mot · GP02N213 · 2001-10-05 00:00:00 — En eventuell kärnkraftsavveckling skall styras av när kraftföretagen bedömer att det är lönsamt att göra de investeringar som krävs för att få tillstånd till fortsatt drift. Statens ansvar är att upprätthålla en effektiv kontroll av kärnkraftsreaktorerna för att säkerställa och ytterligare höja säkerheten vid anläggningarna. 8.4 Principen för skatter, subventioner och stöd Vi menar att de särskilda produktionskatterna och subventionerna, som enbart utgör ett negativt ingrepp i energimarknadens funktionssätt, skall tas bort. Som en del i miljöpolitiken är det dock befogat med sådana avgifter som är direkt kopplade till skadliga miljöutsläpp. Konkurrensen mellan energislagen bör förbättras. De energislag som i denna konkurrens på ett kostnadseffektivt sätt uppfyller såväl säkerhets- som miljökraven bör få utvecklas på egen hand. Det är viktigt att slå fast principen att enbart rent miljöstyrande skatter som har koppling till utsläpp av miljöskadliga ämnen bör tas ut i produktionsledet. De rent fiskala skatterna bör i stället tas ut i konsumentledet. Med denna princip som utgångspunkt säkerställs att de rent fiskala skatterna inte leder till en snedvriden konkurrens. Den socialdemokratiska regeringens omfattande stöd- och bidragspolitik avseende bland annat minskad elanvändning, förnybara energikällor och effektivare elanvändning har i flera utvärderingar visat sig vara misslyckad. Det är dags att ta konsekvenserna av dessa resultat och renodla statens stöd också på energiområdet till att enbart omfatta forskning och utveckling av ny teknik. Vi anser vidare att det är brådskande att få till stånd en ökad anpassning av principen för energibeskattningen mellan de nordiska länderna. Olika beskattningsprinciper mellan länderna hotar effektiviteten på den gemensamma, nordiska elmarknaden. Det innebär att de samlade produktionsresurserna utnyttjas mindre effektivt, vilket leder till samhällsekonomiska kostnader och en ökad miljöpåverkan. 8.5 och avregleringen av elmarknaden har varit framgångsrik. Det hindrar inte att många konsumenter upplever att deras elkostnader är oförändrade eller till och med har ökat. Förklaringen till detta fenomen är dels att den socialdemokratiska regeringen har höjt energiskatterna kraftigt, dels att nätföretagen, trots avregleringen, inte är konkurrensutsatta. Det totala elpris som slutkunden får betala utgörs av ett renodlat elpris, nätavgift samt energiskatt och moms. För en elkund boende i lägenhet som förbrukar 2000 kWh utgjorde elpriset , energiskatter, moms och produktionsskatter och nätavgiften av totalkostnaden. För en lägenhetskund var alltså av elkostnaden kopplad till den avreglerade marknaden medan av kostnaden beror på av staten beslutade skatter och av kostnaden tas ut av nätföretag som har ett naturligt monopol. Avregleringen av elmarknaden inleddes . Regeringen har emellertid ännu inte agerat för att skärpa kraven på nätföretagen. Det är mycket anmärkningsvärt med denna passivitet eftersom det finns uppskattningar som gör gällande att mer än hälften av avregleringens positiva effekter i form av effektivitetsvinster skulle finnas i nätledet. I har man genom så kallad benchmarking-konkurrens ökat kraven på effektivisering av nätföretagen. Den modell som också skulle kunna tillämpas i går ut på att ett index som mäter befolkningstäthet, geografi med mera och som kan förklara kostnadsbilden i distributionsområdet tas fram och används för att mäta effektiviteten hos företagen. De företag som efter detta index är effektivare och har lägre konsumenttaxor än genomsnittet får ge ägarna god avsättning på insatt kapital. Bolag som har högre konsumenttaxor än genomsnittet förvägras att ge ägarna avkastning. Det borde utredas på vilket sätt denna eller liknande modeller för att öka konkurrensen mellan nätföretagen skulle kunna introduceras. tillsyn av nätföretagen måste skärpas. Det finns alltför många exempel på nätföretag som tar ut oskäligt höga nätavgifter. 