mot · GP02Ub446 · 2001-10-05 00:00:00 — Till skillnad från regeringen anser vi att det är viktigt att studieplanen och utvecklingssamtalen dokumenteras skriftligt. Det är en förutsättning för att uppföljningen ska kunna fungera bra. Betygen utgör ett komplement till utvecklingssamtalen. har medverkat till att ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem införts. Ett sådant betygssystem bidrar enligt forskning och lärarerfarenhet bättre än ett relativt system till att motivera eleverna och ge även svaga elever ett gott självförtroende. Detta förutsätter emellertid att varje elev uppmärksammas, ges handledning och uppmuntran. I ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem är betyget ett kvitto på en dokumenterad kunskap. Stegen i betygsskalan får emellertid inte vara för glesa om betygssystemet ska medverka till att motivera eleven att försöka uppnå nästa steg. Om instrumentet är alltför trubbigt mäter det inte heller det som det är tänkt att mäta. Informationen som betygen ska ge blir därigenom bristfällig. Betygskriterierna måste också vara tydliga och väl avvägda så att lärare och elever har samma uppfattning om vad som krävs för respektive betygsnivå. Vi anser att målrelaterade betyg bör ges i en sexgradig skala. De bör ges senast från och med årskurs sju för att eleverna ska hinna vänja sig vid systemet före slutbetyget i årskurs nio. Dessutom bör skriftlig information om elevens kunskap och utveckling i förhållande till de angivna kravnivåerna i läroplanen ges senast från och med årskurs fem. Det är viktigt för att de elever som behöver särskilt stöd för att uppnå målen ska kunna få det på ett tidigt stadium. Obligatoriska nationella prov ska genomföras från och med årskurs fem. Dessa prov får inte vara av så omfattande karaktär som nuvarande nationella prov, utan ska kunna genomföras utan att alltför mycket inkräkta på ordinarie arbete. De elever som inte når upp till fastställd kravnivå i ett ämne när de slutar ska enligt beslut få ett streck i stället för betyg. De har också rätt att få ett skriftligt omdöme om de begär det. Vi menar att den avlämnande skolan ska ha skyldighet att utarbeta ett skriftligt omdöme oavsett om eleven begär det eller inte. Det är viktigt att den dokumentationen finns tillgänglig om den skulle efterfrågas av eleven . Lärarna skolans viktigaste resurs Lärarna är skolans viktigaste resurs. Kunnig och kompetent personal på alla nivåer är avgörande för en väl fungerande skola. En uppvärdering av yrket måste göras så det blir synligt som den viktiga uppgift det är. Läraryrket handlar om att stödja en ny generations utveckling till kunniga och harmoniska människor och till demokratiska medborgare. Den nyfikenhet på kunskap som läraren lockar fram, det klimat läraren eller arbetslaget skapar, den etik läraren medvetet eller omedvetet förmedlar är ofta livsavgörande för elever. Lärarrollen förändras ständigt. För att de mål som uttrycks i läroplaner och kursplaner ska kunna förverkligas krävs delvis andra yrkeskunskaper . För att vara en bra lärare räcker det inte att kunna förmedla kunskaper. Skolan och ytterst lärarna får ta ett allt större ansvar för elever med mer eller mindre utpräglade problem av social karaktär. Bristande arbetsro, oordning, koncentrationssvårigheter och psykisk instabilitet bland eleverna är på många håll en del av skolans vardag. Det är inte minst sådana faktorer som gör arbetet som lärare svårt. Varje lärarstuderande måste i utbildningen ges beredskap att möta och hantera problem och uppgifter av detta slag. råder stor lärarbrist och många kommuner har svårt att rekrytera behörig personal. Många kommuner arbetar mycket aktivt med rekrytering och man konkurrerar med såväl lön som andra förmåner. Skillnaden mellan tillgång och