ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ju21 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju21av Marcelind, ()med anledning av prop. 2000/01:108 Åtgärder mot inställda huvudförhandlingar i brottmål vid tingsrätterna m.mFörslag till riksdagsbeslut1. avslår regeringens förslag till förenklad delgivning.2. begär att regeringen utreder frågan om införande av privatastämningsmän.3. avslår regeringens förslag till nya forumregler.MotiveringRegeringen föreslår i proposition 2000/01:108 en rad ändringar irättegångsbalken och delgivningslagen i syfte att minska antalet inställdahuvudförhandlingar i brottmål vid tingsrätterna. Bland annat föreslås atten tingsrätt ska kunna använda förenklad delgivning i de fall där dentilltalade i samband med föreläggande av ordningsbot eller utredning avett brott som enligt 48 kap 13 § kunnat beivras genomföreläggande av ordningsbot fått information om att sådan delgivning kankomma att användas i tingsrätten i händelse av att åtal väcks. Ipropositionen föreslås också att det genom en förordning ska kunnabestämmas att ett ärende om företagskonstruktion, skuldsanering ellerfelparkering ska handläggas av en annan tingsrätt än den tingsrätt somenligt de nuvarande reglerna är behörig. motsätter sigdessa förslag.En förenklad delgivning - ett hot moträttssäkerhetenKristdemokraterna har tidigare och konsekvent motsatt sig en förenkladdelgivning, särskilt om en sådan ska tillämpas i brottmål. Dennainställning grundas på rättssäkerhetsskäl. Vi har påtalat att en trygg ocheffektiv delgivning kan komma till stånd genom anlitande av privatastämningsmän på det sätt som skedde innan förstatligandet avdelgivningen. Förstatligandet har inneburit en klar försämring ochdelgivning sker inte på ett tillfredsställande sätt. Mot bakgrund avdenna inställning motsätter vi oss regeringens förslag om utvidgning avtillämpningen av förenklad delgivning. anser attfrågan om införande av privata stämningsmän ska utredas.Nya forumregler - regeringen överskridersina befogenheterRegeringen framhåller i propositionen att förslaget om nya forumreglerinte strider mot 11 kap 4 § i regeringsformen. Regeringen ska enligtförslaget kunna föreskriva att ett ärende om företagsrekonstruktion,skuldsanering eller felparkering ska handläggas av en annan tingsrätt änden som enligt nu gällande regler är behörig. menar attförslaget får till följd att regeringen får befogenheter som vida överskriderde som kan tillåtas i en rättsstat.Vi motsätter oss att regeringen ska bemyndigas från tid till annan att,genom undantag, skönsmässigt förordna om var vissa typer av mål skahandläggas. Ett dylikt bemyndigande innebär en möjlighet för regeringen attytterligare utarma tingsrätterna. De mindre tingsrätterna får allt färre ochmindre mål att handlägga och rationaliseras till slut bort. En ändring avforumreglerna innebär också ökade resekostnader för dem som ska inställa sigtill rätten. Därutöver kan det påpekas att regeringen av konstitutionella skälinte bör få möjlighet att påverka var enskilda mål ska handläggas.Kristdemokraterna avstyrker därför regeringens förslag i denna fråga.Stockholm den 28 mars 2001Ragnwi Marcelind (kd)()()von der Esch (kd)()()()()()()()
mot · GO02Ju22 · 2001-04-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju22av Molén, ()med anledning av skr. 2000/01:112 Reformeringen av domstolsväsendet - information och uppföljning av handlingsplanenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör få behålla sin tingsrätt.2. avslår regeringens förslag om fortsatta nedläggningar avtingsrätter i i avvaktan på flera erfarenheter av redan genomfördaavvecklingar i andra delar av Sverige.MotiveringI kapitel 9 om domstolarnas organisation, i regeringens skrivelse,omnämnes genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen, som letttill att ett antal tingsrätter i och lagts ned.Vidare redogörs det för beslutade men ännu inte avvecklade tingsrätter iett antal andra län i första hand i . Slutligen haruppenbarligen regeringen för avsikt att fortsätta nedläggningen avytterligare några tingsrätter i bl.a. och län.Vad gäller det sistnämnda länet är det fråga om en avveckling avtingsrätten i Sollefteå.Sollefteå tingsrätt har varit nedläggningshotad under många år.Tingsrätten