mot · GP02N25 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N25av Per m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgångspunkterna för regionalpolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av ett bättre svenskt klimat för arbete, företagande och tillväxt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nedsättning av socialavgifter i stödområde A. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av förbättrade förutsättningar för företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av rimliga skatter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reformering av arbetsmarknadspolitiken och dess organisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av god infrastruktur för bättre förutsättningar i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar på enskilda vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Rikstrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strandnära bebyggelse. beslutar att avslå regeringens förslag om att inrätta en organisation med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till en omstrukturering av kommunala bostadsföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokala utvecklingsprogram för kommersiell service. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av likvärdiga villkor för utbildning i hela landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s regionalpolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att regionalpolitiken utvärderas. 2 Regionalpolitik är vanlig politik 2.1 De moderata utgångspunkterna Politiken måste skapa förutsättningar för olika regioners och människors möjligheter till utveckling. Genom att bland annat förbättra och bygga ut vägnätet, få en utbyggd IT- infrastruktur, sänka drivmedelsskatter och i övrigt förbättra villkoren för företagande vill Moderata samlingspartiet lägga grunden för tillväxt i hela . sker transfereringar inom ramen för EU, vilket i största möjliga mån skall komma svenska regioner till godo. Utgångspunkten för den moderata regionalpolitiken är att företagsamhet bör prioriteras framför sektorsstöd. Långsiktig tillväxt bör betonas mer än temporära sysselsättningsökningar. För att möjliggöra en sådan inriktning måste politiken ha sin grund i företagarens och företagandets villkor. I en framåtsyftande regionalpolitik blir således förbättringar av småföretagens villkor den kanske viktigaste målsättningen. En politik som inte kan ta tillvara skaparkraft och drivkraft förmår aldrig hålla våra bygder vid liv. Inget bidrag kan ersätta en duktig entreprenör. Entreprenörskap är grunden för välstånd. Entreprenörskap är den mänskliga kraft som skapar nya produkter, tjänster och arbetstillfällen. Entreprenörskapet skapar också nya sätt att producera, konsumera och organisera livet. Genom entreprenörskapet åstadkoms förnyelse. Utan entreprenörskap skapas inga företag och utan företag skapas inga arbetstillfällen. Vikten av entreprenörskap och nyföretagande kan därmed inte överskattas. Utgångspunkten för all politik vare sig den kallas regionalpolitik eller något annat måste vara att varje människa skall få möjlighet att utvecklas till fullo. Det innebär att politiken måste sträva efter att ge alla människor frihet, trygghet och utvecklingspotential. Det behövs en ny strategi för kreativitet och företagsamhet. Den berör skatterna och företagandet, arbetsmarknaden, skolan, den högre utbildningen och forskningen, kulturen, sjukvården, rättsväsendet m.m. Politiken som kan lösgöra enskilda människors skaparkraft är en oavvislig del av en samlad politik som kan höja vårt lands välstånd och trygghet. 