ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02A371 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A371av och ()Företagshälsovård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av översyn av företagshälsovård. Motivering Företagshälsovården i landet har påtagligt försämrats sedan statsbidragen till företagshälsovård togs bort. I många företag har den förebyggande verksamheten inom företagshälsovården helt försvunnit. Detta förhållande kommer med all säkerhet att öka arbetsskadefrekvensen . I vissa företag har man t.o.m. valt att helt och hållet avstå från företagshälsovård. Detta ter sig märkligt i ett läge då allt fler människor drabbas av ohälsa på sin arbetsplats. Det handlar om stressrelaterade sjukdomar såsom utbrändhet, men även belastningsskador till följd av ergonomiskt dåligt fungerande arbetsplatser. I det elvapunktsprogram som finns i budgetpropositionen bör företagshälsovården och dess resurser vara utmärkta verktyg. De fackliga organisationerna har försökt att genom avtal reglera företagshälsovården, men i många fall har man inte lyckats få arbetsgivarparten att gå med på detta. Frågan om arbetsmiljö och företagshälsovård är inte en enskild angelägenhet för arbetsmarknadens parter, eftersom kostnaden för en dålig arbetsmiljö till slut ändå alltid drabbar samhället som helhet i form av sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Det är därför nödvändigt att en översyn görs av ny gällande lag om företagshälsovård i företagen. Lagen om företagshälsovård bör vara dispositiv så att den kan anpassas i kollektivavtal till de förhållanden som råder i olika branscher och företag. Den viktigaste delen av en god företagshälsovård är det förebyggande arbete som bedrivs i samverkan mellan skyddsingenjör, läkare och sjukgymnast för att förbättra arbetsmiljön och lära ut ergonomiskt riktiga arbetsmetoder. Företagshälsovården bör därför förutom den rena sjukvårdskompetensen ha teknisk och ergonomisk kompetens liksom kompetens rörande den psykosociala miljön. () ()
mot · GP02A372 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A372av m.fl. (s)Otrygga anställningsförhållanden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot ofrivilliga tillfälliga anställningar. Motivering minskade antalet tillsvidareanställningar p g a arbetslösheten. ökade de tillfälliga arbetstillfällena. Arbetsmarknadsläget har kraftigt förbättrats men många har fortfarande anställningsformer där otryggheten och osäkerheten är stor. De tillfälliga anställningarna har framför allt ökat inom servicesektorerna. Tillfälliga anställningar kan utgöra något positivt, en väg ut i arbetslivet, men när de tillfälliga anställningarna utgör en växande del av arbetstillfällena och när osäkra anställningsförhållanden utgör en växande del av de tillfälliga anställningarna så innebär detta en tydlig försämring av arbetsvillkoren på arbetsmarknaden. En allt större del av de anställda tvingas av sitt liv att ta jobb som det är osäkert om de får behålla och som inte tillåter långsiktig planering som att ta lån på banken. infördes regeln att om en arbetstagare varit anställd hos arbetsgivaren som vikarie i sammanlagt , övergår anställningen till en tillsvidareanställning. Denna regel gäller dock bara vikariat, inte projekt- eller objektanställningar. Självklart borde denna regel kunna gälla fler anställningsformer än bara vikariat för att mer verksamt motverka ofrivilliga tillfälliga anställningar. Det är inte orimligt att anta att den som haft en samlad anställningstid utför ett arbete som till sin karaktär ser ut som om det är inom ramen för en tillsvidareanställning inte en objekt- eller projektanställning. Behovsanställningar har blivit ett vedertaget begrepp men saknar liksom timanställningar rum i lagstiftningen. Behovsanställningar strider mot intentionerna både i arbetstidslagen och i lagen om anställningsskydd. Enligt arbetstidslagen är det viktigt att arbetstagaren känner till sina arbetstider i förväg och därmed kan kombinera familjeliv, fritid och arbetsliv. Lagen föreskriver att arbetstagaren senast före arbetets början skall känna till schema. Behovsanställningar innebär däremot, i praktiken, att arbetsgivaren förfogar över både den anställdes arbetstid och fritid. Behovsanställningar är vidare ett sätt för arbetsgivaren att komma förbi de strikta bestämmelser kring tillfälliga anställningar som finns i lagen om anställningsskydd. Den behovsanställda är ju, rent juridiskt, fast anställd men saknar arbetstidsmått och ofta schema. Det behövs därför en översyn av lagstiftningen för att komma till rätta med den försämring av villkoren på arbetsmarknaden som det ökade antalet behovs-, projekt- och objektanställningar innebär. () () ()
