ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02N226 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N226av och ()Myndigheters konkurrenssnedvridande verksamhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrenssnedvridande myndighetsverksamhet. Motivering Statskontoret har i rapporten som kommersiell aktör på regeringens uppdrag kartlagt och analyserat den verksamhet som statliga myndigheter och bolag bedriver i konkurrens med privata företag. I flera fallstudier har effekter på konkurrens och tillväxt studerats. rapporter och studier som tagit upp frågan om kommersiell statlig verksamhet ur ett konkurrensperspektiv har genomgåtts. Ett antal förslag har tagits fram i syfte att minska konkurrenssnedvridningarna. Av de 99 myndigheter och affärsverk som finns på den lista som Statskontoret redovisar säljer hela 70 stycken något i konkurrens. Inte mindre än 53 av dessa konkurrerar med småföretag. Det är helt klart att då statliga myndigheter och bolag säljer varor och tjänster i konkurrens med privata företag har det en hämmande effekt på särskilt de små företagen. De får svårt att etablera sig och att växa på marknaden. I grunden är det så att det är skilda villkor som gäller för statliga och privata aktörer. De konkurrerar inte på lika villkor. Statskontoret föreslår att i de fall där det saknas motiv för statliga aktörer att bedriva kommersiell konkurrensutsatt verksamhet skall den förbjudas. I de fall det finns motiv för staten att bedriva sådan verksamhet föreslår Statskontoret tre generella åtgärder: Definiera begreppet uppdragsverksamhet i lag och specificera denna närmare i myndigheters instruktioner. Reglera ett krav på särredovisning av avgifter i konkurrens. Inrätta en funktion för tillsyn för offentlig kommersiell och konkurrensutsatt verksamhet. Vi bejakar Statskontorets synpunkter och förslag. Våra myndigheter skall inte syssla med verksamheter som snedvrider konkurrensen och som inte är myndighetsutövning. Regeringen bör återkomma till med förslag i syfte att avveckla denna typ av konkurrenssnedvridning. () ()
mot · GP02N227 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N227av ()Vattenkraftsvinster Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågan om återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras utreds. Motivering En paradoxal situation råder för Norrlandslänen i . Här finns vattenkraft, skog, malm och järn, vilka tillsammans utgör resurser som är grunden för och starkt bidrar till välfärd, men här finns även en i förhållande till övriga landet hög arbetslöshet och låg utbildningsnivå, sämre kommunikationer och stor avfolkning. De unga välutbildade väljer ofta att flytta söderut, liksom företag och myndigheter som antingen flyttar eller avvecklar på grund av dålig lönsamhet. Stora delar av vinsterna från det rika överförs till övriga delar av landet. sker en relativt blygsam överföring av ekonomiska resurser i form av bidrag till Norrlandslänen från övriga . Detta sker genom skatteutjämning till kommunerna och genom regionalpolitiska åtgärder. har överföringen av ekonomiska resurser norrut ifrågasatts och minskat kraftigt, och är återbetalningarna inte av samma storlek som de var för bara . För oss som bor i den norra delen av landet är inte heller modellen med bidrag särskilt lyckad då det tär på självrespekt och stolthet att behöva slåss om bidrag som stora resurser går åt andra hållet. En radikal förändring behövs i politiken om Norrlandslänen ska överleva. Det bästa vore om politiken kunde ändras så att vinsterna som genereras i i större utsträckning kunde få stanna kvar och användas för att utveckla landsändan och därmed vända den avveckling vi erfar. Ett exempel på vad en dylik återbäring skulle betyda för en av kommuner är att redan skulle generera till kommun. En återbäring av en del av vattenkraftsvinsterna skulle skapa en större möjlighet till ett långsiktigt utvecklingsarbete och en känsla av att med egna medel och krafter kan bygga sin framtid. i vattenkraftslänen har länge stött tanken på att en del av vinsterna från vattenkraften skulle kunna återföras och återinvesteras i det län där den producerats. Vår mening är därför att en statlig parlamentarisk utredning bör tillsättas för att granska om det är möjligt att överföra en del av vattenkraftsvinsterna till de län där vattenkraften produceras.