ligger från , där enligt regeringens förslagden tingsrätt skall vara placerad, som avser att fånga in stora delar avÅngermanlands inland.En nedläggning av tingsrätten i innebär, att många personerboende i kommun kommer att tvingas resa tur och retur föratt besöka tingsrätten. De enskildas tillgång till juridisk personal - bl.a.lokalaadvokater - kommer att påverkas negativt. En nedlagd tingsrätt leder tillökade kostnader för advokater, vittnen m.fl.Enligt min mening kan inte regeringen genomföra en nedläggning avtingsrätten i som arbete läggs ned på att kompenseraSollefteå kommun för omfattande försvarsnedläggningar. Det är uppenbart,att en avveckling av tingsrätten i skulle försvåra arbetet attlokalisera andra verksamheter - inte minst företag - till kommunen.Det finns också anledning ifrågasätta om inte fortsatta nedläggningar avtingsrätter i över huvud taget bör uppskjutas tills erfarenheter vunnitsav redan beslutade nedläggningar. Kostnadsbilden förändras givetvis likavälsom de enskilda medborgarnas berättigade service i en väl fungeranderättsstat.Stockholm den 5 april 2001Per-Richard Molén (m)
mot · GO02Ju23 · 2001-04-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju23av , ()med anledning av skr. 2000/01:112 Reformeringen av domstolsväsendet - information och uppföljning av handlingsplanenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tingsrättsorganisationen i , och Piteå.Fortsatt lokal förankring för tingsrättenI regeringens skrivelse under punkt 9.4 föreslås förändringar itingsrättsorganisationen. I utredning som legat somunderlag för regeringens skrivelse har två för samhället viktiga kriterierlämnats därhän, nämligen lokal förankring och decentralisering.Det är förvisso viktigt att reformarbetet inom domstolsväsendet bedrivs inära samarbete med domstolspersonalen men regering och riksdag kan intebortse från de effekter som uppstår i samhället i stort.Domstolsorganisationen måste kunna möta medborgarnas berättigadekrav på geografisk närhet till dömande verksamhet, vilket kan innebära olikalösningar i olika delar av landet. Hänsyn måste tas till varje regions speciellaförutsättningar.Om man skall eftersträva en godtagbar service till medborgarna ärregeringens tidigare uttalade vilja om geografisk närhet till dömandeverksamhet nödvändig. Mot den bakgrunden är det inte acceptabelt att slåsamman , och till en domkrets i (punkt 9.4.4), vilketdärför bör avslås. Även ur samhällsekonomisk synpunkt måste förslagetifrågasättas.Förmodligen ökar antalet transporter väsentligt när åtalade, vittnen ochadvokater skall åka . Förutom tidigare nedläggningar ellercentraliseringar av statliga verksamheter som polisstationer och lokalaskattemyndigheter innebär förslaget ytterligare problem för Norrbottensinland.Stockholm den 9 april 2001Olle ()
mot · GO02Ju26 · 2001-04-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju26av , ()med anledning av skr. 2000/01:112 Reformeringen av domstolsväsendet - information och uppföljning av handlingsplanenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att behålla tingsrätter för att klara ett lokalt förankraträttsväsende.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att större förändringar av domstolsorganisationen börunderställas för beslut.MotiveringMånga tingsrätter hotas nu av den socialdemokratiska politiken fördomstolsväsendet. Hårda nedskärningar för medför attsåväl som regeringen förespråkar nedläggning av mindretingsrätter. I regeringens skrivelse redogörs för en omfattandeomstrukturering av hela organisationen för tingsrätterna. I mitt län är dettingsrätterna i och som hotas av regeringensnedläggningsplaner. Tingsrätten i har redan gått i graven. Kvarblir endast, om förslaget vinner gehör, en stor tingsrätt placerad i Örebro.Regeringen redovisar i skrivelsen skäl som skulle tala för storasammanslagna tingsrätter. Argumenten handlar till stor del omsamordningsvinster och om att underlätta rekrytering till domarkarriären.Grundtanken tycks vara att stort är vackert.Det finns dock en rad skäl som talar för att de mindre tingsrätterna skabehållas i stället för att centraliseras till stora enheter. Kännedom om lokalaförhållanden hos såväl domstolspersonal som nämndemän är mycket viktig.En stor del av mängden