mot · GP02A374 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A374av ()Rätt till heltidsarbete Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till heltidsarbete. Motivering Heltidsarbete borde i dagens samhälle vara en självklar rättighet för alla som så önskar. Tyvärr är det inte så utan av kvinnor arbetar deltid varav hälften ofrivilligt därför att de inte får mer arbetstid hos sin arbetsgivare. Detta innebär att många inte kan försörja sig på sin inkomst vilket är ett stort problem, främst för ensamstående kvinnor. Om vi inte löser frågan om den ofrivilliga deltiden så kommer problemen att fortsätta för de berörda kvinnorna när de blir äldre eftersom de då inte kan leva på sin pension. Men det blir också ett samhällsekonomiskt problem om allt färre personer har svårt att klara sin försörjning via sin pension. Den största delen av deltidstjänster finns inom den offentliga sektorn, handeln samt hotell och restaurang. Även om ett flertal kommuner och landsting har gjort bra insatser för att minska den ofrivilliga deltiden så är det alltför många i offentliga sektorn som endast har deltidstjänster. Jag anser att den ofrivilliga deltiden är ett omfattande slöseri med arbetskraft när det råder brist på personal inom både vården och omsorgen. Vidare så är sannolikt den höga andelen deltider ett skäl till att så få män söker sig till vård- och omsorgsyrken och vi får en mycket könsuppdelad arbetsmarknad vilket inte är bra från jämställdhetssynpunkt. Utifrån detta anser jag att heltid måste bli en rättighet och deltid en möjlighet. Varje människa måste själv få välja om man vill arbeta hel- eller deltid. Både riksdag och regering har tidigare uttalat att antalet personer med ofrivillig deltid måste minska, men målet att minska deltidsarbetslösheten inom kommuner och landsting har inte nåtts. I budgetpropositionen framgår att AMS har i uppdrag att i överläggningar med arbetsgivare med hög andel deltidsanställda påverka dessa att anpassa sin organisation så att de ofrivilligt deltidsanställda kan erbjudas den arbetstid som de efterfrågar. Jag tror tyvärr inte att vi kommer att nå målet om rätt till heltid med de föreslagna åtgärderna utan jag anser att lagstiftning eller reglering i kollektivavtal måste övervägas.
mot · GP02A375 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A375av m.fl. (s)Strategi mot ensamarbete Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en strategi mot farligt ensamarbete. Motivering Ökningen av ohälsa i arbetslivet fortsätter och det är nu positivt att förslag till åtgärder tagits fram för att motverka den ogynnsamma utvecklingen. Åtgärderna ingår i en sammanhållen strategisk satsning för förbättrade arbetsvillkor och för hälsa i arbetslivet. Programmet i 11 punkter omfattar åtgärder för att förebygga ohälsa i arbetslivet, rehabilitera dem som drabbats samt vissa åtgärder inom hälso- och sjukvården. Syftet med programmet är att sätta individen i centrum och att göra arbetsgivarens ansvar för hälsan tydligare. Vi anser att det är mycket positivt att ett brett åtgärdsprogram för ökad hälsa i arbetslivet har presenterats, men det vi saknar är en strategi mot farligt ensamarbete. Allt fler skadas fysiskt eller psykiskt när de rånas, misshandlas eller hotas på arbetet. Som exempel kan vi nämna inom handeln där två tredjedelar av butiksrånen sker vid ensamarbete och de drabbar i mycket hög utsträckning unga kvinnor. Ensamarbete inom handeln visar tyvärr ingen tendens att minska utan tillsammans med sena öppettider har detta blivit ett konkurrensmedel mot stormarknaderna. En konkurrenssituation som med största sannolikhet ökar rånriskerna. En del åtgärder har vidtagits för att förbättra situationen vid ensamarbete, men detta är tyvärr inte tillräckligt. Att utsättas för rån, hot eller misshandel innebär för flertalet av de drabbade ett livslångt lidande. Därför anser vi att det är viktigt att ingen som arbetar inom verksamheter som brukar utsättas för stora risker ska arbeta ensam och att det finns anledning att se över möjligheterna att införa ett förbud mot ensamarbete vid farliga arbetsplatser. Vi anser att en samlad strategi mot farligt ensamarbete är en viktig del i ett långsiktigt arbete för en bättre miljö och hälsa i arbetslivet. () () ()