2.2 Vid vägskälet Regionalpolitiken står vid ett vägskäl. För att få hjälp att välja väg tillsatte regeringen en regionalpolitisk utredning, som presenterade sitt slutbetänkande (SOU 2000:87). Där framhålls att olika regioner inte bara samarbetar utan även konkurrerar om statens resurser. Detta betyder att statens insatser i en region måste upplevas som meningsfulla av befolkningen i andra regioner som är med och betalar. Politiken måste också vara stabil för skiftande konjunkturer, minskade skatteintäkter, ändrade regler för stöd och andra omvärldsförändringar. I utredningen dras två slutsatser angående stöden och deras effekter. En slutsats är att stöden, och då i första hand de selektiva stödformerna (regionalt utvecklingsbidrag, sysselsättningsbidrag, landsbygdsstöd och småföretagsstöd), i sig ger negativa effekter. En annan slutsats är att de selektiva stöden hanteras på ett sådant sätt att de bidrar till en konservering och utgör ett hinder för utveckling. Den regionalpolitiska utredningen påpekar bestämt att företagsstöd aldrig kan ersätta entreprenörskap, företagande och dynamik. Om de grundläggande förutsättningarna för utveckling och företagsamhet inte finns, förmår inte stöden som enda verktyg ändra på förutsättningarna. 3 Propositionen 3.1 Föråldrad inriktning Den regionalpolitiska propositionen innehåller tyvärr inte mycket av den omorientering som den regionalpolitiska utredningen banade väg för. I stället för att skapa generellt bättre förutsättningar för ett mer konkurrenskraftigt klimat för arbete och företagande vill regeringen ta ett hårdare grepp kring människor och kommuner. kastas nya miljardbelopp ut till åtgärder utan att effekterna utvärderas. Såväl budgetpropositionen som den regionalpolitiska propositionen visar att regeringen håller fast vid en föråldrad och kontraproduktiv politik. Den regionalpolitiska propositionens virrvarr av utredningar, delegationer, bidrag och förstärkt statlig styrning kommer inte att skapa ett konkurrenskraftigare . Snarare kommer den planlösa ökade statliga styrningen att hämma entreprenörskapet i både tät- och glesbygd. Det vore djupt felaktigt att beskriva proposition 2001/02:4 En politik för livskraft och tillväxt i hela landet som ett dokument till bredden fyllt av konkreta förslag för att skapa ett bättre klimat för arbete, företagande och tillväxt i hela landet. Förslag för detta lyser med sin frånvaro, trots de många sidorna text. I propositionen föreslås i huvudsak följande: Skapande av det nya politikområdet Regional utvecklingspolitik, genom att politikområdet Regionalpolitik och delområdet Regional näringspolitik inom näringspolitiken slås samman. De viktigaste långsiktiga strategierna och instrumenten för den nya politiken skall vara ökad sektorssamordning och regionala hänsynstaganden inom olika politikområden. Regionala tillväxtprogram, baserade på nuvarande tillväxtavtal, utgör grunden för arbetet. Inrättande av en organisation för fortsatt statligt stöd till en omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Inrättande av ett statsbidrag till kommuner och landsting med befolkningsminskning. Införande av ett pendlingsbidrag för veckopendling. Avskaffande av stödformen Lån till privata regionala investmentbolag. Avskaffande av stödformen Småföretagsstöd. Införande av lokala utvecklingsprogram för kommersiell service. 3.1.1 Nedsättning av socialavgifter Regeringens budgetproposition innehåller ett förslag om en utvidgning av den nuvarande generella nedsättningen av socialavgifterna från av avgiftsunderlaget för företag i stödområde A. Det är egentligen propositionens enda riktiga framåtsyftande förslag. I regeringens förslag till avgiftsnedsättning ingår emellertid inte företag i sådana branscher som jordbruks-, fiske- och transportsektorn. Regeringen hänvisar till som motiv till denna inskränkning. Vi tycker att denna form av regionalpolitik är att föredra framför konventionell stödpolitik. Sänkta skatter och avgifter för alla företag behövs därutöver. Vi ser sänkta socialavgifter i stödområde A som ett första steg på vägen. Vi föreslår i det följande betydande skattesänkningar. Vi vill också att fler i stödområde A skall få nedsatta avgifter och finner det inte sannolikt att kommer att ha synpunkter på att även branscher som renskötsel, jordbruk, fiske och transportsektorn får del av de ovan nämnda sänkningarna. EU protesterar normalt inte mot stöd som ligger under gränsen för försumbara stöd. Det är också en rättvisare princip att försöka undvika undantag av den typ propositionen innehåller. I det följande diskuterar vi regionalpolitiken område för område och kommenterar efterhand delar av regeringens proposition. 