ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ju215 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju215av och ()Brottsskadeersättning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i brottsskadelagen. Motivering En man och en kvinna befann sig tillsammans ombord på mannens båt. Mannen var i färd med att reparera båtmotorn när kvinnans make kom till platsen. Denne var aggressiv, sköt mannen i armen, misshandlade hustrun och sköt även på henne. Hon skadades i benet. Maken krävde båtägaren på en stor summa pengar för att hans fru varit med honom på båten och sedan körde han hustrun till sjukhus. När polis kom till platsen fann man narkotika ombord på båten. Maken dömdes sedermera till fängelse för grov misshandel och förpliktigades att utge skadestånd till hustrun och till båtägaren. Båtägaren och hustrun dömdes till fängelse för grovt narkotikabrott. Av utredningen i ärendet framgick att maken var kriminellt belastad och troligen hade tillgångar som skulle kunna betala skadeståndet till de båda sökandena. Kronofogdens utredning visade dock att inga tillgångar fanns som kunde tas i utmätning. Sålunda ankom på att med statliga medel betala ut brottsskadeersättningen till båtägaren och hustrun. Enligt svensk lagstiftning tas ingen hänsyn till sökandens vandel i samband med prövning av brottsskadeersättning. Detta kan, såsom exempelvis i det refererade fallet, framstå som stötande. I har man ett system som i korthet innebär att den som gör sig skyldig till ett brott där fängelsestraff av viss längd följer är utesluten från brottsskadeersättning efter brottet. Detta gäller även om personen råkar ut för ett brott som saknar samband med det brott denne själv begått. Motivet är att man genom sin brottsliga verksamhet visat att man ställer sig utanför samhällets lagar och regler. Därför skall man inte heller kunna påräkna skydd av dessa lagar . Avstängningstiden är olika lång för olika slag av brottslighet. Det känns inte rimligt att tungt kriminellt belastade personer som pucklar på varandra i olika sammanhang, och som därmed ställer sig i skuld till varandra för brottsskadeersättning, skall få sina skulder betalda av skattekollektivet. En modell som i likhet med det engelska systemet under avstänger brottslingar från rätten till brottsskadeersättning skulle, enligt vår mening, bättre överensstämma med den allmänna rättsuppfattningen. En ändring av lagstiftningen i riktning mot den engelska modellen är därför påkallad. () ()
mot · GP02Ju216 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju216av och ()Brottsskadeersättning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar i brottsskadelagen. Motivering Det är viktigt att brottsoffer får det stöd och den ersättning för kränkning som de har rätt till. förekommer det dock att brottsoffer, som har rätt till brottsskadeersättning, har figurerat tidigare i brottsoffersammanhang då som gärningsman och skadevållare. Som sådan häftar denne då allt som oftast i skuld till staten på grund av obetald brottsskadeersättning till den drabbade. I dessa sammanhang uppstår en besvärlig regressituation. En utbetald brottsskadeersättning kan nämligen enligt 16 §, andra stycket, sista punkten i brottsskadelagen inte bli föremål för kronofogdens exekutiva åtgärder. Ur allmän synpunkt förefaller det olämpligt att betala ut brottsskadeersättning till personer som genom sin tidigare brottsliga verksamhet förorsakat staten stora kostnader och som därför häftar i skuld till staten. En lagändring, innebärande att personer som häftar i skuld till staten för brottsskadeersättning och själva tilldöms brottsskadeersättning skall undantagas från reglerna i 16 §, andra stycket, sista punkten i brottsskadelagen, bör därför genomföras. () ()
mot · GP02Ju217 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju217av och () § 7-intyg Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av § 7-intyg där strafftiden överstiger . Fler § 7-intyg Den rättspsykiatriska undersökningsverksamhetens uppgift är att på uppdrag av domstol undersöka om en person som är åtalad för brott har begått detta under påverkan av en allvarlig psykisk störning eller inte och att klarlägga om det finns förutsättningar för att överlämna den misstänkte till rättspsykiatrisk vård. I är det endast en mycket liten del av den totala brottsligheten som leder till någon form av rättspsykiatrisk bedömning. Av de 1,2 miljoner brott som begås omkring 300.000 upp. Omkring 120.000 personer lagförs för dessa och av dem genomgår cirka 2.000 någon form av rättspsykiatrisk bedömning. Knappt 400 av dem överförs efter dom till rättspsykiatrisk vård. har informerat mig om att frekvensen av § 7-intyg varierar stort mellan domstolarna utan att denna variation syns kunna härledas till motsvarande variation i antalet grova brottsmål. Det är ytterst angeläget, bland annat ur rättssäkerhetssynvinkel, med mer likartad bedömning vid landets domstolar. Därför borde införande av en regel som gör att domstolarna i samtliga fall där det finns fängelse eller mer i straffskalan och det rör sig om våld mot person och sexualbrott övervägas om § 7-undersökning. Enligt beräkningar skulle en sådan regel innebära att det blir omkring 700800 fler § 7-undersökningar , vilket skulle medföra en kostnad på ca men med stor sannolikhet ge vinster i form av ökad säkerhet och bättre klimat på fängelserna. Sist och inte minst viktigt är att den enskildes behov av vård skulle kunna tillgodoses. () ()