mot · GP02A376 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A376av m.fl. (s)Åldersdiskriminering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om diskriminering av äldre. Motivering S-kvinnor har tidigare motionerat om förbud mot åldersdiskriminering av äldre. Ansvarigt utskott avslog motionen bl.a. med motiveringen att utskottets uppfattning var att det främst är attityderna till äldre som måste förändras för att äldres kompetens och erfarenheter bättre skall tillvaratas. Vi s-kvinnor delar uppfattningen att äldre måste erhålla en starkare ställning i hela samhället och särskilt på arbetsmarknaden eftersom allt fler äldre och speciellt äldre kvinnor diskrimineras, därför aktualiserar vi frågan om lag igen. Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att behandla två EU-direktiv. Det första direktivet handlar om diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung. Det andra enbart om diskriminering i arbetslivet. Direktivet innehåller ett förbud mot diskriminering på grund av ålder. Det finns ingen lagstiftning i som uttryckligen förbjuder sådan diskriminering. Eftersom alltfler äldre blir friskare och friskare längre upp i åldrarna och gruppen äldre växer anser vi s-kvinnor att det är dags att sluta diskriminera äldre. De äldre behövs i arbetslivet med sin kompetens och erfarenhet . Regeringen avser att ge ett tilläggsdirektiv till utredningen om diskriminering också inom andra samhällsområden än arbetslivet. Det är angeläget eftersom äldre blir allt aktivare allt längre upp i åldrarna i samhälls- och arbetslivet samt det politiska livet, vilket vi s-kvinnor välkomnar. S-kvinnor utgår ifrån att regeringen kontinuerligt följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behövas. () () () () () () () () () ()
mot · GP02A377 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A377av m.fl. (s)Företagshälsovården Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om vikten av att företagshälsovårdens kompetens och innehåll kommer alla till del. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en översyn samt förslag till hur hälsodata från olika branscher skall samlas in till ett nationellt hälsoregister samt att huvudman för registret utses. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att hälsoregister bör förvaltas av samhället, men med arbetsmarknadens parter som intressenter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att arbetslivsinriktad forskning måste stimuleras för att kunna minska sjukskrivningar och förslitningsskador. Motivering Företagshälsovårdens förebyggande verksamhet håller på att försvinna. Arbetsplatsrelaterad forskning och mätningar av hälsoskadliga ämnen har försvunnit. Företagshälsovårdens uppgift att vara en rådgivare till företagen i det systematiska arbetsmiljöarbetet existerar nästan inte alls längre. Vissa branscher har slutit avtal om företagshälsovård, men det som har skett under det antal år som har gått sedan statsbidragen försvann är att företagshälsovården har tappat kompetens, bland annat genom att kunderna allt oftare frågar efter det billigaste alternativet, dvs. Företagshälsovården har inte ekonomiska resurser för att gå ut på arbetsplatserna och undersöka vad det är som orsakar långa sjukskrivningar och förslitningsskador. Företagen som anlitar företagshälsovårdens tjänster frågar inte efter den tekniska företagshälsovårdens tjänster av olika orsaker. Företagshälsovården har inga register där hälsodata samlas ihop (t.ex. Bygghälsan) och som kan utgöra underlag för att se om någon yrkesgrupp har mer skador eller sjukdomar än andra. Återföring från hälsoundersökningarna förekommer bara sporadiskt beroende på att kompetens saknas. En bra företagshälsovård kan upptäcka olika yrkesgruppers förslitningsskador och yrkessjukdomar och komma med förslag till åtgärder. Kontroll och upptäckt av en sjukdom eller förslitningsskada är medicinska, men åtgärderna för återgång och för att förhindra uppkomsten är tekniska. Därför behövs det teknisk, beteendevetenskaplig och medicinsk kompetens hos företagshälsovården för att komma med förslag till åtgärder som behövs för att minska sjukskrivningar och förtidspension. Som det ser ut kan vem som helst starta en företagshälsovård. För att klara samhällets och arbetslivets krav på företagshälsovården behövs en reglering av företagshälsovården samt ekonomi för att vara oberoende. är företagshälsovården helt beroende av sina uppdragsgivare och kan inte göra något som det inte finns ekonomisk täckning för, och då är det beteendevetare och skyddsingenjörer i nämnd ordning som försvinner. De fackliga organisationerna har inte klarat frågan genom avtal. () () () () () () () () () () () () () () () ()
