mot · GP02U303 · 2001-10-05 00:00:00 — Genom utvidgningen österut kommer EU att som medlemmar få länder med betydligt lägre levnadsstandard än de nuvarande västliga medlemsländerna. Det är viktigt att de nya medlemsländerna får möjlighet att växa snabbare och därmed komma ikapp. Det sker bäst genom tillträde till den gemensamma marknaden och övriga av EU:s verksamheter. Det förmedlemskapsstöd som utgår och det regionalstöd som nya medlemmar kommer att få hjälper de nya medlemsländerna att få en snabbare utveckling. Likväl är det viktigt att dessa stödformer är av begränsad omfattning. De kan nu högst utgöra av mottagarlandets BNP. De nya medlemsländerna kan komma ikapp dagens EU-länder genom en snabb tillväxt men inte genom att EU blir en transfereringsunion där stora summor skall föras mellan olika länder. Erfarenheterna från såväl som från östra pekar på att det är tillväxten som är det avgörande för att nå en god levnadsstandard. Stora transfereringar löser inte denna uppgift. Huvudansvaret för att sätta standarden för mänskliga rättigheter och demokrati i bör förbli hos som har utvecklat institutioner för detta. EU bör därför ansluta sig till konvention om mänskliga rättigheter på samma sätt som medlemsländerna är anslutna. EU behöver ha en hög skyddsnivå för mänskliga rättigheter när det gäller medborgarnas förhållande till EU:s institutioner och lagstiftning. Medborgarnas rättigheter bör tydliggöras och instrumenten för att tillgodose att de verkligen gäller bör utvecklas. I ett EU med omkring trettio medlemmar är det viktigt att unionen kan fatta beslut. Det får inte bli så att medlemsländerna överför viktig kompetens som EU inte sedan förmår förvalta beroende på beslutsförlamning. Beslut i frågor som EU har att hantera skall i princip ske med kvalificerad majoritet. Har EU fått kompetensen måste EU också få beslutsförmågan. Oavsett hur tydligt fördragen skrivs kommer det att finnas gränsområden där EU kan utvidga sin kompetens genom en extensiv tolkning av bestämmelserna. Detta bör undvikas genom att i fråga om kompetensavgränsning kräva enhällighet. Ett exempel gäller harmonisering av nationella skatter. Det handlar alltså om nationell kompetens men där en viss harmonisering kan vara önskvärd, t.ex. för den inre marknadens funktion. I sådana fall är det rimligt att ha ett enhällighetskrav eftersom det i praktiken kan handla om en kompetensutvidgning. EU bygger på maktbalans och inte på parlamentarism. EU:s institutioner skall vara starka och självständiga och kunna balansera varandra. Det måste finnas en välfungerande kommission som med hög kvalitet och integritet förmår agera på de områden som EU har ansvar för. Kommissionen behöver effektiviseras och det kan bli nödvändigt att begränsa antalet kommissionärer. Vår syn, som bygger på maktbalans med starka och självständiga institutioner, strider helt mot den syn statsministern gett uttryck för. Han förespråkar att rådet får en starkare roll och att rådssekretariatets och kommissionens funktioner skall växa samman i ett längre perspektiv. En sådan maktkoncentration skulle leda till en svagare position för små medlemsländer. utgör medlemsländernas organ och det är rimligt att antalet olika ministerråd också mera återspeglar . Antalet ministerråd minskas därmed till kanske hälften. Det bör övervägas om ett i verklig mening allmänt ministerråd behöver införas med ansvar för EU:s sammanhållna institutionella utveckling. är allmänna rådet i praktiken mer ett utrikesministerråd än ett i verklig mening allmänt ministerråd. EU:s toppmöten bör återgå till att bli en samlingspunkt för stats- och regeringschefer för att i bred mening ange utvecklingsriktning. Som det nu är har toppmötena överlastats. Det har dessutom visat sig finnas en risk för att oöverlagda och otillräckligt beredda beslut har kunnat fattas. Så får naturligtvis inte ske. EU:s beslut måste vara tillräckligt beredda av kommissionen. De nationella parlamentens viktigaste uppgift är att samråda med och