mot · GP02Ju218 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju218av ()Naturvetare inom polisen och utredningar av miljöbrott Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om polismyndigheters möjlighet att anställa naturvetare. Motivering Miljöbrott prioriteras inte i polisiär verksamhet. Av de 3.219 anmälningar miljöåklagarna fick in saknades beslut i 2.570 ärenden. Antalet inkomna brottsmisstankar för var 727, medan det beslutade antalet brottsmisstankar uppgick till 587. Riksåklagaren framhåller att orsaken till ökningen snarare är en ökad benägenhet att anmäla brott än en reell ökning av antalet, men gör bedömningen att det inte finns något som tyder på att anmälningsflödet skulle minska . Miljöbrotten behandlas inte i samma takt och lika effektivt som annan brottslighet. Detta är mycket allvarligt. Brott mot miljö drabbar alla och utgör ett hot mot den enskildes hälsa och liv. Polismyndigheterna gör själva sina prioriteringar utifrån sina resurser, men olika typer av brott kan inte ställas emot varandra och Riksåklagaren har ingen direktivrätt över polisen. Det finns emellertid särskilda miljöåklagare, och ett 100-tal polismän har fått specialutbildning i att utreda miljöbrott. Dessa får dock inte använda sin utbildning fullt ut utan sysselsätts med till exempel ekonomi- och narkotikabrottmål. De poliser som fått denna utbildning borde i första hand få använda den och sköta utredningar av miljöbrott. Så är uppenbarligen inte fallet. Undantag finns i , , och . Polisens resursbrist är reell. Antalet civilanställda minskades drastiskt för och trots ökade satsningar på polishögskolor anses situationen vara prekär och arbetsbelastningen kräver hårda prioriteringar. En framkomlig väg för att hantera miljöbrott vars omfattning och konsekvenser är svåra att bedöma torde vara att möjliggöra för polismyndigheterna att knyta till sig och anställa naturvetare. Det behövs naturvetenskaplig kompetens för att förstå komplicerade ärenden och sammanhang om t ex kemiska ämnens påverkan på natur och miljö och olika reningsprocesser och industriell hantering av miljöfarliga ämnen.
mot · GP02Ju219 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju219av ()Utredning om ungdomsrån Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på en utredning av konsekvenser av ungdomsrån. Motivering De s.k. ungdomsrånen blir allt fler, och då framför allt i , , m.fl. större städer. Mot bakgrund av det ökande antalet ungdomsrån vilka dessutom blivit allt våldsammare och råare och de sociala tragedier de för med sig, men också de ekonomiska följder de får för offren och för polis och samhället i övrigt, är det förvånansvärt tyst från politiker i frågan. Är det så att tystnaden beror på att rånen, enligt uppgift från polis, advokater, tingsrätter och socialarbetare, för det mesta utförs av ungdomar med utländsk bakgrund? Med all rätt begärs utredningar om orsak och verkan av våld mot kvinnor. I dessa fall råder det ingen tystnad från etablissemangets sida, vilket tyvärr och mycket förvånansvärt verkar vara fallet med ungdomsrån. Därför borde i logikens namn även ungdomsrånens konsekvenser utredas.
mot · GP02Ju220 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju220av ()Polisutbildning till /Förslag till riksdagsbeslut tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om öppnandet av en polishögskola i /. Motivering , och . Antalet polishögskolor har blivit tre och detta är en nödvändig förstärkning av utbildningsresurserna på polisområdet. Det kommer att bli stora pensionsavgångar inom polisen och den utbildning som sker kommer inte att räcka. ligger centralt och strategiskt till. och har goda förbindelser med såväl tåg som flyg. Det tar sträckan StockholmFalun/med X2000-tåg. Flygtiden är knappt . Vi har i /också en högskola. En polisutbildning skulle därför mycket väl kunna vara ett bra komplement till högskolans olika utbildningsmöjligheter. Det har skett en stor utflyttning av statliga verksamheter i . Jag har i en tidigare motion räknat upp alla de statliga verksamheter som lämnat . Men en ny polishögskola som justitieministern också nämnt i olika sammanhang borde ha funnits med i den budget som presenterats .