mot · GP02A378 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A378av ()Psykologiska tester vid anställning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om integritetsskydd vid psykologiska tester vid anställning. Motivering Psykologiska tester blir allt vanligare vid anställningar. Införandet av dessa tester har skett utan en ordentlig diskussion om vad de innebär för den personliga integriteten. Det är märkligt eftersom integritetsfrågorna uppmärksammas vid andra typer av tester, framför allt drogtester. Regeringen bör därför ta initiativ till att integritetsaspekten uppmärksammas på ett bättre sätt när psykologiska tester används vid anställning. Gotab, 2001 ()
mot · GP02A379 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A379av och ()Löneskillnader på grund av kön Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot löneskillnader på grund av kön. Motivering I har vi lagar som ska skydda individen mot diskriminering, på grund av kön, etniskt ursprung, funktionshinder och sexuell läggning. Domstol i diskrimineringstvister är Arbetsdomstolen. Besluten kan inte överklagas. För tredje gången förlorade JämO ett mål i Arbetsdomstolen om lönediskriminering i vården. AD ansåg att i inte diskriminerat en kvinnlig IVA-sköterska. I målet jämfördes sköterskan med en mediciningenjör. JämO hävdade i målet att de båda arbetena var likvärdiga i jämställdhetslagens mening. AD ger JämO rätt när det gäller arbetenas likvärdighet. Det som bedömts är sådant som arbetsuppgifternas svårighetsgrad, kunskap och förmåga, ansvar, ansträngning och arbetsförhållanden. Löneskillnaden mellan de två jämförda personerna var /månad. Trots detta anser AD att sköterskan inte är lönediskriminerad. Anledningen till detta ställningstagande är att AD anser att mediciningenjören har ett högre marknadsvärde. Trots att arbetena är likvärdiga, även enligt AD, är det marknadskrafterna som avgör om det är lika lön för likvärdigt arbete som gäller. Den strukturella diskriminering som finns på arbetsmarknaden och som hindrar kvinnor att få lika lön för lika eller likvärdigt arbete, invandrare att få anställning, funktionshindrade att få visa sin kapacitet, homosexuella att bli accepterade på arbetsplatsen är förankrad i värderingar som dessvärre är vanliga på arbetsmarknaden. Löner sätts i avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare, ett tillvägagångssätt som är en viktig beståndsdel i det vi kallar lönebildning. Sedan ett drygt år har vi en ny myndighet som har till uppgift att verka för en väl fungerande lönebildning, (). MI har också ett särskilt jämställdhetsuppdrag. Vi vill därför att regeringen undersöker om det går att stärka MI:s roll i lönebildningen när det gäller osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män och MI:s samarbete med JämO i dessa frågor. Vi anser därför att mer måste göras för att komma till rätta med löneskillnader mellan kvinnor och män. Vi utgår ifrån att regeringen noga följer frågan och vidtar de åtgärder som är nödvändiga. () ()
mot · GP02A380 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A380av m.fl. (s)till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att AF Inre Skandinavia ges status som varande en nationell resurs. Motivering En unik arbetsförmedlingsverksamhet har byggts upp i , som ligger geografiskt precis på gränsen mellan och . Där finns svensk och norsk personal i samma kontor med uppgift att ge information, service och underlätta för rekrytering, arbetspendling m.m. över gränsen. Den resurs som AF Inre Skandinavia utvecklats till att bli har alltmer värdesatts av enskilda, arbetsförmedlingskontor och andra institutioner i hela . Motsvarande gäller också för den norska sidan. De insatser som görs underlättar för att öka samarbetet mellan länderna och öppna upp en gemensam arbetsmarknad med ökad rörlighet av arbetskraft som resultat. Det föreligger dessvärre ett stort antal praktiska hinder som man medvetet bör hantera runt olika rekryteringssituationer, hinder som vi som motionärer belyst i tidigare motioner. Behovet av en utökning av verksamheten är stort. Här följer några exempel på de problem som kan uppstå och som kan drabba den enskilde: Den som bor i en gränskommun och arbetar i en annan gränskommun har inte rätt att göra avdrag för de faktiska kostnaderna t ex för dubbelt boende och resor. En ensamstående svensk som bor i men arbetar i måste köra en norsk-registrerad bil efter att ha varit i . Annars riskerar han att få bilen konfiskerad av tullen. En som varit gränspendlare och blir helt arbetslös har ej rätt att markera a-kassa i eller få motsvarande s k arbeidstrygd i . En svensk arbetslös som har a-kassa i har ej rätt att fyllnadsmarkera vid ett tidsbegränsat deltidsarbete i . En svensk som är s k springvikarie (t ex hoppar in och tar sjukvikariat på ett norskt vårdhem) måste vid varje arbetsperiods slut