02Sk406 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk406av m.fl. (c, v, fp, mp)Koldioxidneutrala drivmedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge begreppet koldioxidneutral, i samband med skattestrategi för alternativa drivmedel, en så vid innebörd att det tar till vara alla möjligheter till nettominskningar av koldioxid. Motivering Det råder en betydande politisk samstämmighet nationellt och internationellt kring behovet av att minska de koldioxidutsläpp som dagens fossilbaserade drivmedel ger upphov till. framhålls biobaserade drivmedel som ett alternativ. Vi delar denna grundsyn men vill med denna motion framhålla vikten av att samtliga bränslen måste granskas utifrån den totala miljö- effekten. Vissa bränslen som klassas som biobaserade drivmedel kan i vissa fall kräva mer fossil energi än vad själva drivmedlet innehåller i sig, och omvänt kan i vissa fall fossila drivmedel totalt sett innebära låga nettoutsläpp av koldioxid jämfört med normala drivmedel om alla faktorer räknas in. I budgetpropositionen (avsnitt 8.6.4) föreslås befrielse från koldioxidskatt för koldioxidneutrala drivmedel. Det är viktigt att definitionen av begreppet koldioxidneutral blir tillräckligt omfattande och tydlig, och praktisk att tillämpa. Definitionen får inte leda till inskränkningar i utvecklingsarbetet mot minskade nettoutsläpp av koldioxid. Avsikten med begreppet är att inte bara snävt se till råvaran för drivmedlet och om denna är förnyelsebar eller inte. Koldioxidneutral går bortom begreppen förnyelsebar eller biobaserad genom att ta hänsyn till: nettoeffekterna på de samlade koldioxidutsläppen från hela produktionskedjan av drivmedlet, från vaggan till graven att produkter baserade på förnyelsebart material i sig inte garanterar att inte väsentliga mängder fossil energi eller fossilt kol använts i produktionskedjan, eller att utsläpp av andra växthusgaser sker att även fossila produkter kan vara råvara till koldioxidneutrala drivmedel, om produktionen sker så att kolet i dessa återanvänds till drivmedel istället för att direkt generera koldioxidutsläpp. Exempelvis kan i vissa situationer avfall och restprodukter, som egentligen är baserade på fossilt kol, användas för att producera koldioxidneutrala drivmedel såvida den normala behandlingen hade inneburit koldioxidutsläpp till atmosfären utan att ta tillvara vare sig kolet eller energin. Begreppet koldioxidneutral är principiellt enkelt, men svårare att definiera så att det är praktiskt tillämpbart. För att avgöra om ett drivmedel är koldioxidneutralt är det troligen inte praktiskt möjligt att kräva fullständig livscykelanalys, vilket skulle innebära problem med definitioner, avgränsningar, beräkningsmodeller etc samt även kräva stora resurser att utföra. måste man ändå göra en viss bedömning av koldioxidutsläpp och fossil energiåtgång för de viktigaste stegen i tillverkningskedjan och inte bara se till råvaran. En rimligt enkel modell för detta kan säkert tas fram. () () () ()
mot · GP02Sk407 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk407av ()Skatteväxling för transporter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skatteväxling mellan fordonsskatt och kilometerskatt för transportsektorn. Motivering är ett till ytan stort land och har en omfattande handel med . Vi är därmed starkt beroende av fungerande och effektiva transporter. Mycket av det gods som fraktas i och genom sker med vägtransporter. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. En viktig del i transportpolitiken blir då att åstadkomma ett rättvisande kostnadsansvar och en rättvis prissättning där trafiken bär sina egna samhällsekonomiska marginalkostnader. Transportsektorn internationaliseras allt mer och för den tunga yrkesmässiga trafiken är den internationella konkurrenssituationen påtaglig. Vi måste därför arbeta för en bättre konkurrenssituation för den svenska åkerinäringen som miljön främjas. Som den svenska fordonsbeskattningen är utformad , gynnas utländska transportörer som kör med billigare och smutsigare bränsle. Det skulle därför vara gynnsamt för både miljö och svensk transportsektor om en skatteväxling kunde ske mellan fordonsskatt och kilometerskatt. Det är rimligt att i högre utsträckning belägga själva användandet av fordonet med skatt. Den långväga lastbilstrafiken har med dagens system fördelar jämfört med godstågstrafiken och det ger inte rätt styrsignal för att förbättra miljön. Genomför en skatteväxling mellan fordonsskatt och kilometerskatt. Det skulle innebära en bättre konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska åkare som kör i och minska utsläppen från godstrafiken.