4 Förbättrade förutsättningar för företagande 4.1 Bättre rättssäkerhet för småföretagen Privat företagande är grunden för tillväxt i hela landet. behöver därför ett bättre klimat för arbete och företagande. Detta kräver generella åtgärder inom en rad vitt skilda områden. Det kräver också en rad åtgärder specifikt riktade mot företagandet. Utan sådana kommer inte hela att kunna leva. Är villkoren för företagandet dåliga drabbas i första hand mera utsatta delar. Ett välfärdssamhälle värt namnet måste också vara ett rättssamhälle som garanterar sina medborgare skydd mot kränkningar. Det borde vara självklart att all felaktig myndighetsverksamhet skall föranleda ett rimligt skadestånd till drabbade medborgare. Så sker inte alltid , och påfallande ofta är det skattefrågor och fall inom miljöområdet som ligger bakom. Vi vill att företagare och andra människor bättre skyddas mot rättsövergrepp och att staten bättre än tar sitt skadeståndsansvar vid rättsövergrepp. Vi vill också att förlikningsförhandlingar och skiljedomsförfaranden snabbt inleds mellan staten och drabbade företagare. Annars riskerar framtida och pågående fall att fortgå i en lång och för inblandade företagare plågsam process. 4.2 Mindre regelkrångel Reglernas mängd och komplexitet samt myndigheternas sätt att tillämpa dem påverkar möjligheten att starta företag, utveckla produkter och reagera på marknadsförändringar. Det är därför viktigt med färre, enklare och stabilare regler. Det arbete för bättre och enklare regler som inleddes av den borgerliga regeringen 19911994 måste drivas vidare. Småföretagsdelegationens förslag bör genomföras skyndsamt. Vi anser att samtliga befintliga regler som berör företagare skall granskas i syfte att förenkla och minska regelmassan. Arbetet med regelförenklingar bör ges en hög politisk prioritet, och företagarna själva bör få påverka arbetet genom samråd. Vi vill att alla nya förslag från regeringen som påverkar företagens villkor skall föregås av en noggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger ut föreskrifter skall omfattas av kravet att göra en konsekvensanalys. 4.3 Sälj statsföretagen Den stora offentliga sektorn är en anledning till att det svenska nyföretagandet i allmänhet, och bland kvinnor i synnerhet, är alldeles för lågt. Många kvinnor arbetar inom offentlig sektor med verksamheter som stat, landsting och kommuner har monopol på, varför möjligheterna att starta eget är mycket små. Detta kan förändras genom att stat, kommuner och landsting inriktar sig på sin kärnverksamhet och i större utsträckning privatiseras, konkurrensutsätts och knoppar av verksamheter. Detta främjar arbetsmiljöerna, förbättrar konkurrensen, ökar allmänhetens aktieägande och ger de statligt ägda företagen förbättrade möjligheter på den internationella marknaden. 4.4 Bättre konkurrensverktyg bör ges en starkare ställning. Dess möjlighet att ingripa med hjälp av konkurrenslagen måste förbättras. Men också kommunallagen bör ses över och reglerna för vad som är tillåten respektive otillåten verksamhet preciseras. Därmed underlättas rättsliga prövningar. Kravet på konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning bör skärpas genom en lag som stadgar att offentlig näringsverksamhet skall redovisas skild från annan verksamhet. Möjligheterna att överklaga offentlig näringsverksamhet bör dessutom förbättras. Lagen om offentlig upphandling bör kompletteras med en regel om att all offentlig näringsverksamhet måste grundas på formella beslut av stat, kommun eller landsting. 