kontrollera de nationella företrädarna i ministerrådet. De svenska och nordiska parlamenten har utvecklat en praxis med insyn och kontroll som borde kunna vara förebild i åtskilliga andra medlemsländer. När detta är sagt kan det också finnas behov för andra organ där de nationella parlamenten kan utbyta synpunkter. Dock bör det understrykas att det är svårt att ha en ordning där nationella parlamentariker faktiskt skall delta i det löpande arbetet inom EU. Detta låter sig inte göras av det enkla skälet att det nationella parlamentariska arbetet tar så mycket tid att det inte går att vara aktiv på båda ställena . Efter ett halvt sekel är det naturligt att EU nu ser över både sin verksamhet och sina institutionella förhållanden. Det är viktigt att de olika medlemsländerna går in i detta arbete med ett öppet sinne och en vilja att verkligen debattera och diskutera med varandra. EU är en angelägenhet för alla medlems- och kandidatländer. Tre utgångspunkter är särskilt viktiga. Den ena är att det inte bör vara lätt att ge EU ny kompetens. Medlemsländerna bör noga betänka sig innan man överlåter till EU att ta ansvaret för nya uppgifter. Den andra är att när EU har fått ett sådant ansvar måste unionen faktiskt ha möjlighet att fullfölja sin uppgift. Beslutsordningarna måste vara så utformade att unionen verkligen kan leverera till medborgarna det som de förväntar sig. Det är, för det tredje, viktigt att medborgarna tydligt ser var EU:s ansvar ligger och att det finns möjlighet att utkräva det politiska ansvaret från EU:s olika institutioner. 14 En fri och säker nation Den svenska säkerhets- och försvarspolitiken syftar ytterst till att värna om medborgarnas väl i en fri och säker nation. är kraven på denna politik på många sätt större än under det , då spänningen mellan öst och väst var den dominerande säkerhetspolitiska utmaningen. skall ha en säkerhetspolitik och ett starkt försvar som kan skydda säkerhet och frihet. Trots alla de förändrade villkoren krävs en militär styrka också av konventionellt slag. Även om blivit säkrare och det inte längre finns något överhängande massivt militärt hot står inför nya typer av säkerhetshot. Det kan handla om olika former av terroristattacker, även med biologiska och kemiska vapen, eller kärnvapenspridning. Mot dessa nya typer av hot utgör ett nära samarbete mellan och den bästa fredsgarantin. Nato utgör den hårda kärnan för säkerhet och stabilitet på den europeiska kontinenten. frihet och säkerhet är beroende av säkerhetspolitisk samverkan med andra länder. Gamla föreställningar om neutralitet och alliansfrihet har förlorat sin relevans. Även om EU saknar ömsesidiga försvarsförpliktelser är det självklart att ett medlemsland inte kan stå neutralt om något annat medlemsland, och därmed unionen, utsätts för hot eller angrepp. kan inte heller stå likgiltigt om ett grannland utsätts för hot eller angrepp. Det är viktigt att inte hamnar i en situation där vårt land utgör det enda av de nordisk-baltiska länderna som valt att stå utanför Nato. En sådan situation skulle leda till en isolerad position för , vilket skulle stå i direkt strid med svenska intressen. Den svenska linjen måste vara att ha säkerhetspolitisk handlingsfrihet och inte stå oförberedd i en situation när säkerhetsläget i förändras. förs samtal mellan borgerliga partier och regeringen om en säkerhetspolitisk formulering som bättre skall beskriva säkerhetspolitiska linje. målsättning är att vårt land skall kunna lämna det tänkande bakom oss och utveckla en säkerhetspolitisk doktrin som är anpassad . En sådan doktrin måste ge handlingsfrihet och utgå från en trovärdig försvarsförmåga. 