ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Kr376 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr376av och ()Finansiering av arkeologiska undersökningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning om gemensam finansiering av arkeologiska undersökningar och utgrävningar vid exploatering av mark. Motivering Många områden i vårt land är mycket fornminnestäta. Ansvaret för en arkeologisk undersökning åvilar markägaren. Det är inte något problem om ett större bolag ska exploatera ett visst markområde. För en liten företagare innebär det dock oöverskådliga hinder. Dels tar det tid vilket kostar pengar, dels kostar själva utgrävningen eller undersökningen också pengar. Resultatet blir ofta att en kanske viktig fyndplats inte grävs ut för markägaren undviker att utveckla sin rörelse eller bygga för att undvika kostnaderna som är förknippade med arkeologiska undersökningar. I vissa fall har det efteråt upptäckts att fornfynd förstörts genom slarv eller genom att byggarbeten satts igång utan att markägaren anmält fynd. Oersättliga historiska värden kan på detta sätt gå förlorade. Dessa nackdelar skulle kunna undvikas om det fanns någon form av gemensam eller offentlig finansiering av arkeologiska undersökningar och utgrävningar. Det kan vara genom helt statlig finansiering, delfinansiering eller genom att markägare bygger upp en fond med byggavgifter som tas ut generellt. En sådan arkeologisk fond skulle t ex kunna förvaltas av . Möjligheterna för en fiansiering och eventuell fondkonstruktion för bekostnad av arkeologiska undersökningar och utgrävningar vid exploatering av mark bör utredas, för att hjälpa enskilda markägare och för att bidra till att historiskt viktiga fynd upptäcks och bevaras för eftervärlden. () ()
mot · GP02Kr377 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr377av (v)Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att bör få del av kulturmiljövårdsanslaget. Motivering Bidraget till kulturmiljövård har i budgeten /02 kraftigt förstärkts. Bidragsbestämmelserna innebär att bidrag ges för att bevara och tillgängliggöra kulturmiljön. Bidraget prövas av () eller, efter RAÄ:s bemyndigande, av . vid inte långt från är inte vilket slott som helst. Detta slott har adopterats av eleverna i Stallarholmsskolan. Stallarholmsskolan arbetar praktiskt med att knyta ihop den lokala historien med skolarbetet. I detta arbete ingår som en naturlig del. När barnen läser om svensk historia händer det att de åker ut till för att på plats tala om det som hände här. Eleverna använder även som utställningslokal, och där ordnas bal och middag vid skolavslutning. har även skolavslutningen för anhöriga och föräldrar anordnats i parken ner mot . , som är ritat av , har ett stort kulturhistoriskt värde och är av den anledningen värt att bevara i gott skick. Det har även talats om att skulle husera statens porträttsamling. visades statens porträttsamling på och . såldes folkhögskolan till Röda korset. Porträtten plockades då ner och magasinerades. Endast delar av samlingen visas nu på . Det är angeläget att hela statens porträttsamling blir tillgänglig för allmänheten. Detta skulle kunna göras möjligt på . Främst är det den modernare delen av porträttsamlingen som är kulturhistoriskt, nutidshistoriskt och konstnärligt mycket intressant. har rustats i olika etapper, men är ännu inte helt återställt. behövs ett omfattande restaurerings- och renoveringsarbete. Därtill kommer även kostnader för drift. Ett ytterligare skäl för upprustning av är byggarbetsmarknaden. Anslag till kulturmiljövård ger i regel mycket goda effekter på sysselsättningen. Ytterligare ett perspektiv på restaureringsarbetet finns nämligen att vidareutbilda hantverkare inom för byggnadsvården viktiga områden. Kvalificerad byggnadsvård kräver stor hantverksskicklighet och det för hantverkskunnandet vidare. Med anledning av att kulturmiljövården fått ökat bidrag till kulturmiljövård, anslaget 28:27, skulle därför medel nu kunna avsättas för att rusta ytterligare. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GP02Kr378 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr378av () och ()Kulturmiljövården, Hälsingegårdarna och fallet Vängsbo Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrade ekonomiska möjligheter att bevara värdefulla kulturmiljöer och byggnader. om i vårt land finns gårdar och områden som klassas som riksintressanta för kulturmiljövården. Det kan vara enskilda gårdar/byggnader men också gårdssamlingar eller hela byar som anses så värdefulla från kulturmiljövårdens synpunkt att de bör bevaras så ursprungliga som möjligt för framtiden. Vängsbo by i i är ett exempel på en sådan. Ett målmedvetet arbete pågår i med att hålla gårdar och miljöer öppna för besökare, sprida kunskap om gårdarna, se till att de vårdas och utvecklas för framtiden. Att få hälsingegårdarna klassade som ett världsarv ingår som en målsättning. är namnet på detta samarbete som bedrivs under mottot Veta, vårda, visa och vidareutveckla. I centrum står gårdarna som ett levande kulturarv, en identitetsskapare och kraftkälla för framtiden. Det är framför allt arkitekturen, inredningskonsten och målerierna som har gjort hälsingegårdarna kända för en bredare allmänhet. De karaktäriseras av en storslagen och stilsäker byggnadskonst präglad av hantverksskicklighet och detaljrikedom. I landskapet finns ovanligt många bevarade byggnader och interiörer och framåt. Enligt bl a Arkitekturskolan i är den hälsingska träbyggnadskonsten mycket värdefull, unik i ett internationellt perspektiv, och ett viktigt svenskt bidrag till det europeiska kulturarvet. Många är involverade i hälsingegårdsarbetet: museer, turistnäring, hembygdsrörelse, guider, byggnadsvårdare och inte minst gårdsägarna själva. Från samhällets synpunkt är det självfallet av stort värde att arbetet med bevarandet av dessa miljöer kan fortgå. Människorna i i allmänhet och byn i synnerhet är stolta över sin bygd. Men för det enskilda företaget eller gårdsägaren innebär dock klassningen som skyddsvärd kulturmiljö en del komplikationer, främst från ekonomisk synpunkt. De ofta mycket stränga restriktioner mot förändringar som följer av en sådan klassning för med sig merkostnader när det gäller t ex underhåll, krav på byggmaterial, specialutbildad arbetskraft m m, som det inte kan vara rimligt att den enskilde gårdsägaren eller företagaren skall drabbas av. fanns åtminstone möjligheter att göra avdrag för reparationer, underhåll etc. Men i samband med skattereformen för försvann möjligheten att göra avdrag för underhåll och upprustning av kulturbyggnader på jordbruksfastigheter. Sådana åtgärder måste därför göras med skattade medel, vilket leder till att en mängd kulturbyggnader över hela landet riskerar att äventyras genom eftersatt underhåll, då kostnaderna för ägaren blir för stora. Enligt vår mening borde full avdragsrätt för kulturminnesbevarande åtgärder återinföras. Likaså borde resurser från /finnas tillgängliga utan kostnad för den enskilde fastighetsägaren eller företagaren när så behövs. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Kr380 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr380av ()Bevarande av fyrar med kulturellt värde Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ansvar att ge ett samlat förslag på hur underhåll och ägande av fyrar med kulturellt värde, men utan säkerhetsmässig betydelse, kan överföras till annan huvudman eller annat ägande. Motivering genomför en översyn av de fyrar som ansvarar för i syfte att slippa underhåll för dem som inte har en säkerhetsmässig betydelse. Utav de 1 100 fyrar som ligger under ansvar räknar man med att , eller ca 150 fyrar, bör bli aktuella att överföra till annat ansvar. Det kan säkert finnas anledning att genomföra denna översyn av underhållsansvar av fyrar i syfte att finna annan huvudman än för fyrar som inte längre har betydelse för sjösäkerheten. Det som dock är viktigt är att det därmed inte blir ett vakuum i ansvarstagande för dessa fyrar, eftersom det innebär stora risker för byggnadernas förfall. Många av fyrarna, som kan bli aktuella för ändrat underhållsansvar, kan ha ett stort kulturellt bevarandevärde och vara intressanta såväl ur ett riksperspektiv som ett lokalt/regionalt perspektiv. Fyrar är spännande byggnadsverk i sig men spelar också en viktig roll för kustbefolkningens egen historia, fylld med många människoöden såväl som sjörövarhistorier värda att finna, bevara och förmedla till nutid och framtid. Här finns med all säkerhet intresse att lokalt/regionalt ta tillvara denna del av vår historia, men det kan också ges möjligheter att finna nya former för intressanta verksamheter, med mer kommersiell inriktning, kring kustens vackra fyrar. Det är viktigt att dessa fyrar, som bär upp en viktig och intressant skärgårdshistoria, hanteras med ett samlat ansvar och med stor öppenhet för lokala/regionala lösningar och intressen som gör att dessa fyrar kan fylla en ny uppgift samhälle. Därför bör , i sin redan påbörjade översyn av fyrar, ges ett nationellt uppdrag att lämna ett samlat förslag på hur och till vem ansvar, underhåll och ägande kan överföras.
