mot · GP02Fi297 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi297av m.fl. (kd)Skattepolitikens inriktning och statens inkomster 1 Sammanfattning föreslår skattesänkningar, utöver regeringens förslag, med totalt 2002. har skattesänkningarna ökat till utöver regeringens förslag. Ett viktigt mål för kristdemokratisk politik är att så många som möjligt ska kunna leva på sin lön när skatten är betald. politik för att åstadkomma detta tas upp i en särskild inkomstskattemotion, 2001/02: Fi273. Om ska klara den framtida välfärden krävs det fler och nya företag som vågar anställa och vidareutvecklas. Skattepolitiken ska inriktas på en långsiktigt hållbar tillväxt. De skattesänkningar som därför prioriteras är de som direkt positivt påverkar utbudet av såväl arbetskraft som kapital. Om långsiktigt ska vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt, går det inte att ha kvar skatter som gör att kapital, företag och kompetens har starka skäl att lämna landet. Det internationella perspektivet gör det omöjligt för ett land att hålla sig med ett skattetryck som avsevärt avviker från omvärldens. Det totala skattetrycket i behöver sänkas. Bland förslag till sänkta skatter finns till exempel sänkt arbetsgivaravgift på lönesummor och en successivt avvecklad förmögenhetsskatt. Avskaffandet av dubbelbeskattningen inleds 2003. Taxeringsvärdena på fastigheter fryses nivå som fastighetsskatten sänks. En sådan förändring skulle kunna förhindra den fastighetsskattechock som blir följden av regeringens politik. En särskild beskrivning av förslag om fastighetsskatten görs i motion 2001/02:Sk488. Den s k värnskatten avskaffas . kräver även sänkta skatter inom tjänstesektorn. Tabell 1.1 Totala skattesänkningar utöver regeringens beräknade skatteinkomster Miljarder kronor 2002 2003 2004 Skatteförändringar, netto 14,6 28,2 37,0 Totalt sett innebär budgetalternativ kassamässiga inkomstförändringar för statsbudgeten i enlighet med vad som framgår i tabell 1.1. En noggrannare genomgång av samtliga inkomstförändringar görs i avsnitten 5 till och med 12 och sammanfattas i tabell 13.1 i slutet av motionen. Tabell 1.2 Totala kassamässiga inkomstförändringar Kassamässiga inkomstavvikelser åren 2002 till 2002 2003 2004 Inkomstgrupp 1000 Skatter m.m.1 -14,6 -21,9 -28,1 Inkomstgrupp 2000 Inkomster av statens verksamhet 0,00 -2,05 -3,40 Inkomstgrupp 3000 Inkomster av försåld egendom 40,0 60,0 60,0 Inkomstgrupp 4000 Återbetalning av lån Inkomstgrupp 5000 Kalkylmässiga inkomster Inkomstgrupp 6000 Bidrag m.m. från EU Inkomstgrupp 7000 Extraordinära medel avseende EU Summa inkomster 25,4 36,1 28,5 1 Inklusive återställt överföringsbelopp till hushållen 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 1 2 Innehållsförteckning 3 3 Förslag till riksdagsbeslut 5 4 Kristdemokratiska utgångspunkter för skattepolitiken 8 4.1 Skatternas betydelse för samhällsutvecklingen 8 4.2 Förutsättningar för ekonomiskt oberoende och ett personligt ansvarstagande 9 4.3 Skatt i ett internationellt perspektiv 10 4.4 Den svenska utvecklingen 11 4.5 Ett skattesystem som inger förtroende 11 5 En skattepolitik där alla ges möjlighet att leva på sin lön 12 6 Skatteförslag för trygghet i boendet 13 6.1 Sänkt fastighetsskatt 13 7 Sänkta kapitalskatter för ett ökat företagande och fler jobb 14 7.1 Omläggning av egendoms- och kapitalbeskattningen 14 7.1.1 Avveckla förmögenhetsskatten 14 7.1.2 Bort med dubbelbeskattningen 16 7.1.3 Höjd bolagsskatt för att finansiera omläggning 16 7.1.4 Effekterna av en omlagd egendoms- och kapitalbeskattning 16 7.2 Höjd avdragsrätt på pensionssparande 18 7.3 Skattebefrielse för individuella utbildningskonton 19 7.4 Arvsskatt, särskild löneskatt m.m. 19 7.4.1 Sänk arvs- och gåvoskatterna 19 7.4.2 Avskaffad särskild löneskatt på vinstandelar 20 8 Skattesänkningar för entreprenörer 20 8.1 Sänkning av arbetsgivaravgifterna 21 8.2 Riskkapitalavdrag 22 8.3 Ägarbeskattning av fåmansbolag 22 8.4 Rättvisa konkurrensvillkor 23 8.4.1 Jordbruksnäringen 23 8.4.2 Åkerinäringen 23 8.4.3 Yrkesfiskarna 23 8.4.4 Turismen 24 8.5 Andra förslag för att förbättra företagsklimatet 24 8.5.1 Royaltyskatt bort 24 8.5.2 Återköp av egna aktier 25 8.5.3 Ge F-skattsedel till alla som önskar 25 8.6 Schablonbeskatta vissa tjänstebranscher 26 9 Sänkt skatt på hushållstjänster 26 10 Ökad miljörelatering av skattesystemet 27 10.1 Kraftvärme 28 11 Sänkt moms på kultur 29 12 Övriga skatteförslag 29 12.1 Sänkt bensinskatt i stödområde A 29 12.2 Enklare regler för skatteinbetalningar 29 12.3 Reglerna för anställningsstöd 30 12.4 Effektivare skatteindrivning 30 12.5 Avskrivningar för nybyggda lägenheter 31 13 inkomstförändringar 31 3 Förslag till riksdagsbeslut godkänner beräkningen av förändringarna av statsbudgetens inkomster för (tabellerna 1.2 och 13.