15 Nato den europeiska säkerhetens kärna Nato växer nu fram för att bli hela freds- och säkerhetsordning i militärt avseende. Praktiskt taget alla länder i önskar medlemskap i organisationen. Nato har tillsammans med nästan alla övriga europeiska länder skapat ett samarbetsforum för militär samverkan Partnerskap för fred. och ser varandra alltmer som naturliga och viktiga samarbetspartner. utgör ett öppet och nära samarbete med Nato en självklar del av svensk politik. Svensk fredsbevarande trupp i Kosovo står under Natobefäl. Det svenska försvaret anpassas till Natos system och svenska officerare samövar med sina Natokolleger. Ett svenskt medlemskap i skulle utgöra ett naturligt steg på den väg mot ökat engagemang för samarbete i som varit . Ett Natomedlemskap skulle också erbjuda nya möjligheter för att stärka landets säkerhetspolitiska roll och inflytande. Genom att ta steget in i Nato skulle ta sin del av ansvaret för en solidarisk utrikespolitik i ett nytt . Det säkerhetspolitiska samarbetet handlar i grunden om gemensamt ansvar. 16 ESDP ett viktigt komplement till Nato bör aktivt medverka till att driva på arbetet med den säkerhets- och försvarspolitiska dimensionen i EU. Erfarenheterna från visar tydligt att EU:s krishanteringsförmåga måste stärkas. EU:s insatser skall ske i enlighet med principer. Den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESDP) är ett välkommet komplement till Nato. Att tar större del i och en större andel av militära insatser på den egna kontinenten i nära samverkan med Nato stärker den transatlantiska säkerhetsgemenskapen. är det en realitet att en större kris på den europeiska kontinenten kommer att kräva att Nato agerar militärt. EU-ledda militära insatser kommer endast att bli aktuella i situationer där Nato som helhet valt att inte agera. Vid EU-ledda militära insatser är tanken att Nato skall kunna bistå med militär planering och resurser. Ytterst handlar detta arbete om att formalisera relationerna mellan EU och Nato. Det faktum att står utanför Nato begränsar vårt inflytande över ESDP-processen. skall EU ha beredskap att snabbt sätta in en militär styrka på upp till 60 000 man samt upp till 5 000 civilpoliser i en krissituation, vilket för att uthålligt uppfyllas kräver betydligt större styrka. När EU tar steg mot en stärkt krishanteringsförmåga krävs att retoriken upp med resurser. Det vore inte trovärdigt att bygga upp nya militära strukturer inom EU utan att tillföra ökad militär kapacitet. Men det handlar också om förmåga till snabba insatser. Det måste finnas väl fungerande beslutmekanismer och politisk vilja att agera om det uppstår en krissituation som kräver en EU-ledd insats. ESDP vilar på två ben: konfliktförebyggande och krishantering. Huvudpoängen är att skapa strukturer för att inte behöva ta till krishantering. Men det är endast med en trovärdig krishanteringsförmåga i ryggen som man kan skapa verkningsfulla konfliktförebyggande strukturer. Och det är EU:s medlemsländer som ansvarar för att kapacitetsmålen uppfylls. Flera europeiska länder, däribland , har kraftigt skurit ned sina försvarsbudgetar. Detta inger oro och sänder en felaktig signal till omvärlden. måste ta sitt ansvar och bidra till att kapacitetsmålen kan mötas. Detta kräver ökade satsningar och stora förändringar inom det svenska försvaret. bidrag till ESDP bör förstärkas med ett stridsvagnskompani och en amfibiestridsgrupp. Krisen i kan komma att ställa krav på en fortsatt internationell närvaro med svenskt deltagande. Den senfärdighet som regeringen uppvisade i Kosovo får inte upprepas i . Den svenska styrkan i Kosovo skulle ha varit på plats men i verkligheten tog . Regeringen måste aktivt vidta åtgärder för att skapa en trovärdig snabbinsatsförmåga. Erfarenheterna från visar att militära insatser måste kompletteras med insatser för återuppbyggnad och demokratiuppbyggnad för att uppnå varaktig fred i konfliktdrabbade regioner. bör hålla en högre beredskap när det gäller civila insatser, inte minst vad gäller poliser. Genom en dimensionering av svensk polis som också tar hänsyn till behoven av poliser i internationell tjänst, kan detta uppnås. Det bör även övervägas vilka polisinsatser vårt land skall kunna bidra med. Med en ökad kapacitet skulle i ökad utsträckning kunna bidra till att fylla det säkerhetsgap som ofta uppstår mellan militära och civila insatser. har det övergripande ansvaret för internationell fred och säkerhet. Men det är inte alltid säkerhetsrådet förmår fatta beslut eller ta sitt ansvar när det verkligen gäller. kan man komma att stå inför nya kriser där det krävs att det internationella samfundet agerar, trots att inte säkerhetsrådet givit klartecken. Ett sådant agerande skall naturligtvis alltid vara förenligt med principer. EU:s medlemsländer inkluderat har också enats om att europeisk krishantering skall ske i enlighet med principer. 