4.5 Klokare energipolitik genererar mer Enligt vår uppfattning är energipolitiken inget självändamål. Den är tvärtom ett medel och ett redskap för att nå tillväxt och sysselsättning under miljömässigt acceptabla former. Energi är en viktig produktionsfaktor då en stor del av svenskt näringsliv har sådan struktur att energiinnehållet är högt i produkterna. Den av regeringen förda energipolitiken är oförenlig med en politik för sysselsättning och välfärd. Särskilt oroande är detta för landets utsatta glesbygdsregioner. När elintensiva industri hotas att slås ut i den internationella konkurrensen på grund av höjda elkostnader, kan ingen regionalpolitik i världen kompensera för skadorna. 4.6 Förändrad EU-politik Införandet av en gemensam valuta är en åtgärd som river hinder mellan länder och bidrar till en sundare konkurrenssituation. Det har betydelse inte minst för de många mindre företagen, varav många finns i regionalt utsatta områden. bör fullt ut delta i EMU-samarbetet. Exempel har visat att Europeiska unionens konkurrenspolitik innehåller inslag som motverkar en sund konkurrenssituation och riskerar leda till att svenska och vissa andra europeiska företag får svårt att konkurrera på den europeiska och globala marknaden. Vi vill förändra detta. Det är inte acceptabelt med en politik som försvårar för små europeiska länder att få konkurrenskraftiga företag och förhindrar skalfördelar och pressade priser. 5 Rimliga skatter De höga skatterna hämmar utvecklingen och gör många oavsett var i landet de bor beroende av bidrag för att kunna klara sin ekonomi. Med moms och punktskatter betalar de allra flesta svenskar, även låginkomsttagare, ca i skatt på varje intjänad 100-lapp. Det är enligt vår uppfattning ett djupt orättfärdigt system när stat och kommun tar merparten också av låg- och medelinkomsttagarnas inkomster. Vi föreslår att inkomstskatterna skall sänkas samt att fastighets- och förmögenhetsskatten successivt tas bort. Inkomstskatterna vill vi sänka med fyra olika åtgärder. För det första vill vi införa ett grundavdrag på för alla. Detta innebär att de första blir skattefria, oavsett om de kommer från förvärvsinkomst eller pension. För det andra vill vi införa ett särskilt förvärvsavdrag som skall vara av inkomsten. En del av det man tjänar skall alltså alltid vara skattefritt. I takt med att samhällsekonomin tillåter det vill vi ytterligare höja detta avdrag. För det tredje vill vi premiera utbildning och ansvar genom att slopa den statliga inkomstskatten. För det fjärde vill vi införa ett extra grundavdrag på per barn och år. Dessutom vill vi öka valfriheten i barnomsorgen genom att införa ett avdrag för styrkta barnomsorgskostnader. Skattereglerna för fåmansföretag är allvarligt diskriminerande och behöver ändras. Vårt förslag till slopande av den statliga inkomstskatten tar bort den största orättvisan. Vi förväntar oss dock att den pågående utredningen om småföretagarbeskattningen snabbt skall komma med ytterligare förslag som ger fåmansföretagen rimliga skatteregler. Bensin- och dieselpriserna har nått nya rekordhöga nivåer. Huvudanledningen är stigande råvarupriser och en allt svagare krona. Trots dessa förändringar är ändå huvuddelen av bränslepriset skatt. Skatterna drabbar alla som behöver använda bil, men i synnerhet boende på landsbygd och i glesbygd som saknar alternativ till långa bilresor för resor till och från arbetet, till dagis, affärer m.m. Vi föreslår att skatten på bensin och diesel sänks med per liter inklusive moms. Vidare vill vi underlätta arbetspendling med bil genom att höja bilavdraget till per mil. För att ge det svenska skogs- och jordbruket möjlighet att konkurrera på likvärdiga villkor med övriga EU-länder föreslår vi betydande skattesänkningar på produktionsmedel som diesel och handelsgödsel. Våra förslag till skattesänkningar för skogs- och jordbruket redovisas mer ingående under avsnittet Jord- och skogsbruk. 