8.6 Byte av elleverantör I och med införandet av schablonberäkning på elmarknaden slopades kravet på timmätare vid byte av elleverantör. Konsumenternas ställning på elmarknaden stärktes med bland annat kortare uppsägningstid och kostnadsfria byten. Av Energimyndighetens rapportering till regeringen framgår dock att systemet ännu inte fungerar som avsett. Många kunder har inte kunnat byta leverantör så som de har planerat eftersom det har tagit än avsett. Reformens och elmarknadens trovärdighet kan skadas om inte situationen snabbt förbättras. drar slutsatsen att problemet beror på nätföretagens hantering av leverantörsbyten, mätning, beräkning och rapportering. Regelverket anger klart och tydligt hur berörda aktörer skall agera vid ett leverantörsbyte och vilka tidsfrister som gäller. Nätbolagen skall antingen sända ett meddelande om vad som är felaktigt eller ofullständigt i anmälan, eller bekräfta densamma. Landets nätbolag har till följd av schablonreformen tvingats göra i vissa fall betydande nyinvesteringar i datorsystem och förändringar i sina administrativa rutiner. Vissa inkörningsproblem är därför förståeliga och måste accepteras. Det saknas dock en naturlig mekanism som gör det lönsamt för nätbolagen att tillhandahålla den information som är nödvändig för en fungerande elmarknad i konkurrens. Det är mycket viktigt att rutiner kring leverantörsbyten och rapportering av mätvärden snabbt förbättras. Möjligheterna att införa en förseningsavgift för de nätbolag som inte uppfyller regelverkets krav om att bekräfta (eller anmärka på) en anmälan om leverantörsbyte bör nu snabbt utredas. En anmälan om ett leverantörsbyte skall innehålla uppgift om anläggningsidentitet. Enligt Energimyndighetens rapportering är denna för leverantörsbytet nödvändiga uppgift ofta okänd för kunderna och kan följaktligen inte heller anges av elleverantören. Det är naturligt att anläggningsidentiteten klart och entydigt framgår av nätfakturan till kunden. Eventuellt nödvändiga kompletteringar av föreskrifter, inklusive sanktionsmöjligheter, för att säkerställa att så sker måste genomföras utan dröjsmål. 8.7 Privatisera Det finns flera anledningar till varför det är angeläget att börsintroducera och privatisera statliga . På den avreglerade energimarknaden är en statlig aktör som bakbunden, bland annat beroende på en mindre finansiell handlingsfrihet än medtävlarna. Omstruktureringen av europeiska kraftbolag pågår nu för fullt och en framtida struktur beräknas vara tydlig . Skall kunna ta en aktiv del i den pågående omstruktureringen måste företagets arbetsförutsättningar förbättras genom en börsintroduktion. Ett fortsatt statligt ägande av skadar bolaget och lämnar dörren öppen för nya dynamiska aktörer att ta över. innebär det att stora värden, som har byggts upp inom , riskerar att förloras som elkunderna på kort sikt förlorar på att inte är ett så effektivt kraftföretag som det skulle kunna vara. Energidebatten och stängningen av kärnkraftsreaktorn i har försatt i en olycklig situation som minskar bolagets affärsmässiga trovärdighet och försvårar värderingen av bolaget. Det exakta värdet beror bland annat på hur de politiska vindarna blåser, och om rimliga möjligheter finns att avveckla den politiska styrningen av bolaget. För att inte gå miste om bolagets kompetens och möjligheter att konkurrera på den internationella marknaden är det av yttersta vikt att börsintroduceras. bör bli ett strikt affärsdrivande energiföretag som på likvärdiga villkor med andra företag offensivt deltar i den alltmer internationellt integrerade energimarknaden. har drabbats av många ordförandebyten fyra stycken . Styrelsearbetet har därmed blivit lidande. För att återupprätta effektivitet och trovärdighet som kommersiellt företag måste politiseringen av styrelsen upphöra. Först då kan professionalismen i styrelsen garanteras till förmån för företagets bästa. På detta sätt ökar möjligheter att bli en betydande aktör på den framväxande europeiska energimarknaden. 8.8 Ingen förtida avveckling av kärnkraften Vi motsätter oss den typ av politisk direktstyrning av energimarknaden som beslutet om en förtida avveckling av kärnkraften är ett exempel på. Med utgångspunkt i målen för energipolitiken och givet att energimarknadens aktörer klarar de miljö- och säkerhetskrav som ställs upp är det att låta marknaden avgöra vilka energislag som skall avvecklas respektive utvecklas. Den energipolitiska överenskommelsen 1997 och det därefter följande beslutet att avveckla innebar att Socialdemokraterna bröt mot folkomröstningens resultat. Det är därför inte längre meningsfullt att hänvisa till folkomröstningen eftersom Socialdemokraterna agerat på ett sätt som gör att denna får anses vara överspelad. Detta innebär att det inte längre finns någon anledning att använda sig av folkomröstningen som referens för framtida energipolitik. Förutom det principiellt felaktiga med beslutet om en förtida avveckling av kärnkraften är invändningarna i sak minst lika allvarliga. Avvecklingen leder till allvarliga negativa konsekvenser för samhällsekonomin, miljön och jobben. De direkta kostnaderna för den förtida avvecklingen av uppgår till . Kostnaderna för energiomställningsprogrammet, inklusive inrättandet av en ny energimyndighet, uppgår till totalt . Sammantaget innebär det att ca av skattebetalarnas pengar använts på ett sätt som