mot · GP02N263 · 2001-10-05 00:00:00 — Enligt uppgift från Simplexenheten har dessa enkätsvar inte kommit dem till del, något som visar på vilken vikt frågan äger. Att det finns vattentäta skott även inom departementen visar att frågor som berör svenska företags villkor inte varit prioriterade av regeringen. målsättningar för regelförenklingsarbetet måste finnas. Målsättningen är att minska de regler som kringgärdar svenska företag samt att kvarvarande regler skall vara långsiktiga och överblickbara för företagaren. Detta arbete bör genomgå en oberoende granskning av . Det finns även anledning att göra en översyn av de förordningar och regler som myndigheter utarbetat som komplement till den översyn av gällande lagstiftning som sker. har i en motion med anledning av regeringens redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag (skr. 2000/01:143), lagt fram förslag på hur det fortsatta arbetet skall drivas vidare. Att företagare har en rättssäkerhet gentemot myndigheter borde vara självklart. Ett snårigt regelverk leder till att rättssäkerheten minskar istället för att öka. Ett tilltrasslat regelverk leder till en växande administration, och risken för missförstånd ökar. I förlängningen är detta kontraproduktivt och öppnar för olika tolkningar av regelverkets faktiska innebörd hos olika myndighetspersoner. Detta urholkar legitimiteten för reglerna. För att tydliggöra vad som gäller, bör regelverket som rör till exempel skatteinbetalningar vara utformat så att det är det datum som företagaren har genomfört sin inbetalning som gäller. Denna praxis bör även gälla övriga skyldigheter som företagare har gentemot myndigheter. Vad som ovan anförts om när företagaren uppfyllt sina skyldigheter bör ges regeringen till känna. 9 Det lokala företagsklimatet en viktig förutsättning för tillväxt Det kommunala självstyrets starka ställning i svensk politik ger kommuner stora möjligheter att själva skapa goda förutsättningar för att fler företag skall skapas i kommunerna. De kommuner som stimulerar egen företagsamhet istället för att bedriva affärsverksamhet i regi har bättre förutsättningar att skapa ett varierat näringsliv i kommunen. Kommuner ska inte bedriva verksamhet som på lika goda grunder skulle kunna drivas på entreprenad. Kommunala bolag tenderar att snedvrida konkurrensen och bidrar till att marknadsförsörjningen inom kommunen minskar. I Svenskt näringslivs strukturrapport klargörs kopplingen mellan olika regioners möjligheter till långsiktig utveckling och tillväxt kopplat till graden av marknadsförsörjning. Något som bör leda till eftertanke bland kommunala beslutsfattare. Många kommuner har skapat utbildningsprogram inom gymnasieskolan, där man i nära samarbete med näringslivet i kommunen arbetar med att stimulera fler ungdomar att starta företag. Liknande satsningar kan göras på att stimulera samarbetet med naturbruksnäringarna för att säkerställa kompetens inom dessa områden. Ett utökat samarbete mellan näringsliv och gymnasieskola är positivt och bör få ett större genomslag i fler kommuner. Det är viktigt att skilja på vad staten respektive enskilda kommuner kan göra för att förbättra företagsklimatet lokalt. Den skiljelinje som kan dras är bland annat statens ansvar för att det finns en fungerande infrastruktur och att ramarna för hur offentlig upphandling sker är tydliga. Därutöver är det upp till kommunerna att inom det kommunala självstyret arbeta för en ökad marknadsförsörjning och inte bedriva egen verksamhet som snedvrider konkurrensen, förkorta handläggningstiderna och ha en hög kvalitet i sina skolor. 