mot · GP02Ju221 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju221av och ()Sextimmarsregeln Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tidsgräns för frihetsberövande av deltagare i upplopp. Motivering 2001 lyckades ett antal ligister om och om igen fritt härja och förstöra delar av . De attackerade oskyldiga människor, krossade och förstörde allt i sin väg. Antalet deltagande ligister kunde ha minskats avsevärt med en annan lagstiftning än den rådande. Polisledningen var bakbunden av lagen. Det hände att personer som stört ordningen och därför omhändertagits av polisen snart var ute på gatorna igen och kunde fortsätta med sina härjningar. tvingades poliserna kämpa mot samma ligister. Detta på grund av lagen som anger att personer kan hållas arresterade i maximalt . Vi anser att lagen bör ändras så att polisen kan ges befogenheter att omhänderta deltagare i upplopp i . Den nuvarande lagstiftningen är inte anpassad till sådana extrema händelser som kravallerna i . Därför bör det i lagen inrymmas särskilda tillfällen då sextimmarsregeln kan åsidosättas. () ()
mot · GP02Ju222 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju222av ()Fysiska tester på poliser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelbundna fysiska prestationskontroller för den enskilde polismannen. Motivering Inom vissa yrkesområden krävs att den anställde bibehåller den fysiska prestationsförmåga som yrkesutövningen erfordrar. Som exempel kan nämnas att brandpersonal regelbundet genomgår hälso- och konditionskontroller av olika slag. Under uttagningen till genomgår de sökande en hel del konditionstester. Det är krävande tester, men nog så viktiga för polisyrket. När man sedan tjänstgör som polis finns inga som helst kontroller av att den fysiska prestationsnivån bibehålles. Med tanke på polisens krävande arbetssituationer borde inom poliskåren upprättas regler för hur den enskilde polismannen med jämna mellanrum skall genomgå olika fysiska prestationstester. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Ju223 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju223av ()Klotter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den som ertappas för skadegörelse genom klotter får arbeta med sanering av klotter en tidsperiod upp till den summa han/hon själv åsamkat. Trött på klotter En vanlig dag för en tågresenär kan börja med ett nedklottrat tåg. I skolan lägger lärare och skolledning ned stor energi på att få bort klottret. Trots detta störs många människor av klotter på butiker, i trappuppgångar, i tunnlar, på fastigheter osv. T.o.m. har varit utsatt för klotter. Klottret kostar stora summor för såväl enskilda företagare som kommuner. Det bidrar också till vantrivsel och otrygghet. Klotter kan vara en inkörsport till annan brottslighet. Klotter och graffiti räknas i lagens mening som skadegörelse. polisanmäls 125 000 fall av skadegörelse, varav en femtedel avser klotter. En utredning, Åtgärder mot klotter, Ds 2001:43, förelår att polisen ska få kroppsvisitera personer för att leta efter sprejburkar och färg om det finns anledning att anta att de kan användas för försök till skadegörelse. har uppgett att de tekniska kontoren sanerar klotter för cirka 500 miljoner . Till detta kommer höga kostnader för privata att sanera klotter. De flesta skadegörarna med klotter är , men det finns också äldre i organiserade grupper. Regeringen har gett BRÅ i uppdrag att i samverkan med och utveckla arbetet med bebyggelseinriktade åtgärder för att öka tryggheten och förebygga brott. Uppdraget ska redovisas och förväntas bli ett led i att förebygga klotter. får inte polisen kroppsvisitera någon i brottsförebyggande syfte för att leta efter klotterutrustning eller andra föremål som kan användas för skadegörelse. 1987 lade regeringen fram ett förslag om kroppsvisitation. Förslaget antogs inte, eftersom det ansågs ingripa för mycket i den personliga integriteten. I det nya utredningsförslaget får inte visitation ske rutinmässigt, utan endast om det finns en misstanke om att personen bär föremål som denne avser att klottra med. Straffet för skadegörelse och klotter föreslås höjas från sex månaders till fängelse. Det är viktigt att föräldrarna tar ett ansvar för att deras barn/ungdomar inte förstör annans egendom. På flera håll har grupper med grannsamverkan bildats för att stärka varandra mot brott. Det är viktigt att ungdomar redan tidigt uppmärksammas om kostnader för förstörelse och vad pengarna i stället skulle kunna användas till. Regeringen bör ta ett ansvar för en informationskampanj om klottrets skadegörelse. En internationell jämförelse bör redovisas, där stora städer som i princip är fria från klotter visas upp. En tävling bör utlysas bland landets skolelever om de bästa åtgärderna för att förhindra klotter. Den som ertappas med skadegörelse genom klotter bör få arbeta med sanering av klotter en tidsperiod upp till den summa han/hon själv åsamkat.