efterfrågan på lärare kommer att vara som störst , enligt siffror från . Om inget drastiskt görs kommer det då att saknas närmare 23.000 lärare. Det pågår olika projekt för att snabbt lösa lärarkrisen och få fram nya lärare. I årets budget har regeringen anslagit nya medel för att snabbutbilda lärare. ser positivt på nya initiativ för att snabbt få fram lärare. Men måste vi konstatera att orsaken till den akuta lärarbristen beror på regeringens kortsiktiga politik. Att vi ska ha stora pensionsavgångar nu har varit känt . Och årskullarnas storlek är heller ingen överraskning. Regeringen har med sin passivitet ett stort ansvar för den ytterst allvarliga situation som föreligger . Lärares arbete måste diskuteras utifrån ett helhetsperspektiv. Antalet lärare har minskat med 3.000 som elevantalet stigit med 80.000. Naturligtvis har arbetsbördan ökat för den enskilde läraren. För att underlätta arbetsbördan och skapa reella förutsättningar att tillgodose alla elevers behov är det väsentligt att se över skolans organisation. Lärarens uppgift måste tydliggöras i förhållande till andra yrkesgrupper och elevvården måste stärkas. Detta är ett viktigt arbete även ur ett lärarperspektiv. I detta sammanhang bör också undervisningsgruppernas storlek uppmärksammas. Den har stor betydelse för lärarens välbefinnande och möjlighet att ge eleverna individuellt stöd och uppmärksamhet. anser att varje lärare ska ha huvudansvar för högst 15 elever. Det innebär att personaltätheten i den svenska skolan behöver öka, inte minska. Många nyutbildade lärare jobbar bara för att sedan övergå till annan verksamhet. vill att varje nyutexaminerad lärare får en erfaren lärare som personlig under sitt första arbetsår. Ett sådant system skulle gynna skolans utveckling i stort. De nyutbildade lärarna får successivt växa in i sitt arbete och de mer rutinerade lärarna får ta del av nya perspektiv som kan bidra till att utveckla deras egen undervisning. De äldre lärarnas kunskaper och erfarenheter måste tas till vara bättre. Rent praktiska åtgärder behöver också genomföras för att ge lärarna en bättre arbetssituation. Varje lärare måste till exempel ha en egen arbetsplats med tillgång till telefon och dator. Det är en förutsättning för att de ska kunna utföra sitt arbete på det sätt som avtalen reglerar. Att många lärare förväntas utföra en stor del av sitt arbete utan tillgång till en fungerande arbetsplats är oacceptabelt. När arbetslivet till stora delar har fått mer flexibel förläggning av arbetstiden har läraryrket gått mot en ökad reglering. Det är inte rimligt. Rektor pedagogisk ledare och administratör roll när det gäller att entusiasmera, skapa sammanhållning och ett positivt skolklimat kan inte nog värderas. Rektorerna har blivit fler. Det är positivt. Skolledarna slits emellertid mellan rollen som administrativ chef och huvudansvarig för den pedagogiska utvecklingen. Samstämmiga studier visar att rektorerna har hög arbetsbelastning och är stressade. har kritiserat skolhuvudmännen för att rektorerna fått administrativa uppgifter i sådan utsträckning att det pedagogiska ledarskapet blivit lidande. Man har också pekat på att rektorernas arbete försvåras av att målen i kommunernas skolplaner ofta är otydliga. Det är också skolledaren som blir måltavla när nedskärningarna på skolans område kritiseras. menar att det måste skapas förutsättningar för skolledaren att vara närvarande i vardagsarbetet. Svensk skola behöver tydligt ledarskap på det lokala planet. Ett skolområde bör inte vara större än att skolledaren hinner vara pedagogisk ledare och inspiratör men också administratör och ekonomisk förvaltare. Elevvård Elevvården är en betydelsefull del av skolans verksamhet. Barn och ungdomar har ett stort behov av vuxenkontakt som varken