9.1 Attraktiva miljöer för företagande måste skapas lokalt Även om goda kommunikationer har avgörande betydelse för att företag skall kunna drivas i alla delar av landet är det viktigt att det finns tillgång till en lokal intressant miljö även utanför företagens väggar. Kommunen har ett stort ansvar för att skapa attraktiva miljöer för företag genom att erbjuda bra skolor, bostäder och rekreationsmöjligheter. Inte minst har ett rikt kulturutbud stor betydelse för att företag skall etableras i kommunerna. Tillgång till högre utbildning i regionen gör att kunskapskluster kan växa sig starka och i sin tur föda nya företag. Bildandet av teknikparker med kunskapsintensivt ny- och tillväxtföretagande skall stimuleras och utvecklas vidare utanför de 32 teknikparker som finns i landet. Klusterbildning och Gnosjöanda bör komma fler kommuner och regioner till del. Spridning av teknikparkskonceptet utanför högskoleorterna som sker i bland annat och skulle kunna bidra till att vända den negativa befolkningsutveckling som majoriteten av landets kommuner är inne i. Kompetenshöjande åtgärder för företags arbetskraft genom distansutbildningar från högskolor och universitet är ett sätt för staten att bidra till ett positivt företagsklimat lokalt. Detta bör ges regeringen till känna. 10 Allt går att utveckla 10.1 Miljödriven tillväxt I takt med att globaliseringen ökar och stora företag etablerar sig på allt fler marknader i världen uppstår behov för dessa att utveckla sina företag på annat sätt än expansion. har som affärsstrategi att minska sin påverkan på naturen som de har ökat sina vinster. Denna typ av miljödriven tillväxt kommer att bli allt vanligare i takt med att konkurrensen ökar. Den miljödrivna tillväxten behandlas ytterligare i vår partimotion om miljö. 10.2 Alla kan vara entreprenörer Goda idéer kan och bör utvecklas. Detta är särskilt viktigt i ökande konkurrens. Den svenska forskningen står sig kvalitetsmässigt mycket bra i internationell jämförelse, även om betydande strukturella problem kan identifieras. En alltför stor andel av FoU-satsningarna domineras av stora internationaliserade industrikoncerner och den statligt finansierade högskoleforskningen. Detta leder till att okonventionell forskning och utveckling kan ha svårt att finna finansiering. Medvetna statliga och privata insatser i kombination med lokalt ansvar och inflytande är avgörande för en god regional utveckling. Det gäller att stimulera innovationer och nyföretagande i samverkan mellan högskolor och det omgivande samhället. Lokala och regionala aktörer, som högskolor, kommuner och lokalt näringsliv, bör stimuleras att i än högre grad samverka kring lokal utveckling. Regionala fonder och bolag i samverkan med universitet, högskolor och näringsliv har visat sig framgångsrika både i och . Ge förbättrade möjligheter till delägarskap för dem som är inblandade i kommersialiseringen av forskningsresultat. Detta innebär även att forskare inom universitet och högskolor i högre grad måste vara beredda att avstå delar av rättigheterna till sina forskningsresultat till eller högskolan där forskningen bedrivits, om forskaren själv inte har intresse av att kommersialisera sina forskningsresultat. På detta sätt ökar incitamenten för såväl forskare som universitet och högskolor att kommersialisera forskningsresultaten. Vad som ovan anförts om att öka incitamenten för forskare, universitet och högskolor att kommersialisera forskningsreslutat bör ges regeringen till känna. Många av de anställda i dagens stora företag bär på idéer om framtidens stora företag. Det gäller att locka fram dessa och att de inte kvävs eller bromsas av de strukturer som finns djupt rotade i samhället. Det finns företag som stimulerar sina anställda till att utveckla sina idéer och i vissa fall även hjälper dem att starta egna företag som kan fungera som underleverantörer till de stora. Möjligheterna att införa ett vinstandelssystem för att stimulera utveckling i företagen bör utredas närmare. Genom att skattebefria företagens insättning i vinstandelssystemet och enbart beskatta utbetalningen av vinsten till anställda, kan kapital frigöras för att fler anställda skall kunna komma att starta egna företag. Detta bör ges regeringen till känna. 