ärenden som avgörs kräver ingen specialisering utanhandlar i stället om vardagsbrottslighet där snabbhet i hantering och närhet,och därmed såväl person- som lokalkännedom, är av avgörande betydelse. Enliten organisation är ofta effektivare än större och mer tungroddacentraliserade enheter. Tingsrätterna är dessutom viktiga för den övrigajuridiska kompetensen i lokalsamhället. Centraliserade tingsrätter leder lätttill att advokatkontor och annan juridisk kompetens flyttar efter.Det får heller inte vara för långt för vittnen att ta sig till tinget.Motivationen att vittna riskerar att avta i takt med att inställda förhandlingarkombineras med långa resor. En viktig del i ett lokalt förankrat rättsväsendemåste vara att de allra flesta av de mindre tingsrätterna ges möjligheter attleva vidare som självständiga domkretsar. Regeringens förslag tillorganisatoriska lösningar för tingsrätternas organisation motverkar i ställetdetta. bör därför ge regeringen tillkänna att det är viktigt med ettlokalt förankrat rättsväsende för att förtroendet för detta ska kunnaupprätthållas. För att klara detta behövs många tingsrätter, i mitt län i såvälÖrebro som och Lindesberg.Tingsrätterna är av så stor vikt för rättsväsendet att stora förändringar avdomkretsarnas indelning bör underställas för beslut, inte som nusummariskt rapporteras i efterhand. bör ge regeringen dettatillkänna.Stockholm den 17 april 2001Ola ()
mot · GO02K7 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K7av , Hans (s)med anledning av prop. 2000/01:84 uppdragsverksamhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en permanentning av försökslagstiftningen beträffandekommunala trafikföretag.MotiveringI regeringens proposition 2000/01:84 föreslås en förlängning avden försökslagstiftning som ger kommunala trafikföretag rättatt lägga anbud utanför den egna kommunen. Enligt propositionenförutsätts dock att inga anbud läggs som sträcker sig bortomförsöksperiodens slut. Detta innebär i praktiken att försöksverksamhetenavbryts, eftersom anbudsperioderna normalt är . Denbegränsningen måste därför upphävas för att försöksverksamheten skakunna ge några ytterligare erfarenheter.Tyvärr har försökslagstiftningen tillämpats ganska sparsamt underförsöksperioden bl.a. beroende på begränsningen att inga anbud har fåttläggas som sträcker sig bortom försöksperiodens utgång. Detta har gjort attflera kommunala trafikföretag har avstått från att lägga anbud eftersom defemåriga avtalsperioderna har gjort att anbudstiden sträckt sig bortom 2002.Där försökslagstiftningen ändå kunnat tillämpats har den fungerat bra, ochnågra negativa effekter av försökslagstiftningen har inte kunnat upptäckas.I dag finns en fungerande konkurrens på busstrafikmarknaden även omprisökningarna har varit mycket stora i flera av de områden där upphandlingskett . När det gäller tätortstrafiken i större städer finns idagett fåtal stora bussföretag som har tillräcklig styrka för att lägga sådanaanbud. Om försökslagstiftningen avbryts skulle det i praktiken bara finnas tvåföretag kvar som kan lägga sådana anbud. Detta skulle leda till en klartförsämrad konkurrenssituation på kollektivtrafikmarknaden.Enligt vår uppfattning har försökslagstiftningen fungerat bra under den tidden funnits.Det finns goda skäl för att nu permanent ge kommunala företag som drivsrent affärsmässigt, och själva är utsatta för konkurrens i hemkommunen, rättatt lägga anbud utanför den egna kommunen.Stockholm den 29 mars 2001Hans Stenberg ()()()
mot · GO02K8 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K8av , Per (m)med anledning av prop. 2000/01:84 uppdragsverksamhetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen avslår regeringens förslag om förlängning avförsöksverksamheten inom viss trafik enligt yrkestrafiklagen.BakgrundI proposition 2000/2001:84 föreslår regeringen att den försöksverksamhetsom pågår enligt lagen (1996:637) om försöksverksamhet med rättför kommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom visstrafik enligt yrkestrafiklagen (1998:490) skall pågå , dvs.till utgången av . Vidare föreslås att det gällande kravet påsärredovisning av uppdragsverksamheten preciseras.Våra utgångspunkterDen kommunala kompetensen bestäms av kommunallagen (1991:900)och ett