tillfredsställs av föräldrar eller lärare. Den elevvårdande personalen får ofta ta emot det uppdämda behov av gemenskap med de vuxna som bristen på annan vuxenkontakt skapat. Med den professionalitet de besitter har de också kompetens att ge elever med mer uttalade behov den hjälp och det stöd de behöver. Kommunerna måste tillförsäkra elevvårdspersonal erforderlig handledning och stöd i sitt arbete. Skolan bör samverka med andra förvaltningar, inte minst socialförvaltningen, för barnets bästa. Skolsköterskor, skolpsykologer, skolkuratorer, skolvärdar och elevassistenter fyller viktiga behov inom sina respektive områden. Många av dessa tjänster har dragits in i många kommuner . Enligt lider av alla barn och ungdomar av psykiska problem. Detta är en verklighet som vi inte kan blunda för och som ställer krav på politiker på alla nivåer. För att denna brist ska kunna åtgärdas i berörda kommuner har i sitt budgetalternativ anslagit ökade resurser till kommunerna. Elevers inflytande och ansvar Eleverna har lagfäst rätt till inflytande över hur deras utbildning utformas. I ska inflytandets omfattning och utformning anpassas efter elevernas ålder och mognad. Utformningen av elevinflytandet ska bestämmas lokalt. Dessvärre visar undersökningar att elever upplever att deras inflytande avtar med stigande ålder trots att det borde vara tvärtom. Att ge eleverna inflytande och ansvar är det bästa sättet att utveckla deras känsla för demokratiska beslutsformer och förmåga till ansvarstagande för gemensamma samhällsangelägenheter. För att elevmedverkan och elevinflytande ska utvecklas genom skolåren behövs mer av fasthet och struktur. Mål och visioner måste tydliggöras och etappvis utvecklas. Skolledare, lärare och övrig personal måste ge eleverna möjlighet att utöva sina rättigheter och att öva sig i demokratiskt beslutsfattande. Elevrådsarbete ska kunna ske på skoltid och ska uppmuntras av alla vuxna. Eleverna måste få känna att deras medinflytande är reellt och därmed meningsfullt. Inflytandet bör gälla såväl organisation som undervisning. Positiva erfarenheter finns också från skolor där elever medverkar vid tjänstetillsättningar. menar att en lagstadgad miniminivå av elevinflytande bör införas. Dagens lagutformning stadgar endast att elevinflytande ska finnas, inte i vilken omfattning eller på vilket sätt. Det är därför nödvändigt att skollagen blir mer konkret. Föräldrars inflytande och ansvar Föräldrarna är de viktigaste personerna i varje barns liv. De har huvudansvaret för barnens vård och uppfostran. Skolan är ett stöd och ett komplement till föräldrarnas insatser. Det är en uppfattning som ansluter väl till FN:s allmänna deklaration om mänskliga rättigheter, som har ställt sig bakom. Där sägs bland annat att rätten att välja den undervisning, som ska ges åt barnen, i främsta rummet tillkommer deras föräldrar. Uppfattningen ansluter också till konvention angående skydd för de mänskliga rättigheterna, som är svensk lag. För att skolan ska lyckas med sitt uppdrag krävs en bra familjepolitik där föräldrar har kunskap om och stöd i sin föräldraroll. Forskning visar att föräldrars intresse för sina barns skolgång är avgörande för hur barn trivs och efter sina förutsättningar lyckas i skolan. Föräldrar måste få kunskap om värdet av att tala positivt om skolan, att förhöra läxor, att uppmuntra när det går framåt och att stödja när det är svårt. Föräldrar ska ha möjlighet att vara delaktiga i skolvardagen. Det underlättar samarbetet mellan hem och skola att miljön är bekant och upplevd. menar att vårdnadshavares medgivande för placering i särskola är en självklarhet och att det förlängda försök som pågår bör permanentas. Föräldrars rätt till information och medinflytande i skolan behöver stärkas. De är också en kanal