mot · GP02Kr381 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr381av m.fl. (s)Hanö fyr Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Hanö fyr. Motivering Många av fyrar har ett stort kulturhistoriskt värde. Det är angeläget att ett representativt urval bevaras och hålls i gott skick. Ett sådant arbete har inletts. En av de fyrar som enligt vår uppfattning tillhör den grupp som har ett stort kulturhistoriskt värde är Hanö fyr i . Tack vare ett stort engagemang av de boende på ön är fyren och omgivande byggnader i ett mycket gott skick. Det arbete som utförs är ett fint exempel på vad social ekonomi kan innebära. Det stora kulturhistoriska värdet och lokalbefolkningens engagemang är starka skäl till att Hanö fyr är en av de fyrar som finns med i det fortsatta arbetet att bevara ett urval av vårt lands fyrar. Enligt vår uppfattning ska Hanö fyr finnas med i bevarandeplanen. () () ()
mot · GP02Kr384 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr384av och ()i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ekonomisk bastrygghet för Bergslagen. Bergslagen Bergslagen har under nu varit verksamt i Bergslagsdelarna av och som ett nyskapande museiexperiment. är ingen byggnad med samlingar av föremål. Det utgörs av ett antal platser sammanknutna i landskapet och bygden till en betydelsebärande helhet. Museet består alltså av ett geografiskt område där man genom att binda samman miljöer och anläggningar till tematiska helheter skildrar människans nyttjande av naturens resurser för sin överlevnad i ett långt tidsperspektiv. har en mycket liten administrativ organisation och det mesta av det arbete som sker i museets organisation är av ideell karaktär. Ekonomin har i huvudsak baserats på vad de stiftande Bergslagskommunerna har kunnat bidra med, förutom riktade statliga insatser för vissa enskilda projekt. har skapat sig en god plattform men har ändå svårt att bryta igenom för att kunna skapa en fortsatt god utveckling och framför allt då en god vidareutveckling av tidigare insatser. De stiftande kommunerna är var för sig hårt trängda av ekonomiska bekymmer då samtliga lider av en minskande befolkning, tomma lägenheter m.m. har skapat sig en stark ställning i den kulturella världen, men behöver ytterligare finansiering för att kunna utvecklas på det sätt som den omkringliggande bygden har rätt att kräva. Med anledning av detta borde i botten ha en statlig finansiering som skulle skapa den trygghet som behövs för att lyckas med en framtida utveckling till gagn för både stat och den bygd inom vilken museet är verksamt. () Per ()
mot · GP02Kr385 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr385av m.fl. (fp, c, kd)Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för att inrätta ett nationellt skogsmuseum med lokalisering i . Motivering I finns ett regionalt skogsmuseum av mycket hög kvalitet, beläget på den s k Gammplatsen med månghundraåriga anor. i har permanenta utställningar som i separata byggnader beskriver huggarepoken (invigd 1984) och maskinepoken (invigd 1994). Huggarepoken visar, som namnet anger, den historiska utvecklingen från gammalt till modernt skogsbruk med utställningar av hög kvalitet. Maskinepoken är enda museum för skogsmaskiner. För vidareutveckling av denna har museet haft hjälp av en ytterst kvalificerad referensgrupp, bestående av landets främsta experter från skogsteknisk forskning, skogsbolag, maskintillverkare och entreprenörer. har varit föregångare i landet med att utbilda maskinförare och annan skogspersonal när det gäller att iaktta och ta vara på fornminnen och kulturspår i skogen för att förebygga skador på dessa. har utökat sin verksamhet med dendrokronologiska (årsrings-) uppdragsdateringar och dendroklimatologisk forskning och är därmed ett av de få museerna i landet med kapacitet för detta. ligger i , i hjärtat av och skogar. Regionen är rik på skogs-, skogsbruks- och flottningsminnen och har långa skogshistoriska anor samt stolta traditioner inom skogsforskningen. är det enda landet i , förutom , som saknar ett nationellt skogsmuseum. Det är angeläget att vi får ett sådant som har skogen som en av de viktigaste exportnäringarna. i har med sin bredd utomordentligt goda förutsättningar att bli ett nationellt skogsmuseum, och bör hemställa att regeringen utreder möjligheterna att inrätta ett nationellt skogsmuseum med förläggning i . () () ()