antal speciallagar. Genom bestämmelser i speciallagarna geskommunerna ett särskilt ansvar för områden som vård, utbildning ochomsorg. I 2 kap. kommunallagen anges under vilka förutsättningar enkommun därutöver får ta på sig uppgifter. Det är med stöd av dennaallmänna kompetens som kommunerna bl.a. bedriver verksamhet inomsektorer som kultur och fritid. Bestämmelserna i 2 kap. kommunallagenskall garantera att kommunerna verkar för kommunmedlemmarnas bästa.Bland dessa bestämmelser kan nämnas lokaliseringsprincipen,likabehandlingsprincipen och bestämmelser om självkostnad vidavgiftssättning.I 2 kap. 7 § kommunallagen finns en särskild bestämmelse om kommunalnäringsverksamhet. Enligt denna bestämmelse får kommuner bara bedrivanäringsverksamhet om det sker utan vinstsyfte samt syftar till atttillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster åtkommunmedlemmarna. All annan näringsverksamhet faller utanför denkommunala kompetensen och strider mot kommunallagen med undantag avsådan näringsverksamhet som kommunerna, enligt eventuella bestämmelser ispeciallagstiftning, kan medges rätt att bedriva. Av tradition harnäringsverksamhet ansetts främmande för kommunerna då de är skyldiga atthandskas varsamt med kommunmedlemmarnas tillgångar.Försöksverksamheten med uppdragsverksamhet har inneburiten utvidgning av den kommunala kompetensen inom kollektivtrafiken. Vianser att affärsverksamhet i grunden är främmande för kommunerna. Enförlängning av försöksverksamheten bör därför inte genomföras, utan dennabör i stället avvecklas.Stockholm den 6 april 2001Per ()()()()()()()()
mot · GO02Kr11 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr11av , ()med anledning av prop. 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar om inriktningen av programutbudet i TV i enlighetmed vad som anförs i motionen.MotiveringAngående förmiddagsgudstjänster i TVAv propositionen framgår att "Programföretaget skall erbjuda ettmångsidigt programutbud". "Sändningarna skall vara tillgängliga i helalandet och programmen skall utformas så att de genom tillgänglighet ochmångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hosbefolkningen i hela landet. "Ett programutbud som varit mycket uppskattat hos stora grupper, ochframför allt hos äldre, är förmiddagsgudstjänsterna i TV på söndagarna.Tyvärr är det så att sänds inte sådanagudstjänster via TV, och detta har medfört stor besvikelse hos stora grupper.Den kristna idétraditionen och den kristna människosynen har varit och ärviktiga värdegrunder i vårt samhälle. Även kulturellt och kulturhistorisktfinns bindningar till denna värdegrund.Av flera skäl anser jag det angeläget att TV-gudstjänster sänds påsöndagsförmiddagarna. Många, inte minst äldre och sjuka, som inte kan gå tillnågon kyrka efterfrågar detta, vilket också kommit till uttryck från bl.a.sjukvårdsinrättningar. Dessa gudstjänster kolliderar sällan med annatprogramutbud tidsmässigt, och de är förhållandevis billiga att sända.Stockholm den 6 april 2001Göte ()
mot · GO02Kr12 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr12av , ()med anledning av prop. 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av tydligare regler för sponsring av program i publicservice-företagen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om icke styrande skattefinansiering.Sponsring av public serviceI de nuvarande sponsringsreglerna slås fast att varken SVT eller UR fårsända sponsrade program där bidraget direkt har tillfallitprogramföretaget eller medfört att dess kostnader för programmetpåtagligt har minskat. Formuleringen erbjuder vissa tolkningsmöjligheter.I praktiken kan bestämmelsen om att bidraget inte direkt får tillfallaSVT/UR kringgås genom att programproduktionen uppdras åt ettfristående företag som då också blir bidragsmottagare. Ensituationsberoende bedömning av vad som kan anses vara en "påtaglig"minskning av programkostnaderna medför också att programföretagensjälva kan avgöra om en viss sponsring kan genomföras utan att manbryter mot reglerna. Ett sätt att komma till rätta med dessa oklarheterkunde vara att stryka ordet "påtaglig" i det nya sändningstillståndet.Sponsring av program i public service-företagens sändningar skall enligtpropositionen under den nya tillståndsperioden få