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgångspunkter för skattepolitiken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatternas betydelse för samhällsutvecklingen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningarna för ekonomiskt oberoende och ett personligt ansvarstagande.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattepolitiken i ett internationellt perspektiv.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattepolitiken inom EU. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett skattesystem som inger förtroende. 1 beslutar om ett höjt grundavdrag i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om ett generellt förvärvsavdrag i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar att avskaffa den s.k. värnskatten i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar om en sänkt gräns för reseavdrag i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 beslutar om avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 beslutar om en skattereduktion för barnfamiljer i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatteförslag för trygghet i boendet. 1 beslutar att frysa taxeringsvärdena för fastighetsskatt vid nivå. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta arbetsgivaravgifter. 1 beslutar om en höjd sjukförsäkringsavgift i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 beslutar om ett permanent riskkapitalavdrag i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lyfta av jordbrukets hela s.k. skatteryggsäck. 1 beslutar om en sänkning av dieselskatten till /liter (för jordbruket) i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kväveskatten på handelsgödsel återförs till jordbruksnäringen. 1 beslutar att sänka elskatten även för de mindre jordbruken i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 beslutar sänka skatten på diesel med /liter i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 beslutar sänka skatten på bensin med /liter i stödområde A i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärdsplan för konkurrensneutralitet för åkerinäringen. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare. 1 beslutar att royalty på patenterade uppfinningar skall vara skattebefriade i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 beslutar att upphäva möjligheten till återköp av egna aktier i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 beslutar höja bolagsskatten till i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 beslutar införa en 50-procentig skattereduktion för hushållstjänster i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 beslutar avveckla dubbelbeskattningen på utdelningen på aktier i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 beslutar höja fribeloppet i förmögenhetsbeskattningen för sambeskattade par till i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avveckling av förmögenhetsskatten. 1 avslår regeringens förslag till förändrade fribelopp i förmögenhetsbeskattningen. 1 beslutar om höjd avdragsrätt för pensionssparande i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuella utbildningskonton. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av arvs- och gåvoskattereglerna i syfte att underlätta generationsskiften i familjeföretag. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en skatteväxling för miljön och jobben. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en effektivare skatteindrivning. 1 beslutar att avvisa regeringens planerade begränsningsregel för fastighetsskatten. 1 beslutar att införa en skattereduktion för barnfamiljer per barn i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 beslutar avveckla kompensationen för den allmänna pensionsavgiften i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förenklade regler för skatteinbetalningar. 1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i reglerna för fåmansföretag i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 beslutar i enlighet med vad som anförs i motionen om direktavskrivningar för nybyggda lägenheter. 1 beslutar att återgå till enhetliga regler för anställningsstöd i enlighet med vad som anförs i motionen. 