mot · GP02Ju224 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju224av ()Rättshjälp för prövande av arbetsskada Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen om rättshjälp för att göra den mera tillgänglig för personer med arbetsskada. Motivering I rättshjälpslagen finns bestämmelser om möjlighet att få rättshjälp. Sådan får beviljas om vissa förutsättningar är uppfyllda. Den rättssökande måste vara i behov av juridiskt biträde utöver rådgivning och inte ha behovet tillgodosett på annat sätt. Den rättssökandes behov av biträde ska bedömas utifrån hans eller hennes möjligheter att utan bistånd ta till vara sina intressen. Som regel finns inte behov av biträde om juridisk hjälp lämnas genom det rättsskydd som ges genom fackliga organisationer eller när intresseorganisationer bistår sina medlemmar. är den första instans som prövar rätt till ersättning från arbetsskadeförsäkringen. Kassan måste svara för att ett tillfredsställande underlag finns innan ett ärende prövas slutligt. Ärendet kan drivas vidare till förvaltningsdomstol. För att rättshjälp ska beviljas krävs att målet avser en fråga som är av väsentlig betydelse för den rättssökande. I ett svar på en fråga (2000/01:934) svarar socialförsäkringsministern att hon inte kan se något skäl till att särbehandla arbetsskadorna bland övriga förvaltningsärenden. Alla ärenden som rör människors sociala trygghet är lika viktiga. En förstudie om förutsättningarna för en förbättrad hantering av arbetsskadeärenden sker genom . Avsikten är att förbättra förutsättningarna så att en korrekt hantering av ärenden i första instans minskar behovet av överprövning i domstol. Det är viktigt att reglerna för den enskilde att få rättshjälp vid arbetsskada görs mera tillgängliga.
mot · GP02Ju225 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju225av ()Åtgärder mot trafficking Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot trafficking. En ökad internationalisering Den ökande internationaliseringen påverkar rättsväsendet i högsta grad. Öppnare gränser innebär också att kriminalitet på olika sätt rör sig över gränserna. Utifrån denna bakgrund är det oerhört viktigt med gränsöverskridande samarbete för brottsbekämpning och brottsförebyggande arbete. Ett tydligt exempel på den ökande internationella brottsligheten är trafficking. Vi kan se en stor ökning av människohandeln, där kvinnor och barn säljs till prostitution och sexhandel. I har kvinnohandeln ökat kraftigt . Åtgärder mot trafficking Inom har cirka en halv miljon kvinnor begett sig från öst till väst för att prostituera sig. av de kvinnor som förs till för att utnyttjas i prostitution kommer från . I finns kvinnorna framförallt i storstäderna och i , dit busslaster med ryska kvinnor forslas. av de öststatskvinnor som prostituerar sig i väst är redan professionella. Av resten, , är större delen medvetna om vad de ger sig in på. Enligt Europol kidnappas uppskattningsvis och förs in i prostitution med tvång. måste i alla internationella sammanhang verka för att stoppa handeln med kvinnor och barn. Vi skall också stödja offren och införa hårdare sanktioner mot dem som handlar med kvinnor och barn. Vi vet att den svenska lagstiftningen inte hänger med i utvecklingen, men ändå vidtas inga konkreta åtgärder från regeringens sida. Till exempel har vår kopplerilagstiftning blivit frånsprungen av utvecklingen mot en internationell organiserad kvinnohandel. Vi kan också se brister i lagstiftningen då kvinnan vid upptäckt av trafficking skickas hem direkt till sitt hemland. Detta innebär att hon inte ges möjlighet att stanna kvar och vittna mot hallicken. Det finns också erfarenheter som visar hur viktigt det är att kvinnan får det stöd och den hjälp som behövs under vittnesförfarandet och rättegången. Som ett första led i att komma åt problematiken kring trafficking bör regeringen lägga förslag om en speciallag om trafficking.