mot · GP02Kr386 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr386av och ()Nationellt ansvarsmuseum för skogsbruk Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en uppgradering av i till ett nationellt ansvarsmuseum för skogsbruket. Motivering är det enda landet i , utom , som inte har ett centralt skogsbruksmuseum med det övergripande ansvaret för att dokumentera utvecklingen i skogsbruket. Med tanke på den enorma betydelsen som skogsbruket har haft och har för ekonomi och utveckling är detta otillfredsställande. i har goda förutsättningar för att fungera som rikstäckande museum för skogsbruket. Stiftelsen i , ett regionalt museum, har i praktiken burit detta ansvar på ett utmärkt sätt men med bristande resurser. i har två basutställningar: Huggarepoken, invigd 1984 och korat till Årets museum i , och Maskinepoken, invigd 1994 och kompletterad . Maskinepoken är och enda museum för skogsmaskiner och deras utveckling. har en kunnig och mångsidig kärnpersonal som består av en jägmästare/SkogDr, en arkeolog, en lärare/historiker (), två museitekniker och en ekonomisk/administrativ assistent. De har ett brett, fungerande nätverk som omfattar skogsnäringen, de kulturhistoriska museerna inom regionen i och i , de inhemska och nordiska skogsmuseerna, () och (UmU), forskningsmiljöerna inom arkeologi, skogshistoria, skogssamisk historia och klimatologi både i och utomlands samt gymnasie- och grundskolorna i regionen. skall vara handläggare för sin första doktorand i samarbete med SLU, . i har varit en föregångare i landet inom utbildning av det praktiska skogsbruket inklusive maskinförarna om fornlämningar och kulturminnen i skogen. har som enda museum i kapacitet och utrustning för att utföra årsringsbaserad (dendrokronologisk) åldersbestämning av träföremål och byggnader samt avancerad dendroklimatologisk forskning. De håller även på att bygga upp ett nätverk mellan alla skogsmuseer i (och ) med som centrum med databas över alla föremål och samlingar. De bedriver aktivt forskning och dokumentation inom skogshistoria, kulturhistoria i skogen, skogssamisk historia och historisk klimatologi (dendroklimatologi). är i stort behov av ett centralt skogsbruksmuseum med det övergripande ansvaret för att dokumentera utvecklingen i skogsbruket. i har goda förutsättningar för att fungera som detta rikstäckande museum för skogsbruket. bör ge regeringen detta till känna. () ()
mot · GP02Kr387 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr387av och ()Nationellt skogsbruksmuseum Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationellt skogsbruksmuseum i . Motivering Under stora delar av och historia så har skogen och skogsbruket varit basen för överlevnad, utveckling och tillväxt. De första människorna i vårt land och dess nordligaste län levde av vad skogen kunde ge. Ur skogen togs råvaror som gjorde det möjligt att bygga och bo och att resa, och senare i vår historia så utvecklades nya näringar kopplade till just skogen och skogsbruket. Den svenska brukshistorien i form av glas- och järnbruk, sågverk och pappersbruk har varit tätt sammanknuten med just tillgången av skogsråvara. Skogsbrukets utveckling förde med sig att samhällsutvecklingen tog fart. Det moderna skogsbrukets snabba utveckling kan också avspegla sig i det moderna samhällets framväxt. Dagens forskning och utveckling inom framför allt miljö och materiallära skapar nu framtidens miljöanpassade produkter där träfibern träder fram som en alltmer viktig beståndsdel. Det ger nya och oanade möjligheter för det svenska skogsbruket. Kunskapen om och skogsbrukshistoria ger en inblick i hur vårt land har utveckats till vad det är . kan man hitta regionala och lokala skogsmuseer runt om i vårt land. Ett sådant är etablerat vid , vid Storforsen i kommun. Ett museum vars verksamhet skapats av lokala entusiaster, oftast på ideell basis. Storforsen har sin givna plats i utvecklingen av skogsbruket, där närheten till vattnet men också problemen som dåtidens skogsflottare stod inför med kraftiga vattendrag speglas. Storforsen som plats för ett bevarande av ett mer heltäckande nationellt skogshistoriskt museum är inte enbart för sitt natursköna område rätt plats för en etablering. Det säkerställer också möjligheten att sprida kunskap till de många besökarna om skogens inverkan på vår samhällsutveckling. En etablering av ett nationellt skogshistoriskt museum skulle också på ett bra sätt kunna samverka med och Teknikens hus, men också med det breda utbud av basindustri som återfinns i . Men framför allt så behövs en satsning på ett nationellt skogsbruksmuseum i . () ()