17 Östersjöperspektivet Den dag samtliga nordiska och baltiska länder delar samma säkerhetsordning kommer möjligheten att bygga gemensamma lösningar och samarbete att underlättas. Det är lösningar som innebär att alla tar ansvar för varandra och att alla står tryggare. Det är därför av grundläggande betydelse för säkerheten i att de baltiska länderna blir medlemmar i både EU och Nato. De baltiska ländernas Nato-medlemskap är också viktigt eftersom det fullföljer de bestämda önskemål som har om vikten av engagemang i . , och vill bli medlemmar i . Deras strävan att bli Nato-medlemmar förtjänar fulla stöd. militära stöd till dessa länder är av stor betydelse. Det krävs också att regeringen gör en tydlig politisk markering om vikten av Natomedlemskap för de baltiska länderna före i , då , och sannolikt kommer att inbjudas att bli Natomedlemmar. Om grannländerna inte ständigt behöver känna sig oroade, är det lättare att ha en öppen attityd till det stora landet som man har blivit hårdhänt behandlad av. Det är också viktigt för . Säkra grannar och säkra gränser bidrar till trygghet och till att landet kan bygga säkerhet på grundval av samarbete. Det faktum att de tre länderna , och nu är Natomedlemmar stärker säkerheten och stabiliteten i . Särskilt medlemskap har stor betydelse för säkerheten i . I likhet med EU och Nato kan spela en betydelsefull roll för samarbete och stabilitet i . Under ett flertal år har de baltiska länderna samarbetat med . bör nu verka för att dessa länder välkomnas in i samarbetet som fullvärdiga medlemmar. För att ytterligare fördjupa samarbetet och kontakterna runt bör områdena i nordvästra i stigande utsträckning engageras genom . 18 En aktiv Rysslandspolitik Relationerna till utgör en av huvudfrågorna inom europeisk säkerhetspolitik. Det är viktigt att tillsammans med bygger upp ett långsiktigt och nära samarbete med . får inte avvisas och lämnas att ensamt möta framtiden. Risken för en sämre ekonomisk och politisk utveckling är då uppenbar, vilket skulle skapa grogrund för social oro, med mänskliga och politiska risker som följd. och EU skall föra en aktiv politik vad gäller . Det ligger i och EU:s intresse att bistå att bygga de strukturer som krävs för att utveckla en väl fungerande marknadsekonomi och en stark demokrati där individen har full frihet. Ett sådant kommer att kunna forma ett strategiskt partnerskap med EU-länderna. Viktiga politiska krafter i arbetar för att landet skall bli medlem i Nato. Därmed skulle demokrati, marknadsekonomi och landets förankring i väst säkras. måste de svenska och europeiska politiska kraven på vara tydliga. Kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter är fortfarande vanligt förekommande och för detta har den ett ansvar. måste aktivt verka för en politisk lösning av och agera i enlighet med de normer som man själv godkänt i och som medlem av . Den kritik mot skall inte vara mildare än den som förs fram från och . 19 och När EU utvidgas är det viktigt att säkerställa att det inte byggs nya skiljelinjer i . är en viktig partner för EU-länderna. Det svenska samarbetet med bör syfta till att stärka landets inlemmande i de alleuropeiska säkerhetsgemenskapen. Den allvarliga politiska situationen i fortsätter. Den vitryska regimen omöjliggjorde genomförandet av ett fritt och demokratiskt val genom smutskatsningskampanjer mot oppositionen, manipulationer och närmast total kontroll av medierna. De fortsatta bristerna på MR- och demokratiområdet är oacceptabla. bör möjligt upprätta en svensk utlandsmyndighet i för att på plats kunna bidra till att stödja en demokratisk utveckling i landet. 