ha ett intyg, E 301. I praktiken tar detta ofta upp att få med motsvarande försening av utbetalning av a-kassan. En norsk medborgare som arbetar i och blir uppsagd med s.k. avtalspension har sin trygghet från fram till sin 65-årsdag. Men eftersom pensionsåldern i är så riskerar han att stå utan ersättning . Detta är några av de frågor som AF Inre Skandinavia hanterar. Förutom att förmedlingen byggt upp en unik kompetens kring dessa frågor har det också utvecklats ett rikt och värdefullt nätverk av kontakter med arbetsgivare, myndgheter och institutioner i de båda länderna. AF Inre Skandinavia betraktas i som en lokal resurs som skall finansieras genom i . Vi motionärer anser i likhet med den bedömning som den norska statsmakten gör att denna resurs bör betraktas som en nationell angelägenhet. Behovet av en utökad informationscentral vid den redan befintliga svensk-norska arbetsförmedlingen är en viktig nationell angelägenhet. () () () () ()
mot · GP02A381 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A381av m.fl. (c)Utgiftsområde 14 Arbetsliv Förslag till riksdagsbeslut anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv: Anslag, tkr Regeringens förslag Anslagsförändring 23:1 566 611 -7 080 22:1 förvaltningskostnader 3 874 237 22:2 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 2 999 477 22:4 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 7 040 053 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 92 400 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 1 663 000 22:7 596 22:8 Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutna 61 000 22:9 Bidrag till 4 262 419 22:11 Bidrag till Stiftelsen 7 229 Summa för utgiftsområdet 1 048 000 + 20 013 331 Anslagsberäkning Arbete måste alltid löna sig. har presenterat flera reformer som syftar till att öka incitamenten att ta ett arbete, öka sitt självbestämmande och höja sin livskvalitet. Reformerna bidrar även till en ökad livskraft och företagsamhet i hela landet. Inkomstskattesystemet reformeras och betydande skattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare genomförs. sänker även arbetsgivaravgifterna på nuvarande lönesummegräns, något som har positiva effekter på arbetsmarknaden. kommer även en höjning av lönesummegränsen att ske. Riskkapitalmarknaden breddas för att fler företag skall ges möjlighet att växa, den sociala tryggheten för företag ökar genom att förändringar i föräldraförsäkringen genomförs. Arbetsmarknadspolitiken decentraliseras och en friare användning av de arbetsmarknadspolitiska medlen medges. Vidare höjer reseavdraget till per mil, något som även skall omfatta resor till och från barnomsorg, vilket förstorar de lokala arbetsmarknaderna väsentligt. Sammantaget kommer detta på ett avsevärt sätt att öka incitamenten och möjligheterna att ta ett arbete, vilket minskar arbetslösheten. En samordning av försörjningsstöden bör göras under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och därmed överförs flera anslag till utgiftsområde 14 Arbetsliv. avstyrker anslagsökningen till då avsevärda effektiviseringsvinster går att göra efter sammanslagningen av . Vidare avstyrker regeringens tillskott till personalförstärkningar på motsvarande . Introduktion av ny teknik och jobbsökningsterminaler bidrar till att platsförmedlingen blir effektivare. Volymminskningar inom arbetsmarknadsutbildningen medför att anslaget 22:2 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskar. En växling sker från anslaget och överförs till anslag 17:11 Nedsättning anställningsstöd som skattelättnader för arbetsgivare inom övergångsarbetsmarknader utöver de 1 miljard 800 miljoner som tidigare utgjort ersättning vid riktat anställningsstöd. Vidare görs en engångsvis indragning på anslaget motsvarande . Den bidragsgrundande lönekostnaden i lönebidraget höjs vid nyanställningar och när lönebidragen omförhandlas från dagens till . anser att regeringens anslagshöjning inte kommer att nyttjas fullt ut, varför anslaget kan minskas med ca 100 miljoner. () () () () () ()
mot · GP02A383 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A383av () till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att flytta administrationen för till . har en mycket viktig uppgift inom forskningsområdena arbetsmiljö, arbetsmarknad och arbetsorganisation. Institutet har varit i behov av åtgärder för att komma i ekonomisk balans och skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbar utveckling av verksamheten. För att skapa bästa möjliga förutsättningar för ett positivt resultat av vidtagna och planerade åtgärder bör enligt min mening administrationen för flyttas från till .