mot · GP02Ju226 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju226av ()Brott mot kvinnor och barn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn och samordning av utbildning för polis och domstolsväsendets anställda. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samverkan mellan kvinnojourer, polis, åklagarväsendet och vårdinstitutioner. Översyn och utbildning Den kvinnosyn som kommer till uttryck i våldet mot kvinnor låter sig inte förenas med samhällets jämställdhetsmål. I ett jämställt samhälle har kvinnor och män samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom väsentliga områden i livet. I ett jämställt samhälle utsätts inte kvinnor för tvång, utnyttjande, våld och sexuella övergrepp. Brottsoffrens situation måste uppmärksammas mer, och våld som inskränker kvinnans frihet måste bekämpas, och det måste bekämpas mer effektivt. Hänsynen till offrens berättigade krav på skydd mot gärningsmannen måste alltid prioriteras. De som utsätts för brott eller är nära berörda av brott får ofta men för livet. Tyvärr har samhället inte alltid ansett sig ha råd att hjälpa och stödja brottsoffren. I situationer där kvinnor utsätts för våld drabbas också ofta barn. Våld förvandlar kvinnors och barns trygghet till en tillvaro i skräck som inskränker kvinnors frihet, och det måste bekämpas betydligt mer effektivt. Alla samhällets aktörer måste se över vilka möjligheter som finns och samverka kring dessa för att öka kvinnors och barn trygghet och för att förebygga brott. Samhället måste reagera snabbt och konsekvent mot sexualiserat våld. Problematiken med att brott inte anmäls, bl a för att den misshandlade kvinnan skuldbeläggs och skuldbelägger sig själv, måste åtgärdas genom insatser för att öka kunskapen om sexualiserat våld inom förhållanden. Regeringen bör göra en översyn av utbildning och samordning kring detta för såväl polisens som domstolsväsendets anställda. Detta bör ges regeringen till känna. Kvinnojourer För de utsatta kvinnorna kan kvinnojouren vara en vändpunkt. Här får de någon som lyssnar och tar sig tid. Här får de någon som kan hjälpa dem att inse vad som pågår och vilka åtgärder som kan vidtas. De kan få någon som kan stötta dem vid en anmälan av mannen, och här får de en och ett andrum. Det är därför viktigt att stärka kvinnohusen, ge dem möjlighet att hjälpa och stötta kvinnor i nöd. Många kvinnojourer i ser att behoven av dem ökar eftersom fler och fler ringer och besöker jourerna. Det är också viktigt att öka samarbetet mellan kvinnohusen, polisen, åklagarväsendet och vårdinstitutioner. Allt för att underlätta för kvinnorna och familjen. Regeringen bör låta se över hur en sådan samverkan kan underlättas och vilka eventuella resurser som bör tillföras. Detta bör ges regeringen till känna. I situationer där kvinnor utsätts för våld drabbas också barn. Kvinnojourerna har därför en viktig uppgift att ta hand om och stötta barnen i de utsatta familjerna. Flera kvinnojourer har en förskolelärare på plats för att barnen ska få stöd och någon att prata med utanför familjen.
mot · GP02Ju227 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju227av de ()Förstärkt säkerhet vid stora arrangemang Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av speciella ekonomiska garantier till berörda polismyndigheter för genomförandet av regeringsbeslutade arrangemang. Motivet till mitt förslag Att det i en huvudstad ordnas stora internationella arrangemang, allt från statsbesök till stora internationella konferenser där många stats- och regeringschefer deltar, är självklart. Politiska beslut ligger ofta bakom att det blir som kommer i fråga. Detta är naturligt och ett trevligt inslag i en huvudstads liv. Baksidan är att det ofta krävs stora säkerhetsarrangemang med stora polisinsatser. ekonomi är hårt ansträngd och det är dessutom svårt att rekrytera poliser till . Även i andra städer i förläggs det allt oftare internationella möten och konferenser. Vid riktigt stora arrangemang lånas poliser in från övriga delar av . Detta visas inte minst av den gångna vårens och sommarens olika toppmöten runt om i . Jag är medveten om att det är som fördelar polisväsendets resurser mellan landets polismyndigheter. Jag är också medveten om att det avsätts vissa extra resurser för att klara av olika arrangemang. Argumenteringen att och utskottet inte fördelar resurserna och att utskottet förutsätter att speciella förhållanden beaktas, håller inte i praktiken. Man får inte glömma att sådana regeringsbeslut kan komma med mycket kort varsel och inte alls vara aviserade och planerade i förväg. Det är således vid resursfördelningstillfället ofta okänt vilka arrangemang och evenemang som kommer att kräva särskilda polisiära insatser, liksom var i landet dessa kommer att äga rum. Jag anser att icke fördelade medel behöver avsättas så att ekonomiska garantier kan lämnas berörda polismyndigheter för genomförandet av regeringsbeslutade arrangemang. Dagens världspolitiska situation gör givetvis inte förslaget mindre angeläget.