5.1 Arbetslösheten delar och splittrar Den svenska arbetsmarknaden är tudelad. I vissa regioner har den officiella arbetslösheten sjunkit relativt snabbt, medan den i andra delar av landet bara minskat marginellt. Arbetslösheten är ett resultat av att klimatet för företagandet är för dåligt. är den officiella arbetslösheten i 6 av landets län runt eller mer än så omfattande som den i . Och i 16 av 21 län ligger den öppna arbetslösheten betydligt över regeringens målsättning om . Tabellen nedan sammanfattar skillnaderna i arbetslöshet mellan de olika länen. Dagens situation på arbetsmarknaden visar att sprickan mellan olika delar av snarare ökar än minskar. Trenden är tydlig och illustrerar hur den förda regionalpolitiken misslyckats. I skenet av detta ter det sig än mer besynnerligt att regeringen i allt väsentligt vill fortsätta samma politik. I tillväxtregionerna runt storstäderna och universitetsorterna skapas många nya arbeten. I traditionella socialdemokratiska bygder i Bergslagen och inre lyckas man däremot inte alls att få fram särskilt många nya arbetstillfällen. Placering Län Sammanlagd arbetslöshet i procent av arbetskraften Öppen arbetslöshet i procent av arbetskraften I aktiva åtgärder i procent av arbetskraften 1 3,3 2,6 0,7 2 4,5 3,2 1,3 3 4,6 2,9 1,7 16 8,4 4,8 3,6 17 8,6 4,5 4,1 18 9,0 5,3 3,7 19 9,2 5,4 3,8 20 10,2 6,7 3,5 21 12,0 7,1 4,9 Riket 21 län 6,6 4,2 2,2 Källa: Ams, översikt över arbetsmarknadsläget Arbetslösheten i är fyra gånger högre än den är i . I är arbetslösheten mer än dubbelt så hög som i . I län är arbetslösheten nästan så omfattande som i . 5.2 En arbetsmarknad för alla måste få en arbetsmarknad som är mer rörlig och öppen en arbetsmarknad som alltid är tillgänglig för alla. Den geografiska rörligheten behöver öka, men också den sociala. Den stora arbetskraftsreserv av faktiskt arbetslösa människor som finns i måste mobiliseras och tas tillvara, både för den enskildes och för samhällets skull. Detta handlar först och främst om att skapa ett samhällsklimat som stimulerar arbete och kunskap. Det skall alltid löna sig att arbeta och driva företag. Skatten på arbete och kunskap behöver sänkas för alla. Utbildning måste prioriteras i alla led från till kontinuerlig vidareutbildning. Arbetsmarknadspolitiken behöver läggas om för att uppmuntra och stödja arbetslinjen fullt ut. Den arbetslöse måste sättas i centrum. Den som är arbetslös skall inte vara en klient hos en arbetsmarknadsmyndighet utan en medborgare med rätt att få kvalificerad service. Den enskilde måste själv få det avgörande inflytandet över vilken utbildning eller aktivitet som han eller hon skall satsa på för att sedan kunna få ett riktigt jobb. Alla människor är olika. Det är dessa olikheter som är förutsättningen för utveckling. Det är genom att tillägna sig nya kunskaper och erfarenheter som man växer som människa. Varje väg till kunskap är emellertid unik. Därför behövs en arbetsmarknadspolitik som uppmuntrar och möjliggör individuella lösningar. Vi vill förbättra den enskildes drivkrafter för att söka och acceptera även lägre betalda jobb. Vi vill att arbetsmarknadspolitiken skall sätta människor i arbete, inte bara bevilja dem nya bidrag. Detta ställer krav på att insatserna anpassas efter varje person. Den allra mest avgörande reformen för att kunna skapa en rörlig arbetsmarknad som alla människor har tillträde till handlar om att sänka skatten på arbete, och mer specifikt att sänka skatten på arbete mest för dem med låga och medelstora inkomster. Den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen måste reformeras. Vi vill ha en allmän försäkring. Det innebär att försäkringen blir obligatorisk för alla arbetstagare som uppfyller försäkringens arbetsvillkor. En arbetslöshetsförsäkring som är en tydlig omställningsförsäkring