i arbetet med att öppna skolan mot det omgivande samhället. Föräldrars intressen, kunskap och kapacitet ska tas tillvara i beslut som rör skolans och därmed de egna barnens vardag. Den försöksverksamhet som ger skolor möjlighet att inrätta styrelser med föräldramajoritet bör nu utvärderas. Det är viktigt att olika former prövas för att se hur största möjliga intresse från föräldrar kan åstadkommas och tillvaratas. Klassmorfar och klassmormor har många skolor gjort försök med klassmorfar, alltså att låta äldre personer finnas med som en resurs i skolan. Försöken har varit positiva. Ett initiativ som har varit mycket lyckat är föreningen för barnen, en organisation från som sprids även till andra städer. Föreningen rekryterar mogna män som klassmorfäder till . Verksamheten har pågått . hade de 44 klassmorfäder utplacerade på olika skolor. anser att tanken på klassmorfar och klassmormor bör utvecklas ytterligare. Det är dock viktigt att påpeka att de personerna inte är där i stället för lärare med formell utbildning, eller en billig vikariepool, utan en resurs för den pedagogiskt utbildade och ansvariga personalen, som förbättrar deras möjlighet till pedagogiskt arbete. Skolgårdar och klassrum Skolan är största arbetsplats. En god fysisk miljö är viktig också ur pedagogisk synvinkel. En fräsch funktionell skolmiljö inbjuder både till arbete och ansvarstagande. Miljön påverkar inte bara barnens fysiska hälsa utan också deras psykiska tillstånd. Allergiproblem hos barn och ungdomar kan ofta härledas till att de vistas i undermåliga lokaler. Städrutinerna måste utformas så att även allergikänsliga barn kan vistas i lokalerna utan att deras besvär förvärras. Elever har rätt att kräva en bra arbetsmiljö. Elever omfattas av arbetsmiljölagen från årskurs ett och kan i princip vända sig direkt till . Skolgården och den närmaste omgivningen runt många skolor har fortfarande stora brister. Med ganska små medel kombinerat med frivilligt arbete av föräldrar och andra vuxna har det visat sig möjligt att förändra skolgårdar till trivsamma miljöer som går att använda i undervisningen men självklart också för lek och avkoppling. Skolbussar är elever fria att välja vilken skola de vill gå i, vilket skapat dynamik i det svenska skolväsendet. Men det finns vissa förhållanden som begränsar elevers reella möjlighet att välja. Ett exempel är att en kommun är skyldig att ordna skolskjuts åt barn till den närmaste kommunala skolan, men de är inte skyldiga att ordna skjuts om ett barn väljer att gå i en annan skola eller en fristående skola. Detta ser inte som helt tillfredsställande och anser att det är bra om det på nivå går att åtgärda. Förutsättningarna är givetvis olika från kommun till kommun, beroende på elevunderlag, kommunens storlek, geografisk spridning av skolor etcetera. Denna fråga behöver vidare utredas på nationell nivå för att komma fram till en bra lösning. Informationstekniken i Den nya informationstekniken utvecklas snabbt. Kommunikationer, utbildning och forskning bygger alltmer på digital teknik. Det är därför nödvändigt att alla eleverna får såväl kunskaper om som färdigheter i att utnyttja den nya tekniken. Fördelarna med IT är många. Användning av IT i undervisningen ger nya möjligheter för eleverna att söka kunskaper. Datorerna ger möjligheter till mer individualiserad och effektiv undervisning utan att eleverna behöver lämna gruppgemenskapen. Det kan gälla invandrarelever som behöver enskild språkträning i både svenska och sitt eget modersmål. Det kan gälla elever med läs- och skrivsvårigheter eller elever med behov av extra övning i till exempel matematik. Datorstödd undervisning kan också medföra det positiva att läraren får mer tid över för individuella kontakter med eleverna. kommer alltfler visuella