10.3 Företagskapital måste finnas utanför bankerna Att utveckla sitt företag är nödvändigt och kostar pengar. Ofta finner mindre företag det svårt att finna nödvändiga ekonomiska resurser som dagens företagsbeskattning innebär svårigheter att bygga upp ett eget kapital. Många intressanta idéer har presenterats för hur detta skall kunna underlättas. Sannolikt måste det utarbetas flera olika modeller för att en sund företagsutveckling skall komma till stånd. I första hand bör företagarens egna möjligheter att bygga upp ett riskkapital förbättras. Detta kan ske genom att reglerna för periodiseringsfonder förändras så att en större del av vinsten kan periodiseras och att beskattningen av ägarkapital förändras så att fler företag får ekonomisk möjlighet att bygga upp det egna kapitalet. Även om alla företag inte vill eller har möjlighet att utvecklas och växa, vilket måste respekteras, så måste de företagare som vill utveckla sin verksamhet få ekonomisk avkastning för egen del för att det skall skapas tillräckliga incitament för detta. Ett sätt att göra detta är att avsätta delar av vinsterna från vattenkraften i fonder för riskkapitalförsörjning för startande av företag. Detta skulle ersätta de nuvarande systemen för riskkapitalförsörjning för nystartade företag. Fonderna skall styras av regionala styrelser. Genom att göra det skattemässigt gynnsamt att bygga upp regionala entreprenörsfonder kan ett riskvilligt kapital byggas upp. Till dessa fonder skall även såväl enskilda som företag kunna placera pengar i skattemässigt gynnsamma former. Avkastningen på det insatta kapitalet i dessa fonder bör skattebefrias. Motsvarande modell kan med fördel användas för att stimulera företagsänglar att gå in med riskvilligt kapital och erfarenhet i växande småföretag. Ytterligare ett sätt att bygga upp ett regionalt riskvilligt kapital är att göra det möjligt att placera en del av pensionsavsättningarna i regionala pensionsfonder inom ramen för premiepensionsvalet. är möjligheterna större för den enskilde att placera pensionsmedel i olika fonder utomlands än i sin egen region. Det finns en vilja hos många människor att ekonomiskt bidra till en utveckling av den egna regionen om man ges möjlighet till detta. Vad som ovan anförts om att bredda tillgången till riskkapital utanför bankerna bör ges regeringen till känna. 11 Social trygghet är en nödvändighet Att driva ett företag innebär ett stort ansvar för sina anställda, sig själv och sin familj, men även gentemot andra företag. För att kunna ta detta ansvar måste företagaren ha möjlighet att känna trygghet i sin vardag, såväl i medgång som i motgång. ges inte företagaren lika villkor till trygghet som de anställda har. Det finns skillnader vad gäller möjligheter till sjukpenning, föräldraförsäkring och ersättning vid arbetslöshet. Egenföretagaren har fasta kostnader vid sjukdom eller föräldraledighet. som företaget tillfälligt är stängt, med bortfall av inkomster, riskeras även ett mer långsiktigt inkomstbortfall genom att kunderna söker sig till andra företag. Detta är särskilt känsligt för de företag som verkar inom tjänstesektorn där lager inte kan byggas upp som buffert och det är svårt att få tag på vikarierande personal. För den som är anställd beräknas den tillfälliga föräldrapenningen på årsinkomsten fördelad enbart den anställde skulle ha arbetat. Den som driver sitt företag i en enskild firma eller i ett handelsbolag, och som i lagen kallas för egenföretagare, har sämre villkor. Den tillfälliga föräldrapenningen för egenföretagaren beräknas på årsinkomsten fördelad på årets inte bara då egenföretagaren skulle ha arbetat. Detta sätt att räkna innebär att egenföretagare får lägre ersättning än anställda när han eller hon är hemma och tar hand om sjuka barn. Detta regelverk gör det svårare för människor med barn att starta företag. Detta rimmar illa med budskapet att vi behöver både fler barn och fler företagare, ett budskap som vi ofta hör från ansvariga politiker. För att förändra detta bör ersättningen från trygghetssystemen även för företagare beräknas utifrån en normal årsarbetstid, precis som man beräknar den för vanliga anställda. Kostnaden för att genomföra denna förändring är enligt . har föreslagit denna förändring i en riksdagsmotion om jämställdhet, 2001/02:A212. Liknande resonemang kan göras gällande inom de övriga delarna inom socialförsäkringen och inom arbetslöshetsförsäkringen. Det faktum att man gör en sammankoppling av makar inom exempelvis fåmansföretag gör att make eller maka inte får del av arbetslöshetsersättning om den andra parten driver företag. Det är inte självklart att den andra parten i ett äktenskap per automatik skall vara anställd i den andra partens företag. har även i en motion om social ekonomi tagit upp möjligheten att erhålla arbetslöshetsersättning vid medlemskap i ekonomiska föreningar och ideella föreningar inom den sociala ekonomin. 