mot · GP02N228 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N228av ()Småföretagare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enklare regler för småföretagare och egenföretagare. Bakgrund Det svenska regelverket för småföretagare upplevs ofta som hinder för den enskilde företagaren. I används begreppet fri företagare för det vi i kallar småföretagare. Där kan den som vill starta eget företag vänta med bolagsbildning samt organisations- och skattenummer till dess man har kommit i gång med verksamheten. Vidare behövs heller inget startkapital. skattesystem ter sig som rena drömmen för en luttrad svensk företagare, där årets deklaration kan ses som slutet på ett helt års pina av momsdeklarationer och skattekonton som endast kan nås via rätt avsändarblankett osv. har tidigare snarare framstått som motpart än som medarbetare. Tacksamt nog har serviceviljan och öppenheten förändrats till det mer positiva . Men ytterligare förbättringar kan säkert göras. I andra länder, t.ex. , anses företagare själva kunna bedöma sitt behov av socialförsäkringar, pensionsnivåer och annan samhällstjänst som vi i bakar in i egen- eller arbetsgivaravgifterna. Sammanfattning Det är viktigt med långsiktiga lösningar som är stabila och skapar bra grund för fri företagsamhet. I högkonjunkturen som råder är det särskilt gynnsamt att skapa arbetstillfällen genom större företagande. Många vill starta egna företag. Dessa får inte hindras av ett snårigt regelverk. Regeringen bör skyndsamt komma med förslag på enklare regler för småföretagare.
mot · GP02N231 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N231av och ()Vattenkraften Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för en återföring av pengar från vattenkraftsproduktionen till kommuner och regioner där vattenkraften produceras. Motivering av elproduktionen från vattenkraften kommer från skogslänen. Det är en ansenlig vattenkraftsproduktion som till stor del bär upp välfärden i landet. har det aktualiserats krav på att en del av vattenkraftens vinster ska återföras till de kommuner och regioner där vattenkraften produceras. Kommunerna skulle då kunna räkna med stabila och förutsägbara intäkter. I de sju skogslänen finns en förening, Föreningen , som 46 kommuner är medlemmar i. Dessa kommuner arbetar, över alla partigränser, för att pengar ska återföras till de kommuner och regioner som producerar vattenkraft. I dessa kommuner bor det sammanlagt 735 000 invånare. Befolkningstalet i de sju skogslänen har sjunkit, och det innebär minskade skattekrafter. Unga medborgare flyttar och kvar blir den äldre generationen, vilket gör att omsorgskostnaderna för kommunerna blir höga. Genom att tillföra vattenkraftskommunerna återbäring från vattenkraften skulle det vara ett bevis på att dessa kommuner är värdeskapande för hela landet. går värdeströmmarna till staten för att sen till en del återföras i form av sk regionalpolitiskt stöd. Det är inte acceptabelt, utan bidrar endast till åsikten att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare, fast det i själva verket är så att vattenkraftsproducerande kommuner i stället bidrar till välfärden i landet. Många av kommunerna i de vattenkraftsproducerande områdena har dålig ekonomi. Detta har blivit extra märkbart i samband med de senaste årens stora skyfall med översvämningar som följd. Det är oerhört kostsamt för kommunerna att reparera alla vägar, broar, vattenledningar, elcentraler m.m. Hade återbäring från vattenkraften delats ut till dessa kommuner, så hade de knappats behövt begära bidrag från regeringen för att kunna reparera de skador som uppstått. I vårt grannland har slagit fast att vattenkraften är en nationell resurs med stark lokal tillhörighet. Utifrån denna grund råder enighet över alla partigränser om att vattenkraftsproducerande kommuner har rätt till återbäring. Totalt mottar de norska vattenkraftskommunerna i skatteintäkter ägnade å tilbakeföre en del av verdiskapingen til distriktene. Vår mening är att regeringen bör låta utreda förutsättningarna för att även ska återföra pengar till de kommuner och regioner som producerar vattenkraft. () ()