databaserade inlärningsprogram att finnas som komplement till traditionell inlärning. Att fler skolor kommer igång med att använda datorn som hjälpmedel är inte minst viktigt för de elever som inte har tillgång till dator hemma. Skillnaderna mellan elever med och utan kunskap i hur informationsteknik kan utnyttjas kan annars leda till nya kunskapsklyftor som kan få snedvridande effekter . En av de viktigaste uppgifterna för skolan är att lära eleverna sovra och värdera den stora materialmängd som är tillgänglig via Internet. Skola och samhälle Skolan är hela samhällets angelägenhet. Det är viktigt att skolan är öppen för samarbete. Skolan bör tillsammans med näringslivet utforma program för elevers kontakt med arbetslivet. Eleverna behöver kunskap såväl om hur det omkringliggande näringslivet ser ut som om arbetslivets krav och villkor. Föräldrarna utgör en viktig länk under de tidiga skolåren. Positiva erfarenheter finns från äldre elever som haft en personlig vuxen i arbetslivet, i samband med perioder av anpassad studiegång. Föreningar och organisationer ska ses som en resurs i skolarbetet och vara välkomna till skolan. Elevers sammanträffanden med eldsjälar kan få betydelse för livet. Det talas i debatten om att det saknas lokaler och utrymme för föreningsaktiviteter i allmänhet och för ungdomsaktiviteter i synnerhet. står merparten av 5.048 grundskolor tomma och . Så är det inte i alla länder, i till exempel är det informella lärandet som sker i skolföreningar en viktig del av skolgången. Med stöd från skolledning och kommun kan ungas initiativ förvandla skolorna till platser som sjuder av liv. Lektionssalarna kan bli replokaler och målar- och skrivstugor. Många unga är engagerade i föreningar och får där lära sig demokrati och att ta ansvar. Denna kunskap ska kunna tillgodoräknas vid olika ansökningar. Vid ansökan till högre utbildning bör det tas hänsyn till engagemang i föreningsliv. Ett annat konkret förslag är att ge en differentierad frånvaroredovisning, det vill säga att frånvaro på grund av till exempel elevkårsarbete redovisas särskilt. Den målstyrda skolan När kommunerna övertog huvudmannaskapet och ansvaret för skolverksamheten fördes ut till dem som arbetar i skolorna var syftet att skapa en klarare ansvarsfördelning för skolväsendet. Intentionerna med reformen har ännu inte förverkligats, utan förändringar behöver ske för att tydliggöra rollerna. Vi Kristdemokrater vill se en styrelse på varje skola. De kommunala skolorna måste få större frihet att besluta om sina egna angelägenheter. I styrelsen skulle finnas rektorer, representanter för personal, elever och föräldrar, men även andra intressenter är tänkbara. Till exempel företagare från orten, elever som tidigare gått på skolan eller släktingar som mor- eller farföräldrar. Styrelsen skall arbeta för skolans bästa. Rektor och styrelsen är utifrån den ekonomiska ram och de mål som är uppsatta fria att själva besluta om och utforma skolans verksamhet. Kommunen i sin tur är ansvarig för de ekonomiska ramarna samt för uppföljning och utvärdering. Staten har slutligen ansvar för lagar och styrdokument som skollag, läroplaner, kursplaner och skolförordningar. Staten har även tillsyns-, uppföljnings- och utvärderingsansvar på ett nationellt plan. Likvärdighet är inte samma sak som likriktning. Vi Kristdemokrater arbetar för en likvärdig skola. Specialdestinerade statsbidrag ser med oro på de specialdestinerade bidragen till skolor i regeringens budgetproposition. Resursförstärkningen får endast användas till personalförstärkningar i skolan. Kommunerna måste dessutom ansöka om pengarna och verifiera användningen. ställer sig positiva till mer pengar till den svenska skolan, men anser att det är fel av regeringen att styra till vad