1 1 Yrkandena 27 och 1347 hänvisade till SkU. 4 Kristdemokratiska utgångspunkter för skattepolitiken Syftet med skatter är att solidariskt finansiera vår gemensamma välfärd samt att styra den ekonomiska utvecklingen i en socialt och ekologiskt hållbar riktning. riskerar skatter att försämra ekonomins funktionssätt och leda till ett osunt ekonomiskt beteende. Alla heltidsarbetande måste kunna leva på sin egen lön. Strävan måste därför vara att utforma skattepolitiken så att den stimulerar arbete, sparande, hederlighet och företagande. Kristdemokratisk ekonomisk politik tar utifrån förvaltarskapstanken sin utgångspunkt i en social och ekologisk marknadsekonomi. Förvaltarskapstanken betonar människans personliga och gemensamma ansvar för sig själv, sina medmänniskor, efterkommande generationer samt för den fysiska livsmiljön. Marknadsekonomins civilrättsliga grundval är frivilliga, ofta informella, avtal mellan självständiga aktörer. Hederlighet och personligt ansvarstagande är därför viktiga fundament som underlättar ekonomins funktionssätt genom att hålla nere transaktionskostnaderna vid handel av varor och tjänster, som i sin tur leder till ökad effektivitet i ekonomin. En väl fungerande marknadsekonomi bygger på ett samhälle med en grundläggande etisk samsyn och förutsätter stabila spelregler. En fri marknadsekonomi garanterar inte en ekologiskt hållbar utveckling, utan måste styras av ett miljömässigt ansvarstagande, där ett skattesystem som tar ekologisk hänsyn är en viktig del. En fri marknadsekonomi kan av sig själv inte heller skapa en acceptabel inkomstfördelning och trygghet för alla. Därför är det nödvändigt att utveckla system såväl inom ett land som mellan länder för att åstadkomma resursöverföringar. Även här är skattesystemet ett viktigt instrument. En marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av ekologiska och sociala hänsyn är den bästa grunden för ett gott samhälle. 4.1 Skatternas betydelse för samhällsutvecklingen En målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är att skapa stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsättningen. En ökad sysselsättning är en förutsättning för att minska det resursslöseri som arbetslösheten innebär. Dessutom förstärker det skatteunderlaget och minskar de offentliga utgifterna. Skatternas effekt på tillväxten beror på hur de tas ut och för vilka ändamål de används. Skatter kan konstrueras så att de ger olika effekter på skattebetalarnas beteende. Ju större det totala skatteuttaget är, desto svårare blir det att undvika snedvridande effekter och desto större blir sårbarheten vid en lågkonjunktur. Ett centralt begrepp i skattedebatten är de så kallade skattekilarna. Innebörden av detta begrepp är att skatter driver in "kilar" mellan den ersättning som en part betalar för en vara eller tjänst och vad den andra parten får ut ekonomiskt. Exempelvis är arbetsgivarens kostnad för en arbetsinsats 2,5 gånger högre än den lön arbetstagaren får ut netto. Resultatet av detta blir att utbyte av varor och tjänster inte kommer till stånd trots att de skulle vara till gagn för såväl de inblandade parterna som för samhällsekonomin i stort. Detta medför en välfärdsförlust. Skatter har också betydelse för att motverka en icke önskad utveckling. Så har till exempel alkoholskatterna varit ett sätt att försöka minska konsumtionen av alkohol i . Skatter på miljöfarliga ämnen och miljöfarlig verksamhet är andra exempel på styrande skatter. Energibeskattningen ska utformas så att miljöbelastande energislag beskattas på ett sådant sätt att användningen begränsas medan introduktion och användning av miljövänliga och förnybara energislag underlättas och premieras. En ekologisk anpassning av skattesystemet måste ske där skatten på arbete sänks som skatten på energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresurser hålls på en högre nivå. Samarbetet inom EU är ett nödvändigt instrument för att skapa förutsättningar för en skatteväxling som inte snedvrider konkurrensförhållandena mellan de länder som har ett stort handelsutbyte. 4.2 Förutsättningar för ekonomiskt oberoende och ett personligt ansvarstagande I princip alla medborgare som är i förvärvsaktiv ålder och som har en inkomst bör vara med och betala skatt till våra gemensamma kostnader för till exempel skola, vård och rättsväsende. Det ger en delaktighet och ett delansvar i den offentliga verksamheten. Eftersom inkomsterna och omkostnaderna för olika personer skiljer sig mycket åt kan dock inte alla medborgare betala lika mycket i skatt. Vi kristdemokrater vill belysa värdet av att medborgarna bär en rättvis del av den gemensamma skattebördan, men också värdet av att alla ges bästa möjliga förutsättningar att leva på sin egen lön. Det kränker den mänskliga integriteten att ena dagen utsättas för en så hög inkomstskatt att man måste stå med mössan i hand och söka bidrag hos stat och kommun. Denna rundgång främjar varken ekonomiskt oberoende eller personligt ansvarstagande och måste avbrytas. Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelinkomsttagare mest. Därför måste inkomstskattens nivåer huvudsakligen fastställas med utgångspunkt från låg- och medelinkomsttagarens perspektiv. Den mest kännbara skatten är kommunalskatten () som drabbar alla inkomsttagare lika oavsett inkomstnivå. anser att inkomstskatten ska sänkas genom en kraftig höjning av grundavdraget som innebär rejäla förbättringar för alla inkomsttagare inklusive en stor grupp av dagens pensionärer. Vidare bör ett förvärvsavdrag införas. Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt på bör återställas. Det innebär att den statliga inkomstskatten skall vara maximalt . Viktiga motiv för att inte ha extra hög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljande studieskulder måste löna sig. Det är en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönar sig. En allt för stor del av vår tillvaro bestäms av ekonomiska politiska beslut. vill för det första arbeta för lägre inkomstskatter så att alla kan leva på sin egen lön och få en ökad beslutanderätt över sina inkomster. För det andra behöver förändringar göras för att de val människor gör, exempelvis att öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativt av kombinationen av statliga regler och bidrag. Det första handlar alltså om att sänka det totala skattetrycket, det andra om att minska marginaleffekterna. 4.3 Skatt i ett internationellt perspektiv är ett litet land med öppen ekonomi gentemot omvärlden. Detta medför att vi i stor utsträckning är beroende av hur skattesystem och regler ser ut i omvärlden, särskilt i våra viktigaste konkurrentländer. Om långsiktigt ska vara ett land för företagande, investeringar och tillväxt går det inte att ha kvar skatter som gör att kapital, företag och kompetens har starka incitament att lämna landet. Om inte skattepolitiken får en ny inriktning kommer skattebaserna att snabbt erodera. Avvikelserna mellan hushållens sparande enligt nationalräkenskaperna och finansräkenskaperna pekar mot att av de svenska hushållens sparkapital är placerade utomlands. Vår snart unika förmögenhetsskatt och dubbelbeskattning driver kapitalet ur landet, utom för de allra rikaste som fått amnesti för sina aktiemiljarder. Dubbelbeskattningen av just svenska företagsinvesteringar leder till att en utländsk köpare kan betala dubbelt så mycket som en svensk köpare och ändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. En rad svenska företag har flyttat sina huvudkontor utomlands till följd av skillnader i beskattning. En alltför stor del av nyutexaminerade civilingenjörer och andra viktiga resurspersoner flyttar utomlands av skatteskäl. Såväl det europeiska som globala perspektivet kräver en förhållandevis snabb anpassning av det svenska skattesystemet. I rapporten förvaltning i globaliseringens spår (RSV Rapport 2000:9) menar utredare att det krävs skattesänkningar på åtminstone 100 miljarder. För att komma ner till genomsnittsnivåer för EU:s medlemsländer krävs skattesänkningar på ungefär 200 miljarder. Detta är naturligtvis en utmaning som måste ta ansvar för. Det är beklagligt att regeringen inte har inlett ett långsiktigt arbete med målet att sänka skattetrycket när de statsfinansiella förutsättningarna har funnits. Målet på medellång sikt bör vara att nå ner till den genomsnittliga skattekvoten inom EU. Detta skulle stärka grunden för en långsiktigt hållbar välfärdsutveckling i en allt mer globaliserad ekonomi. Inom EU diskuteras vid flera regeringskonferenser bl a förutsättningarna för en övergång till majoritetsbeslut när det gäller minimiavgifter på miljöområdet. anser att det är viktigt att övergå till majoritetsbeslut på detta område, bl a för att förbättra möjligheterna för en gemensam minimiavgift på koldioxidutsläpp. Detta skulle vara ett avgörande steg mot en miljövänligare utveckling i . Eftersom redan har världens högsta miljöskatter skulle en europeisk miniminivå för koldioxid förbättra svenska företags konkurrenssituation. 