mot · GP02N232 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N232av ()Skärgårdsutveckling och EU-medel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en samlad strategi utarbetas för näringslivs- och befolkningsutveckling i skärgården och med sikte på ett bättre utnyttjande av och övriga resurser. Motivering "En levande skärgård" får inte vara ett tomt om än vackert slagord. I begreppet måste det ingå ett omfattande och därmed i förhållande till nuläget ökat åretruntboende. Vidare måste okonventionella metoder och förslag till näringslivsutveckling ingå i en strategi för den svenska skärgården. För en levande skärgård måste frågor om fastighetsbeskattning och trafikkostnadsregler stå i förgrunden. Det ligger i sakens natur att man oftast bor med havsutsikt i skärgården, men den ger varken mat eller värme. Varför utsikt över en vacker slätt eller en fascinerande skog inte medför samma beskattning är svårt att inse. I avvaktan på en total avveckling av den orättvisa fastighetsskatten måste den i många avseenden förändras för de skärgårdsboende. utgör skatten en av de allvarligaste hindren för skärgårdsboende. Det förhållandet att man till en ö kan låta sig transporteras med hjälp av vägverksfärjor utan extra avgift medan man till en annan måste betala stora summor för godstransporter och persontrafik är inte acceptabelt. De som åker med en färjeled som fyller funktionen av förlängningen av eller delsträckan i en allmän väg måste få samma rättigheter att transporteras utan extrakostnader då de ju erlägger samma fordonsskatter och övriga allmänna skatter som andra. Ingen som bara reser till lands skulle acceptera att på sista sträckan hem få betala en avgift och få dyrare varuförsörjning i närbutiken. Den två viktigaste faktorerna för att göra skärgården till ett levande samhälle året runt är att se till att näringslivet och försörjningsmöjligheterna utvecklas och att därigenom få en sådan befolkningsutveckling att framtiden är tryggad. En levande skärgård är inte en kostnad för vårt land. Den är en utvecklingsbar resurs. En levande skärgård med en positiv befolkningsutveckling innebär för vårt land inte minst i en internationaliserad värld och med en stor landareal att försvara också en mycket större säkerhet i händelser av kriser och väpnade konflikter och operationer av starka kriminella organisationer. Det har framkommit att är sämst på att utnyttja de gemensamma resurser som vi är med och betalar till i EU. Ett utmärkt sätt att råda bot på detta för , som inte är ett stort jordbruksland, är att göra anspråk på vår del av den gemensamma kakan och att låta medlen i första hand gå till åtgärder för näringslivsutveckling i den svenska skärgården.
mot · GP02N235 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N235av m.fl. (c)Vattenkraftsproduktion Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen framförs om återförande av pengar från vattenkraftsproduktionen till kommuner och regioner där den produceras. Vattenkraftskommuner bär upp den svenska välfärden av vattenkraften kommer från skogslänen, däribland , och . Det är en ansenlig vattenkraftsproduktion som till stor del bär upp välfärden i landet. Regionalpolitiska utredningen och inte heller den presenterade regionalpolitiska propositionen har positiva besked att ge när det gäller den länge diskuterade frågan om att återföra en del av vad vattenkraften genererar till de kommuner eller regioner där denna produceras. Många av vattenkraftskommunerna har sviktande befolkningsunderlag, otillfredsställande arbetsmarknad och därmed ett skatteunderlag som gör den kommunala ekonomin svag. Genom att tillföra vattenkraftskommunerna återbäring från vattenkraften skulle det vara ett bevis på att dessa kommuner är värdeskapande för hela landet. går värdeströmmarna till staten för att sedan till en del återföras i form av s k regionalpolitiskt stöd. Det är inte acceptabelt, utan bidrar endast till åsikten att vattenkraftskommunerna är bidragsmottagare, fast det i själva verket är så att vattenkraftsproducerande kommuner i stället bidrar till välfärden i landet. I vårt grannland har slagit fast att vattenkraften är en nationell resurs med stark lokal tillhörighet. Det råder enighet om att vattenkraftsproducerande kommuner har rätt till återbäring. Det är en återbäring som genom skatteintäkter är ägnade å tillbakeföre en del av verdiskapingen till distriktene. I de svenska skogslänen finns en förening, Föreningen , som 46 kommuner är medlemmar i. Dessa kommuner arbetar, över alla partigränser, för att pengar ska återföras till de kommuner och regioner som producerar vattenkraft. Det är hög tid att staten går dem till mötes. Vi anser att regeringen ska utreda och lägga fram förslag på ett återbäringssystem i med utgångspunkt från det system som fungerat i . Detta bör ges regeringen till känna. Gotab, 2001 () () ()