gör det möjligt att slopa huvuddelen av de regel-, kontroll- och sanktionssystem som regeringen har tvingats att införa. Förmedling av arbeten som kan skötas bättre eller lika bra av andra aktörer än staten skall ges möjlighet att i fri konkurrens göra detta. Lokala arbetsförmedlingar kan avknoppas från dagens AMS. Rekryteringsföretagen kan hjälpa nya grupper av arbetssökande. Vi förordar att AMS ersätts av en ny bantad statlig myndighet som har till uppgift att svara för nödvändig myndighetsutövning och att godtagbara förmedlingstjänster erbjuds över hela landet samt administrera arbetsmarknadspolitiska stöd som flytt- och starta-eget-bidrag Flera av de traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärderna liksom den illa fungerande aktivitetsgarantin bör slopas till förmån för mer individuellt inriktade insatser. Dessa individuella åtgärder kan och måste få variera beroende på individens bakgrund, intresse och motivation. Utbildning av olika slag kommer att utgöra den dominerande insatsen. 6 God infrastruktur är en förutsättning för utveckling 6.1 Höga förväntningar Alla, även regeringens egna, prognoser tyder på att trafiken på våra vägar kommer att fortsätta öka kraftigt. Regeringen väljer dock att tillsammans med sina tillväxtfientliga stödpartier blunda för de konsekvenser den ökade trafiken kommer att få genom ökad belastning, hårdare slitage och sämre trafiksäkerhet. Den tydliga ekonomiska prioriteringen av järnvägsutbyggnad, på bekostnad av väginvesteringar, saknar stöd i prognoserna och kommer att drabba landets bilister och yrkestrafikanter. Förväntningarna på den regionalpolitiska propositionen har varit mycket stora. Det sades tidigt att den skulle läggas ungefär som infrastrukturpropositionen och att frågorna skulle länkas närmare samman. Vi kan konstatera att de båda propositionerna visserligen lades med , men frånsett detta är bristen på närhet mellan dem påtaglig. De båda propositionerna är framarbetade av samma departement, men det hindrar inte regeringen från att företa sig två vitt skilda analyser. Så kan man t ex i den regionalpolitiska propositionen läsa om hur distansarbete påstås leda till mindre resande och lägre miljöbelastning. presenteras infrastrukturpropositionen i vilken utgångspunkten är den motsatta och man konstaterar att ...distansarbetande reser mer och längre både arbetsresor och och kör bil i större utsträckning än andra.(...) Ur miljömässig synvinkel är det därför oklart om ett ökat distansarbete leder till fler eller färre negativa miljöeffekter. Detta exempel är enligt vår mening talande för regeringens sätt att hantera inte minst infrastrukturfrågorna. 6.2 Enskilda vägar Kommunikationerna har en mycket stor regionalpolitisk betydelse, både i storstadsområden och på landsbygden. Särskilt betydelsefulla för landsbygden är de enskilda vägarna; de har stor betydelse för svenskt näringsliv och för möjligheten att leva och bo på landsbygden. av det svenska vägnätet består av enskilda vägar. Av dessa vägar uppbär ungefär en fjärdedel statliga bidrag. Ungefär 800.000 personer är bosatta vid statsbidragsberättigade enskilda vägar. I propositionen framhålls betydelsen av goda transportmöjligheter för att människor och företag inte skall tvingas flytta p g a brister i transportsystemet. Det är därför särdeles anmärkningsvärt att insikten om transportmöjligheternas betydelse inte avspeglar sig i regeringens politik vad beträffar de enskilda vägarna. Under en rad år har statsbidragen till de enskilda vägarna skurits ner kraftigt av den socialdemokratiska regeringen. Dessa nedskärningar har lett still stora svårigheter för alla de människor som i sin vardag är beroende av detta vägsystem, och det har dessutom drabbat många företag ekonomiskt. Den utredning som regeringen tillsatt för att se över reglerna som berör de enskilda vägarna, , har på en rad områden landat i oacceptabla förslag.