20 Stärk Oroligheterna på västra visar tydligt på behovet av att stärka mekanismerna för dialog, konfliktförebyggande och konfliktlösning. stöd till att främja fred och säkerhet i utgör i detta sammanhang ett viktigt element i det säkerhetspolitiska samarbetet. raison dêtre är konfliktförebyggande och krishantering. Detta har aldrig varit tydligare än i konflikterna i Bosnien, och Kosovo och i de s.k. frusna konflikterna i , , Abchasien och Transnistrien. Organisationens stöd till etablerandet av demokratiska samhällen, baserade på rättsstaten, syftar till att förebygga lokala konflikter, återupprätta stabilitet och att skapa fred i krigshärdar. Genom sina många fältmissioner och operativa aktiviteter hanterar ett brett spann av säkerhetsrelaterade frågor inkluderande vapenkontroll, förebyggande diplomati, förtroende- och säkerhetsbyggande åtgärder. styrka bottnar i ett brett medlemskap 55 medlemsstater från till och en djupt etablerad tradition av öppen dialog och konsensusskapande. Genom sin breda medlemskrets har en unik förutsättning att verka över ett större område. bör verka för att kan utöva ett utökat ansvar för säkerheten i , och . 21 Frihet och välstånd för hela Socialismen rev ner de flesta länderna i . De flesta av dessa länder har påbörjat en positiv och hoppingivande väg ur misären. Kampen mot totalitarismen har vunnit en avgörande, om än kanske inte slutgiltig, seger i . Mänskliga rättigheter respekteras i betydligt större omfattning , men brott mot dem förekommer trots allt. Den ekonomiska utvecklingen går på många håll i rätt riktning, men är den sociala misär och miljöförstöring som kommunismen och socialismen lämnade efter sig betydande. och EU:s medlemsstater har varit privilegierade och lever i trygghet och välstånd. och EU kan och måste därför ta sitt ansvar för att stödja en positiv ekonomisk och politisk utveckling i de länder, i och kring , som släpar efter. har en moralisk skyldighet att bistå dessa länders strävan efter en demokratisk och ekonomiskt hållbar utveckling. En fundamental uppgift är nu att säkra demokratin över hela kontinenten och att verka för att mänskliga fri- och rättigheter verkligen efterlevs. och spelar här en viktig roll. och EU skall i sina förbindelser med andra europeiska länder framhäva de mänskliga fri- och rättigheterna. och skall främja frihandel och marknadsekonomiska reformer samt etablerandet av marknadsekonomiska institutioner i . Huvudregeln måste vara att stimulera en snabb fattigdomsutrotning. Tillväxt är också en förutsättning för en hållbar miljö och har ofta positiva effekter beträffande mänskliga rättigheter och demokrati. krävs satsningar på utbildning och sjukvård samt stödinsatser för att investera bort miljöarvet från socialismen. Svenskt stöd till EU:s kandidatländer, , och skall främst kanaliseras via EU och andra multilaterala organ. En koordinerad kraftsamling är mest effektiv. kan dock göra viktiga bilaterala stödinsatser. Dessa bör koncentreras till vårt närområde, om vilket har kunskap, och där effekterna av stödet är mest påtagliga. 22 Stöd till EU:s kandidatländer EU-utvidgningen är den viktigaste åtgärden för att främja en positiv ekonomisk och politisk utveckling i . För att stödja kandidatländerna i deras ansträngningar att bli godkända som EU-medlemmar har EU ett förmedlemskapsstöd. Phareprogrammet är främst inriktat på att stödja demokratins, rättsstatens och marknadsekonomins utveckling i kandidatländerna samt ländernas förmåga att hantera EU:s gemensamma regelverk. Redan har många av länderna lyckats driva igenom reformer som resulterat i en mycket positiv utveckling , både vad gäller demokrati och marknadsekonomi. Länderna kommer förmodligen att på en generation nå västeuropeisk levnadsstandard. Bistånd är därför inte det naturliga tillståndet. Handel, investeringar, politisk