mot · GP02N238 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N238av och ()Energiteknik Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av kraftvärmebeskattningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna att öka biogasanvändningen vid utbyggnad av naturgasnätet. 1 Yrkande 1 hänvisat till SkU. Bättre miljö genom effektiv energiteknik I sydvästra finns två utmärkta exempel på energisatsningar som inneburit minskade utsläpp, effektivare resursanvändning, intressant teknikutveckling och god ekonomi. De visar på ett utmärkt sätt hur variation och uppfinningsrikedom bidrar till att tillgodose energibehov. Kraftvärme i har haft en ny typ av gasturbin i drift på prov. Tack vare gasturbinen har ägaren Öresundskraft fördubblat sin elproduktionskapacitet. Anläggningen har uppfyllt förhoppningarna om minskade utsläpp. kan anläggningen kopplas in på fjärrvärmenätet och på så vis även producera fjärrvärme i . Det betyder att verkningsgrad ökar ytterligare. Mer energi kan tas tillvara utan att mer bränsleråvara används. En utbyggnad av naturgaseldad kraftvärme skulle totalt sett innebära minskade utsläpp och höjd effektivitet i energisystemet. Men med dagens beskattning av kraftvärme är den olönsam jämfört med kolkondenskraft. Om inte kraftvärmebeskattningen ändras kommer befintliga svenska kraftvärmeverk som att stå oanvända. Dessutom kommer troligtvis inte några nyinvesteringar i effektiv kraftvärme till stånd. Kraftvärmen behöver därför ökad konkurrenskraft genom en översyn av kraftvärmebeskattningen. Detta är ett viktigt steg för att uppnå de miljömål som satts upp i och . Biogas I finns goda erfarenheter från integration av biogas och naturgasnäten som lett till ökad användning av biogas. har en biogasanläggning funnits i . Den har försett ett hundratal hushåll med värme och använts för elproduktion. Produktionen var dock till en början större än efterfrågan i systemet. Energi motsvarande ca gick därför till spillo . Men genom att utnyttja det naturgasnät som redan fanns utbyggt i för distribution av biogas kunde förutsättningarna för biogasanvändning ökas rejält. Tack vare samverkan mellan ett väl utbyggt naturgasnät och en lokal produktion av biogas har nya och mycket intressanta möjligheter öppnats som borde få efterföljare i hela . Biogasen är en ren energikälla lika ren som naturgas. Dessutom slipper man helt utsläpp av koldioxid. Vid produktionen av biogas utnyttjas också avfall som det annars skulle vara kostsamt att ta hand om. Biogasanvändningen måste därför ges ökade möjligheter att utnyttja en utbyggnad av naturgasnätet. Det arbete som skett i med biogas är ett föredöme som bör få fler efterföljare. () ()
mot · GP02N239 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N239av ()Kompensation vid översvämningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det statliga kraftbolaget skall kompensera de näringsidkare runt som drabbats av kostnader beroende på översvämningarna . Motivering är en av de största sjöarna i . storlek gör att den påverkar näringslivet och därmed medborgarna i stora delar av västra . Landskapet kring sjön har en prägel som påminner om havet men jämfört med havet är och dess kringliggande landskap mer utsatta på grund av regleringar och översvämningar. Det är högst aktuellt då översvämningar i vållat många människor stora problem. Problemen i är väl kända av många svenskar därför att TV valde att dramatiskt följa deras effekter på kommunens mark och byggnader, men det bor och arbetar människor runt hela som på olika sätt drabbats ekonomiskt av det höga vattenståndet. Jag vill särskilt lyfta fram problemen för fiske- och lantbruksnäringarna. Fisket i är betydande. Enligt uppgift finns det cirka 100 yrkesfiskare som är beroende av för sin försörjning. Det höga vattenståndet har ställt till problem för fiskare genom skador på näringslokaler och bryggor samt en sen start på näringssäsongen. Bönder runt har drabbats av vattensjuka marker som lett till uteblivna skördar samt omfattande skador på uppdämningsvallar. För många enskilda människor ställer dessa naturens nycker till med stora problem som i vissa fall kan leda till stor ekonomisk tragedi. Det bör ställas mot att det faktiskt finns vinnare på situationen. Regeringen bör nu tillse att vinnaren kompenserar dem som drabbats av ekonomiska problem. Än mer uppenbart blir detta när det är staten som är vinnare. Staten som ägare till måste ju rimligtvis ha tjänat mycket på att mängden vatten som runnit genom kraftverken varit mer än normalt. I domstolsprocesser har det blivit nej till bönder som velat ha ersättning för skador som uppkommit i samband med översvämningar. Enligt domstolen hade regleringen av skötts helt i enlighet med de föreskrifter som finns, men domstolen tvivlade inte på att markägare drabbats av skador. Man menade att omständigheterna inte var sådana att skadorna motiverade skadestånd från . Som ägare av borde dock staten agera på moralisk grund genom att se till att en del av företagets vinster kommer de drabbade till gagn. Det borde gå att hitta former som inte grundar sig på godtycke.