mot · GP02Sk410 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk410av de ()Obetalda skatter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder för att inte enskilda löntagare skall drabbas av orättfärdiga skattekrav. Motivet till mitt förslag För en bättre skattemoral i landet är det naturligtvis inte bara de enskilda människornas svartjobb och bidragsfusk som skall granskas och åtgärdas. Det är mycket angeläget att på olika sätt komma åt de enskilda företag och företagare som använder sig av olika typer av oseriösa metoder och därmed sätter enskilda i kläm, som de lurar stat och myndigheter samt förvrider en sund konkurrens. Det finns flera exempel från verkligheten när löntagare tror att de är anställda på ett korrekt sätt i ett korrekt bedrivet företag. De har också fått lön som motsvarar vad de skall erhålla efter skatt. Ofta har de inte fått skatteavdragen specificerade på lönebeskeden. Detta handlar om löntagare som inte är födda i och kanske därför inte alltid är så bevandrade i våra regelverk. En del av dem kan dessutom ha stora språksvårigheter. När sedan kronofogden börjar jaga det oseriösa företaget för obetalda skatter så försvinner företagen. Kvar står löntagaren med i vissa fall ofullständiga lönespecifikationer. Det blir då löntagaren som får betala restskatt, medan den försvunne företagaren har tillgodogjort sig skatteavdraget. Jag anser att om löntagaren kan göra det sannolikt att det handlar om erhållen lön efter verkställt skatteavdrag, till exempel med anställningsbevis, bankbesked eller löneuppgift, så borde skattemyndigheten i stället för den enskilde löntagaren skuldföra företaget för den obetalda skatten. Den kan lätt beräknas med baklängesräkning utifrån lönebeskeden. Regeringen bör till återkomma med förslag med denna inriktning.
mot · GP02Sk411 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk411av och ()granskning av deklarationer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att överväga möjligheterna att lägga ut delar av granskningsverksamheten av deklarationer från skattemyndigheten vid större orter till mindre orter. Motivering Vid landets skattemyndigheter i de storstadsrelaterade områdena har det uppvisats en klart sämre resultatutveckling av granskningen av deklarationer än vid skattemyndigheter på mindre orter. Till det här kan finnas flera orsaker. En viktig orsak finns dock i det faktum att personalomsättningen oftast är högre i storstadsområdena. Vid skattemyndigheten i var det , beräknat från antalet anställda vid årets början, i genomsnitt som slutade. Per månad var det i genomsnitt 23 personer som slutade. slutade i genomsnitt av personalen. En hög personalomsättning bidrar givetvis till att det lätt kan skapas oro i organisationen som det ur myndighetens synpunkt är ett stort resursslöseri att anställa och utbilda personal som lämnar efter bara ett fåtal år. Ett känt faktum är att fåmansbolag på mindre orter ofta byter säte för sitt bolag för att minska sin upptaxering. En viktig och mycket rimlig princip måste vara att granskningen av deklarationer och tolkningen av lagstiftningen är lika i hela landet. överbelastning och personalomsättning får inte vara avgörande för var bolagen väljer att ha sitt säte. Av nämnda skäl finns därför anledning att beakta möjligheten att lägga ut granskningen av material på mindre orter i landet. Med dagens datoriserade arbetssätt kan deklarationer från hela landet granskas överallt endast servicestationer behövs i centrum av storstäderna. Mindre enheter har dessutom flera fördelar. Med undantag från en viss ofrånkomlig sårbarhet har mindre enheter förmågan att både överblicka och arbeta resultatinriktat samt därmed bringa en god effektivitet. På mindre orter finns också såväl en rik som tyvärr en ej tillräckligt väl nyttjad kunskapskälla att ösa ur. I det här fallet handlar effektiviteten om att på ett bra sätt genomföra de granskningsuppdrag som skattemyndigheten har att, i det allmännas tjänst, ansvara för. Det uppdraget känner ej heller några regionala gränser. Bara så länge uppdraget kan skötas på ett föredömligt tillika ansvarsfullt sätt kommer också medborgarnas trovärdighet och lojalitet till skattesystemet att kunna upprätthållas. () ()
mot · GP02Sk412 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk412av och ()Tillfällig arbetsgivare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen sägs om förenklad hantering och skattereduktion. Motiv för vårt förslag En dörr in så sägs det ofta att samhällsinformationen bör fungera. Det vill säga att jag som medborgare endast skall behöva ta kontakt med en person för att få den hjälp eller den information jag behöver från det allmänna. Det är en mycket bra föresats och den fungerar också bra på sina håll. Men det finns ännu områden där det snarare är ett höghus att gå igenom, än en dörr. Om en privatperson engagerar exempelvis en arbetslös snickare för att utföra arbete i det egna hemmet, krävs en stor prestation om inte en näst intill omöjlig, bara för att göra detta lagligt. Det gäller att ringa facket, att ta kontakt med försäkringsbolag, skattemyndigheten m.fl. Det samlas en mängd papper som skall fyllas i och skickas in till alla berörda parter. Det är betydelsefullt både för en privatperson att kunna få köpa hantverkshjälp och det är naturligtvis också viktigt för en arbetslös person att få så många jobb som möjligt, även tillfälliga. Behovet av att få hjälp med hemnära tjänster är stort. För underhåll och reparationer av den egna bostaden bör det införas en skattereduktion. Regeringen bör tillse att en förenkling av förfarandet vid tillfällig arbetsgivare kommer till stånd samt att regler om skattereduktion införs. Det är betydelsefullt att underlätta regelverket så att fler s.k. svarta arbeten i stället blir vita arbeten. () ()