ske enligt samma reglersom . Det är sant att de på papperet är förhållandevis klart utformade ochborde gå att tillämpa utan ytterligare tolkningar. har detdock på olika sätt uppmärksammats att det finns en gråzon i gränslandetmellan sponsring och försäljning av visningsrätter. Om ett i förväg träffatavtal om försäljning av visningsrätten blir en avgörande faktor för attprogrammet över huvud taget skall produceras, kan det medföra tveksamhetom det redaktionella oberoendet och trovärdigheten kan upprätthållas. Skullesedan köparen av visningsrätten vara en statlig myndighet ökar risken för attprogrammet utformas på ett sätt som svarar mot myndighetens förväntningarsnarare än till kravet på opartiskhet. I de fall där UR står som producent kanman misstänka att de som är engagerade i programproduktionen låter sigmissledas av sina pedagogiska ambitioner och därmed okritiskt anlägger enmyndighetsliknande vinkling på programmets innehåll.Avskaffa TV-avgiftenModerata samlingspartiet har i partimotion 2000/01:Kr1 med anledningav propositionen föreslagit att public service-verksamheten finansierasmed skattemedel. En invändning som anförts mot denna lösning är att detskulle minska programföretagens oberoende om de medel som anvisadeskom från statsbudgeten i stället för från rundradiokontot.Denna distinktion är verklighetsfrämmande. skall riksdagenfatta beslut om inte bara TV-avgiftens storlek utan även om de belopp som deolika programföretagen skall få. Att i stället genom ett riksdagsbeslut anslåmedel över statsbudgeten innebär enligt vårt synsätt samma grad avpolitikerinblandning. Man kan jämföra med att många statligakulturinstitutioner får sitt anslag genom budgetbeslut utan att dedärigenom anses ha blivit politiskt styrda.Stockholm den 5 april 2001Elisabeth ()()()()()()()()()()
mot · GO02Kr2 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr2av , ()med anledning av prop. 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att öka antalet programminuter som är tolkade tillteckenspråk och att det minst fördubblas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fler program än förses med textremsa.MotiveringDöva och hörselskadade har lika stort behov av information,underhållning och kunskapsinhämtande som alla andra medborgare.Sveriges Television har här genom sitt avtal med staten ett specielltansvar eftersom företaget är det enda som har ett public service-avtal.Man är också den enda TV-kanal som sänder program påteckenspråk.Sändningarna inskränker sig till och i veckan.Måndag-fredag sänds nyheter och sänds entimme med barn- och ungdomsprogram, debatt, kultur och nyheter. Det ärsåledes fråga om ett försvinnande litet programutbud, jämfört med det utbudsom de flesta andra språkgrupper kan tillgodogöra sig i dagens digitala me-dievärld, med ett stort antal radio- och TV-kanaler.SVT har därför ett särskilt stort ansvar för att döva och hörselskadade fårett ökat utbud av information och kultur via teckenspråkiga program. Ipropositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005 finns dock ingaförslag om utveckling av det teckenspråkiga programutbudet, trots attregeringen anser att program på olika minoritets- och invandrarspråk samtanpassning av programverksamheten till funktionshindrade skall vara särskiltprioriterade områden i public service-uppdraget. SVT måste därför ges etttydligt uppdrag att i största möjliga utsträckning utöka sitt teckenspråkigaprogramutbud, dock till minst dubbla antalet programminuter, under denkommande avtalsperioden. Detta bör ges regeringen till känna.Ett annat sätt om än sämre för många döva och hörselskadade är att flerprogram blir textade. En positiv faktor med textning av program är att flergrupper som har svårt att uppfatta talat språk på TV får glädje av textning.Det kan röra sig om invandrare som inte kan så mycket svenska men som kanha nytta av att se texten. Döva och hörselskadade som inte har lärtsig teckenspråket på grund av att de blivit skadade längre fram i livet harockså god nytta av att fler program blir textade. Fler textade program ärnödvändigt för att alla, oavsett funktionshinder, skall kunna tillgodogöra sigSVT:s program på lika villkor. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 5 april 2001Margareta ()()