inte kan betecknas som annat än resursslöseri. innebär det en stor kapitalförstöring att stänga en väl fungerande, säker och miljömässigt bra elproduktionsanläggning. Att avveckla säkra och miljövänliga kärnkraftsreaktorer är att ta steg mot en ekologiskt ohållbar utveckling. Stängningen av har medfört att utsläppen av växthusgasen koldioxid har ökat med , vilket motsvarar drygt mer koldioxid . går därmed emot intentionerna i internationella avtal om minskningar av utsläppen av växthusgaser. Miljökostnaden begränsas dock inte till ökade utsläpp av växthusgaser. Också utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider har ökat med följden att problemen med försurning och övergödning, speciellt i , förvärras. Avvecklingen har också fått negativa konsekvenser för såväl hushållens ekonomi som för den elintensiva industrins konkurrenskraft. Följden riskerar bli ökad arbetslöshet, särskilt i regioner som har ett utsatt läge. De samlade samhällsekonomiska kostnaderna blir därmed mycket stora. Vi menar att det är direkt oansvarigt av regeringen att genom stängningen av ytterligare öka risken för allvarliga problem med elförsörjning. Den svenska industrin behöver säker tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Det är också i detta sammanhang mycket anmärkningsvärt att helstatliga investerat mångmiljardbelopp i utländsk kärnkraftsproduktion som vida överstiger produktionskapaciteten vid . Regeringen har därmed visat att den förtida avvecklingen av svensk kärnkraft inte handlade om energi, miljö eller säkerhet, utan i stället om att säkra den egna politiska makten. Vi vill ändra energipolitiken så att de politiska hindren för fortsatt och utvecklad användning av kärnenergi tas bort. Riksdagsbeslutet om en förtida avveckling av kärnkraften bör rivas upp. bör upphäva den bestämmelse i 6 § kärntekniklagen som förbjuder vissa typer av kärnteknisk forskning, den s.k. tankeförbudslagen. Genom att också upphäva 5 § kärntekniklagen som förbjuder uppförandet av ytterligare kärnreaktorer avvecklas de politiska hindren för att bygga nya kärnreaktorer. Även om det inte finns några intressenter som är intresserade av att bygga nya reaktorer i bör inte lagstiftningen utesluta sådana planer. 8.9 Potentialen för ökad energiproduktion Vid en bedömning av vilken potential som finns för ökad inhemsk energiproduktion måste man utgå från högt ställda miljö- och säkerhetskrav. Den socialdemokratiska regeringen anger i såväl ord som handling att det är de förnybara energikällorna, framförallt vindkraft och biobränslebaserad kraftproduktion, som skall öka. Bägge energikällorna har sina förtjänster, i synnerhet när det gäller deras begränsade miljöpåverkan. Vi har inte något att invända mot något av energislagen men förutsättningen måste vara, för dessa såväl som för andra energislag, att de klarar energimarknadens konkurrens utan subventioner. Det är mycket tveksamt om de stöd som utgår till dessa energislag kan klassas som forskning och utveckling av ny energiteknik. Det är snarare frågan om en subvention till redan etablerad teknik. Dessa stöd, i synnerhet stödet till el producerad i vindkraftverk som är omfattande, är knappast rimliga på en avreglerad energimarknad. Det är svårt att bedöma hur stor potentialen för de nämnda energislagen är om förutsättningen är att de måste klara sig på strikt kommersiella villkor. Potentialen för kol- och oljebaserad energiproduktion är inte särskilt intressant att analysera eftersom den negativa miljöpåverkan dessa energislag ger upphov till är av den art att det knappast är förenligt med miljökraven att öka produktionen. Naturgas som energikälla är relativt outnyttjad i . Den ger visserligen också upphov till vissa negativa miljöeffekter, men inte tillnärmelsevis så allvarliga som kol- och oljebaserad energiproduktion. Förutsättningen för en större utveckling av naturgasanvändningen är dock att den precis som andra energislag måste klara sig på kommersiella grunder och att utsläppen av koldioxid kan hanteras. Genom forskning och utveckling kan ny energiteknik tas fram. Accelatordriven transmutation är ett exempel på en ny kärnteknologi. Fördelarna med den nya tekniken är framför allt att de långlivade ämnena i kärnavfallet kan minskas kraftigt som mängden energi som kan utvinnas ur bränsleråvaran, kan ökas minst hundrafalt. Mycket forsknings- och utvecklingsarbete återstår dock innan denna nya kärnteknologi är färdig att tillämpas. Transmutation är ändå ett exempel på att det är viktigt att bedriva avancerad forskning för att kunna utveckla framtidens energikällor som skall vara kostnadseffektiva, säkra och miljövänliga. () Per () () () () () (m) () () () () () Per ()