4.4 Den svenska utvecklingen Expansionen av de offentliga utgifterna och medförde ett högt och stigande skattetryck. De höga marginalskatterna minskade arbetsutbud och sparande. Företagsbeskattningen motverkade i viktiga avseenden dynamik och utveckling i näringslivet. Skattereformen, tillsammans med en rad strategiska skattesänkningar som genomfördes under fyrklöverregeringen (199194), förbättrade situationen för företagande och sparande. De massiva skattehöjningar som socialdemokratiska regeringar drivit igenom efter valet går dock i rakt motsatt riktning. har fortfarande ett av världens högsta skattetryck, av BNP. Som ett led i saneringsprogrammet för statens finanser höjde Socialdemokraterna under förra mandatperioden skatterna med räknat nivå, trots vallöften om att eventuella skattehöjningar skulle begränsas till . Med ett av världens högsta skattetryck redan före dessa skattehöjningar är det därför inte konstigt att pengarna strömmat in i statskassan när budgetsaneringen väsentligen är avslutad och konjunkturen har varit god. Socialdemokratin har begått ett historiskt misstag som under de goda åren och inte gjorde något för att rätta till de många strukturfel som den svenska ekonomin lider av. Det finns fortfarande flera skäl att sänka skatterna , men parallellt behöver också ett antal strukturreformer genomföras. Om de strukturreformer för lönebildning, arbetsmarknad och konkurrens som föreslås nedan genomförs, kommer inflationshotet att kunna bemötas på ett effektivt sätt. Den svenska ekonomin skulle varaktigt utvecklas starkare. 4.5 Ett skattesystem som inger förtroende Vad hjälper det om har aldrig så höga skattesatser om skattebaserna i en globaliserad ekonomi flyr ur landet? Det krävs också att medborgarna har en etiskt förankrad vilja att betala skatt och att bidra till samhällsutvecklingen. Varje skattesats är möjlig att eliminera med fusk, om inte viljan att göra rätt och vara ärlig hålls vid liv och motiveras. Därför måste den etiska debatten hållas levande. har de exempellöst höga svenska skattesatserna, ofta på ett övermäktigt sätt, utmanat medborgarnas etiska medvetande och moral. En vanlig målkonflikt vid utformningen av skattesystemet är å ena sidan kravet på en rättvis beskattning och å andra sidan kravet på enkelhet, likformighet och begriplighet. Ett högt skattetryck i kombination med krångliga regler riskerar att urgröpa förtroendet för skattesystemet och urholkar därmed också skattemoralen. uppskattade att det totala skattefelet 1997 låg i storleksordningen 8090 miljarder, vilket motsvarade av BNP eller av den samlade skatteuppbörden. Undersökningar visar att allt fler medborgare accepterar svartarbete, och fler yngre än äldre. Detta innebär att allt färre ärliga skattebetalare får betala allt mer i skatt. Om samhället skall fungera måste de betala både sin egen, de arbetslösas och svartarbetarnas skatt. Detta är ohållbart och måste regering och myndigheter gripa in för att dels skapa skattenivåer och system som minskar incitamenten till svartarbete och inte på ett övermänskligt sätt utmanar medborgarnas moral, dels öka kontrollen bland de medborgargrupper som parallellt uppbär stöd/bidrag och arbetar svart. vill föra en skattepolitik som är långsiktigt stabil, enkel, främjar en god ekonomisk utveckling och en god hushållning av skattemedlen. Därmed kan skattemoralen bibehållas och benägenheten till svartarbete minska. 5 En skattepolitik där alla ges möjlighet att leva på sin lön Ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik är att så många som möjligt skall kunna leva på sin egen lön. En heltidsanställd person ska inte behöva vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Om detta skall bli möjligt måste beskattningen, inte minst av låg- och medelinkomsttagarna, kraftigt reduceras. Dagens skattesystem gör att lågavlönade inte klarar sig på sin lön när skatten är betald. Därför föreslår vi en rad åtgärder på skattepolitikens område som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin ekonomiska situation. Vidare bör de val människor vill göra, exempelvis öka eller minska sin arbetstid, inte påverkas negativt av kombinationen av statliga och offentliga regler. Det vill säga att marginaleffekterna måste minska. anser att en allt för stor del av människors tillvaro bestäms genom ekonomiska politiska beslut i . I en separat motion, 2001/02:Fi273 om inkomstskatter, föreslås en rad inkomstskattesänkningar och andra skattesänkningar som riktar sig främst till förvärvsarbetande. En kraftig höjning av grundavdraget till vid beräkningen av inkomstskatt föreslås. Dessutom föreslås en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare på per person och månad. föreslår också ett generellt statligt förvärvsavdrag beräknat mot kommunalskatten istället för regeringens förslag om kompensation för pensionsavgiften. I motionen föreslås också att värnskatten avskaffas samt en sänkning av gränsen för reseavdraget från dagens 7 000 till . Dessutom föreslås en skattereduktion på för hushållen vid köp av tjänster. föreslås också en skattereduktion för barnfamiljer på per barn. Tillsammans med , föreslås att barnfamiljer ska få göra avdrag för alla typer av styrkta barnomsorgskostnader på .