mot · GP02N241 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N241av och ()Industriforskningen i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om industriforskningens viktiga ställning. begär hos regeringen att Glafo återfår sin status som industriforskningsinstitut och därmed kan erhålla statligt grundanslag för forskning. Motivering Industriforskningens ställning och möjligheter har kraftigt försämrats . Tillkomsten av innebar att samtliga industriforskningsinstitut i ett sent skede fick besked om att inga pengar fanns att få för kommande budgetår. Det är oroväckande att forskning som så entydigt och direkt gynnar svenskt näringsliv är satt på undantag. Forskningsanslag måste alltid behandlas ur ett långsiktigt perspektiv. Det svenska konstglaset har ett stort nationellt symbolvärde och exporteras över en stor del av världen. Svenska glaskonstnärer är världsberömda för sin design och svenskt konstglas för sin höga kvalitet. Tillverkningen av konstglas har även stor betydelse för sysselsättningen i sydöstra . Den svenska konstglasindustrin omsätter ca och sysselsätter ca 1 500 personer. Det s k Glasriket är näst största turistattraktion och lockar cirka en miljon besökare från såväl som hela världen. Det är av stor betydelse också för berörda kommuner och deras näringsliv. Hela den tillvarkande svenska glasindustrin, dvs konstglas, förpackningsglas, planglas och fiberglas omsätter och sysselsätter drygt 3 000 personer. Till detta kommer planglasförädlare och glasmästerier. är ledande i beträffande FoU på glas som och dess användning på konstglassidan. Glafo är det enda ställe i där glasteknisk FoU bedrivs gällande ugns- och smältteknik samt kemiska och fysikaliska egenskaper hos glas i smält och fast tillstånd. Glafo är en stiftelse där alla nordiska glastillverkare av konst- och servisglas är medlemmar. Även stora konstglasbruk i och är medlemmar. Glafos verksamhet har haft och kommer att ha stor betydelse för glasindustrins utveckling och för dess framtida konkurrenskraft. Här har grundläggande, kunskapsbyggande FoU-verksamhet stor betydelse för förnyelse och konkurrensfrämjande produktion. Denna verksamhet har traditionellt finansierats av ägarnas årsavgifter samt med medel från dåvarande STU och även från . Glafo saknar dock avtal med staten. En utredning gjord av 1997 visar dock att Glafo är väl värd att återfå sin status som industriforskningsinstitut och därmed erhålla statligt grundanslag. Glafo är knutet till som forskningsinstitution och dess chef är adjungerad professor till . Forskningen håller hög internationell standard och institutet lever och verkar i nära samverkan med såväl den svenska glasindustrin och dess behov som internationella forskningscentra inom näraliggande områden. Glafo har viss finansiering via som ännu löper men som kommer att avvecklas . Skulle ingen statlig finansiering av kunskapsuppbyggande forskning tillkomma, finns en uppenbar risk att utarmningen sker mycket snabbt till näringens förfång. Glafo är det personalmässigt minsta industriforskningsinstitutet och har därför mycket svårt att omfördela resurser. () ()
mot · GP02N242 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N242av ()Spridning av statliga verk och myndigheter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utlokalisering av statliga verksamheter till ytterområden. Spridning av statliga verk och myndigheter i De statliga myndigheterna och verken har koncentrerats till och dess innerstad. Viss decentralisering och utflyttning i landet av verksamheter har dock skett under av främst regionalpolitiska skäl. Vad som dock glömts bort är spridningen av verksamheter och arbetsplatser i . Vissa exempel finns, som exempelvis i och i , men dessa är lätträknade. Inom är det t.ex. tunt med statliga verksamheter i områden som , , , och . Likaså är statliga verksamheter om man undantar universitetssatsningen få i de södra kommunerna i , såsom , och . Med dagens informationsteknik och kommunikationer vore det inte några större fysiska besvär att genomföra en tydlig decentralisering av statliga verksamheter från till dess yttre stadsdelar och kommuner i kransområdet. Det skulle tjäna dubbla syften; För det första skulle det ge bättre förutsättningar för att avkontorisera innerstaden och få fler bostäder där vilket ger mer liv åt citykärnan. För det andra ger detta ökade arbetstillfällen i kransområdena i form av servicearbeten. Det kan också vara ett led i integrationsarbetet. Den bostadsbrist som råder i är mycket tydlig. Regeringens bidrag till att öka bostadsbyggandet har ju så här långt varit synnerligen misslyckat. Tvärtom förs en bostadspolitik som uppenbarligen hindrar bostadssökande från möjligheten att i rimlig tid och till rimligt pris kunna få en lägenhet. En konkret insats för avkontorisering av till förmån för fler bostäder vore att ställa ytor som är möjliga att använda till bostäder till förfogande. Här har staten en konkret möjlighet att bidra till reclaim-the-city. Regeringen borde därför genomföra en samlad utvärdering av vilka myndigheter och verk som kan lokaliseras till delar av som ligger utanför stadskärnan.