samverkan och utbyten på alla områden är i stället det långsiktigt naturliga, och måste uppmuntras. EU:s återstående handelshinder, särskilt vad gäller jordbruks- och tekoprodukter och stål, samt antidumpningsåtgärder bör därför avvecklas. Det är orimligt att EU å ena sidan har ett omfattande program för att stödja ländernas ekonomiska utveckling, som EU å andra sidan inte ger dem fullt marknadstillträde och kan tillgripa antidumpningsåtgärder. är en av de regioner som vuxit snabbast i världen . Det svenska stödets fokus bör flyttas österut, från östra strandstater till det nära och stöd till de demokratiska krafterna i . fortsatta stöd till , och bör särskilt inriktas på att stödja de verksamheter där EU är föga eller inte alls aktivt, som militärt stöd och annan suveränitetsuppbyggnad, inklusive byggande av demokratiska försvarsmakter och civil säkerhet, miljöförbättrande åtgärder och smittskyddsåtgärder. I stödet bör kunskapsöverföring ges betydande vikt. Det finns ytterligare områden där måste vara aktivt. Inget problem är djupare och mer ödesdigert än situationen för barns uppväxt. bör i öststödet, i bilaterala kontakter och inom ramen för EU därför verka för att utsatta barn i får del av det välstånd som växer fram samt främja lagstiftning som ger skydd för utsatta barn. I fattigdomens och den bristfälliga sjuk- och hälsovårdens spår växer potentiella epidemier av svåra sjukdomar som tbc och hiv/aids fram. Dessa smittsamma sjukdomar är ett lika dolt som allvarligt problem. Svenskt östbistånd bör därför också ha en tydlig inriktning på att stödja smittskyddsarbete. Ett särskilt allvarligt och avskyvärt brott är trafficking, som är en form av slaveri. Kriminella människosmugglare lurar kvinnor, som regel med löfte om välavlönade arbeten att resa till väst. När kvinnorna kommer fram fråntas de sina identitetshandlingar, hålls inlåsta och tvingas att prostituera sig. Hallickarna tar hand om inkomsten. Handel med kvinnor är väl planerad och organiserad. Då efterfrågan på sexuella tjänster är stor blir handeln lukrativ för brottssyndikaten. Den organiserade brottsligheten arbetar över nationsgränserna. Att bekämpa den är därför inte en fråga för ett enskilt land utan det krävs ett samarbete över nationsgränserna. Att sätta stopp för människohandel i ett europeiskt perspektiv är därför en högt prioriterad fråga. 23 Medlemskapsperspektiv för västra de fem kris- och konfliktländerna på västra är perspektivet av medlemskap i den viktigaste positiva drivkraften. Strävan efter försoning och kontakter skall understödjas av den öppenhet som kännetecknar EU och dess politik. Öppnare gränser och fri rörlighet innebär större möjligheter än nationell isolering. Strävan måste vara att ta bort gränshinder, inte bygga nya gränser. Återuppbyggnadsarbetet, särskilt vad gäller infrastruktur, måste utvecklas och här har EU en viktig uppgift att främja och stödja. EU:s stabiliserings- och associationsavtal spelar en viktig roll för att främja demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och marknadsekonomi. måste verka för att EU öppnar för frihandel med länderna på västra . Det är inte acceptabelt att deras ekonomier hämmas av importrestriktioner i EU. EU:s erbjudande skall vara medlemskap när länderna är mogna för detta. 24 Knyt det östligaste närmare väst I samband med utvidgningsprocessen flyttas EU:s yttre gränser österut. Det är viktigt att dessa gränser inte leder till att nya hinder byggs och till en ny delning av . EU kan inte vända grannstaters problem ryggen. För att skall vara stabilt krävs det att grannarna också är stabila. EU:s Tacisprogram är avsett för , , , , och . Det syftar till att stödja ländernas omvandling till demokratiska marknadsekonomier. En central uppgift är att understödja framväxten av en livskraftig privat sektor. I programmet ingår inget löfte om ett framtida EU-medlemskap. Dock ställer EU krav på mottagarländerna. Hjälpen stoppas om demokratiska och mänskliga rättigheter sätts ur spel.