mot · GP02Kr388 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr388av ()Museum för svensk populärmusik Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om museum för svensk populärmusik. Motivering De har dels inriktningen på olika musikgenrer, men också på den tekniska biten i produktionen av musik och media. Teknikdelen tar upp olika slag av ljud, ljus och andra delar inom tekniksidan. Under de år som i har varit i drift har intresset varit stort. Och verksamheten växer. återfinns Akustikum i , kommer det att finnas ett etermedieuniversitet i som bygger broar mellan kulturen och tekniken. kan erbjuda en stor bredd för de musikintresserade. Ändå saknas ytterligare en pusselbit i denna musikmetropol ett museum. Under flera allmänna motionstider har framförts förslag om att inrätta ett museum för svensk populärmusik. har inriktningen varit att ett sådant skulle förläggas i de södra delarna av vårt land. En etablering av ett nationellt centrum för svensk populärmusik i har många fördelar. Lägger man museet i direkt anslutning till kan samverkan ske med dagens befintliga musikutbildning. Museet kommer också att kunna stimulera de framtida musiker som utbildar sig i . Ett musikcentrum utgör också en plattform för musikvetenskaplig forskning. Detta skulle med fördel kunna kopplas samman med verksamheten vid i , vars verksamhet är en avknoppning av . På detta sätt skapar vi en mötespunkt mellan musiker och studenter, mellan ungdomar och barn, samt med forskarvärlden. Innehållet i ett sådant museum kan vara utställningar, programverksamhet, konserter för vuxna, ungdomar och barn. Men där kan också en gedigen samling av föremål och musikalier förvaras. Populärmusik är en viktig del i det svenska och norrländska kulturlivet. Tyvärr förläggs sällan större satsningar på att föreviga den nationella historien inom kulturen i den norra delen av landet. Trots populärmusikens djupa förankring i en ort som och hos norrbottningen gement så har den inte fått den status som den skulle kunna nå genom en satsning just på ett nationellt centrum i .
mot · GP02Kr389 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr389av och ()Nationellt kultur- och kunskapscenter för till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medverka till att utreda förutsättningarna för ett nationellt kultur- och kring gärning. föddes (enligt gamla kalendern) 1707 i i kommun. Även om inte bodde kvar så länge i utan flyttade till för att genomgå gymnasieutbildning och sedan vidare till och för universitetsstudier, så är han att betrakta som en bygdens son och den utan tvekan internationellt sett mest kända kronobergaren. Det kanske till och med är så att han är den internationellt sett mest kände svenska vetenskapsmannen. Baserat på naturvetenskapliga studier från sina många resor samlade han sina rön i Systema naturae. Det kanske viktigaste arv lämnat efter sig är synen på naturen som en hel organism där varje enskild del har en viktig uppgift att fylla. Trots att är den mest kända svensken i ett internationellt perspektiv finns ingen bred och samlad information kring hans person och gärning. Framförallt har det saknats ett samarbete, på både nationell och internationell nivå, där de olika Linnéorganisationerna kan mötas för att utveckla forskning och kunskapsspridning kring och hans verk. har Kunskapsprojekt som ett första steg bedrivits för att utveckla ett kultur- och med stor attraktionskraft för besökare. Projektet, som är ett samverkansprojekt mellan länsstyrelse, landsting, kommun och en privat entreprenör, har som mål att till , med firandet av 300-årsminnet av blomsterkungens födelse, tillskapa ett och kunskapsöverföring. Inom ramen för Forum skall vetenskapliga seminarier, kurser och konferenser anordnas. har ett mycket starkt kommunalt och regionalt stöd. Men även övriga nationella och internationella Linnéorganisationer är med och stödjer planerna. Det är naturligtvis också viktigt att i det skede projektet befinner sig nå ett starkt nationellt engagemang. Regeringen bör därför medverka till att utreda förutsättningarna för ett nationellt centrum kring gärning. () ()