pengarna skall gå, kommunerna vet själva bäst hur behoven ser ut i den egna skolan. Vi anser detta vara ett intrång i det kommunala självstyret. Den skola som redan satsat pengar på personal och som egentligen har behov av nya läromedel får inte en krona, om de inte nyanställer ännu mer personal som de inte behöver. Samma sak gäller för den skola som har ett vikande elevantal och som egentligen behöver renovera lokalerna. De tvingas att nyanställa, om de vill ha del av bidragen. När kommunerna övertog huvudmannaskapet och ansvaret för skolverksamheten fördes ut till dem som arbetar i skolorna var syftet att skapa en klarare ansvarsfördelning för skolväsendet. I den decentraliserade organisationen skapades som sektorsmyndighet. Från början var roll gentemot enskilda skolor passiv. stannade vid kommungränsen. har ett antal utredningar, både från revisorer och framhållit behovet av en större betoning på tillsyn och kontroll. Krav som även regeringen har ställt. revisorer visade i sin granskning och skolans utveckling på svagheter i snart sagt varje länk i styrningen från riksdag och regering till kommuner och skolor. Tydliga mål för undervisningen är en förutsättning för att kunna utkräva ansvar av skolor och skolhuvudmän i ett mål- och resultatstyrt system. Trots att det har gått rapporten redovisades är otydligheten när det gäller mål fortfarande inte åtgärdad. kom med rapporten . Rapporten är mycket kritisk mot tillsyn av skolan och konstaterar att de granskar detaljer och marginella frågor, men inte själva verksamheten. Vidare låter de kommunerna själva välja vilka skolor som skall granskas respektive vilka personer som intervjuas, vilket gör att de letar där det är som ljusast. är stabsorgan till regeringen, vilket gör att verket har en ofri roll. Detta försämrar verkets trovärdighet och försvårar kritik mot regeringen. anser att behöver ha en friare roll gentemot regeringen och att verket inte bör vara stabsorgan. anser även att skall lägga mer vikt vid tillsyn än vad som tidigare skett. Viktiga områden för kvalitetsgranskning Ett viktigt område för kvalitetsgranskning är hur de ämnen som är förlagda i block behandlas. Det är väl känt att vissa ämnen, som till exempel naturkunskap och religionskunskap lätt hamnar i strykklass när tiden mellan de olika ämnena i blocken fördelas. Orsakerna till detta bör utredas och åtgärder i form av till exempel fortbildning sättas in, om det anses nödvändigt. Det är olyckligt att på regeringens förslag beslutat återgå till möjligheten att ge blockbetyg i ämnen som är förlagda i block. Det ökar risken för att vissa ämnen inom blocket blir osynliga. Ämnet idrott och hälsa har utökats i skolan, men fått fler teoretiska inslag. Behovet av rörelse har fått ny aktualitet genom larmrapporterna om att barn och ungdomar tillbringar mer tid med stillasittande aktivitet och mindre tid med fysisk aktivitet . Att alltfler barn drabbas av fetma i tidig ålder tyder på brister i skolans roll som främjare av en god livsstil. Även hemkunskapens roll som förmedlare i kunskap om näringslära är viktig i detta sammanhang. Skolans roll ur ett folkhälsoperspektiv bör därför granskas. Fristående skolor blomstrar i Rätten att välja skola är en demokratisk rättighet. Mångfalden av skolor berikar och ger den enskilda eleven, oavsett ekonomiska förutsättningar, möjlighet att få en utbildning som passar just honom eller henne. De internationella konventioner som refererats tidigare ligger också till grund för rätten att fritt välja skola. Det är viktigt att slå vakt om denna rättighet. Regler för godkännande och bidrag ska utformas så att de inte hindrar möjligheten att starta och driva en fristående skola. Vi utvecklar vår syn på fristående skolor i en särskild motion. () () () () () () () () ()