12 Ny teknik nya möjligheter Den nya tekniken medför möjligheter för nya typer av företag och företagande inom okända branscher. kan hitta affärsidéer inom smala nischmarknader, ibland för smala för enbart den svenska marknaden men som har tillräcklig bärighet på en global marknad. Detta förutsätter att företag på landsbygd och småorter har lika tillgång till den nya tekniken som företag i storstadsregionerna. Regeringens politik för att en digital infrastruktur skall byggas i hela landet har inte visat sig fungera. har i en motion till presenterat ett förslag om en digital allemansrätt som ger de lokala företagen i möjlighet att nå denna globala marknad. En digital allemansrätt innebär även att marknaden i de större städerna växer, då fler får möjlighet att använda sig av den nya tekniken. ställer teknikutvecklingen höga krav på existerande företag att förändra sin verksamhet och organisation till att bättre passa den nya tidens företagande. Nya tjänster utvecklas, och traditionella företag byter helt inriktning på sin verksamhet för att attrahera nya kunder och riskvilligt kapital. Detta kräver stora resurser som det kan vara svårt för små och medelstora företag att finna. Genom en ökad samverkan mellan universitet, högskolor och det omkringliggande näringslivet kan samhället bistå med att överföra kunskap om den nya tidens företagande. Exempel på detta är högskolan i , där man är världsledande inom IT-området för utveckling av nya tjänster. En stor del av denna framgång kan härledas till att man i regionen bestämde sig för att tydligt peka ut vilken inriktning man ville att högskolan skulle ha. Det finns även andra exempel där detta är tydligt men där inriktningen är en annan. Framgång föder framgång och en magneteffekt har uppstått där allt fler företag dras till dessa områden och en positiv spiral uppstår. Det är önskvärt att fler högskolor och universitet tar efter dessa goda exempel för att stimulera till att fler avknoppningsföretag startas från de forskningsresultat som presenteras. Staten kan genom aktiva insatser förstärka regioners starka sidor genom att strategiskt utlokalisera verksamhet till regionerna inom det verksamhetsområde som regionens styrka finns. Detta bidrar till klusterbildningar där flera olika aktörer samverkar och skapar tillväxt. har fattat beslut om att en större del av statlig verksamhet skall lokaliseras ute i landet. Detta beslut har tyvärr inte respekterats i tillräckligt stor utsträckning. Regeringen bör ta initiativ till att utlokalisera en större del av den statliga verksamheten till andra delar av landet. Detta bör ges regeringen till känna. 13 Sänk skatten på arbete Allt företagande skall ske på likvärdiga villkor, och fungerande företag i berört område skall inte utsättas för offentlig konkurrens på ojämlika villkor. Kraftåtgärder måste vidtas så att kommunallagen följs och därmed motverkar att offentliga aktörer, som t ex kommuner och landsting, bedriver verksamhet på konkurrensutsatta marknader där det finns privata företagare. Det är därför viktigt att offentlig upphandling sker korrekt och på lika villkor mellan kommunala och privata bolag. I och med att konkurrensen ökar förändras även förutsättningarna för företagaren. Den globala ekonomin ställer krav på en högre grad av konkurrensneutralitet i de skatter och regelverk som omger företagande. Det gäller bland annat utformningen av skatter, arbetsgivaravgifter och ytterligare avregleringar av befintliga monopol. Genom att söka harmonisera skattenivåerna i med övriga EU kan ytterligare tillväxt och därmed även välfärd garanteras. har ett av världens högsta skattetryck. Detta gäller inte minst skatten på arbete. I ett första steg mot att harmonisera skattetrycket med övriga delar av bör en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna ske upp till en lönesumma motsvarande för egen företagare och för övriga företag fr.o.m. . bör lönesummegränsen höjas till motsvarande för egenföretagare och för övriga företag. Detta bör ges regeringen till känna. har de så kallade 3:12-reglerna för fåmansbolag varit föremål för diskussion. har presenterat en normallönemodell som bygger på att en schablonmässig inkomstbeskattning görs av den aktive ägaren i ett fåmansbolag. Övriga inkomster skattas som inkomst av kapital. Regeringen bör återkomma till med ett förslag till om en ny beskattning av fåmansbolag i enlighet med vad som ovan beskrivits. Detta bör ges regeringen till känna. 14 Fler måste ges möjlighet att starta företag ett flertal år tillbaka har det poängterats att möjligheterna att erhålla en F-skattsedel måste förbättras. Stora förbättringar har genomförts men ännu återstår mycket, och fortfarande avslås en alltför stor del av ansökningarna om F-skattsedel. I jämförelse med , där det är möjligt att registrera ett företag , ligger långt efter. Eftersom snabbhet kommer att bli avgörande för att företagare skall bli lyckosamma måste även handläggningstiderna vid start av företag bli kortare. Ett sätt att effektivisera detta är att allaredan vid födseln blir tilldelad en F-skattsedel, som sedan aktiveras enbart när personen vill driva egen verksamhet. Utvecklingen bland dem som startar företag visar att allt fler ungdomar startar sina företag i tidig ålder. Om vi förändrar dagens regler om vem som får driva företag kan ungdomars attityder gentemot företagande förbättras. Som ett komplement till detta kan även en särskild företagsform med förenklade redovisningsregler för unga företagare utvecklas. Vad som ovan anförts om förbättrade möjligheter att erhålla F-skattsedel bör ges regeringen till känna. Statens insatser vid start av företag bör inrikta sig på att skapa ekonomiska förutsättningar för nystartade företag att teckna ett särskilt nyföretagarlån istället för dagens starta-eget-bidrag eftersom detta är ett alltför kortsiktigt stöd för företagaren och snedvrider konkurrensen. Möjligheten att teckna denna typ av lån vid start av företag bör komma att omfatta även dem som tar tjänstledigt eller lämnar en fast tjänst. Det är viktigt att samhällets insatser vid start av företag har längre uthållighet som de inte får bidra till att snedvrida konkurrensen. Vad som ovan anförts om att ersätta dagens starta-eget-bidrag med ett nyföretagarlån bör ges regeringen till känna. 14.1 Vilka typer av företag startas Nya typer av företag växer fram. Verksamheten inom dessa företag kan till stor del härledas till att verka inom den så kallade tjänstesektorn, som under en rad år har utgjort huvuddelen av de nya företag som startas. De vanligaste typerna av tjänsteföretag som startas finns inom området utbildning, vård och omsorg. startas helt nya verksamheter. Denna utveckling av nya företag kommer med stor sannolikhet att bli mer vanligare , vilket ställer nya krav på hur regler och strukturer i samhället skall utformas. Detta gäller inte minst de regler som styr formerna för bolagsverksamhet. Ytterligare en alternativ form av företagande är singelföretagande med självanställning. Denna företagsform kan ses som ett komplement till existerande företagsformer och anställning. Det finns anledning att utreda möjligheter till denna nya företagsform. Denna företagsform skulle gynna den del av befolkningen som bedriver verksamheter av flera slag. Genom att göra det möjligt att i den vanliga deklarationen redovisa vilka intäkter man fått av sin näringsverksamhet och betala in nödvändiga skatter och avgifter, alternativt genom att schablonmässigt betala in sina avgifter, kan denna företagsform utvecklas. För att självanställning skall fungera fullt ut krävs dock att det görs en utredning av problemen kring hur själva företagandet kan lösas i praktiken. Det handlar t ex om momsregistrering, försäkringsavtal och namnregistrering. Regeringen bör tillsätta en utredning för att underlätta och göra det möjligt för företagsformen självanställning. Detta bör ges regeringen till känna. 14.2 Vem startar företag startades av de nya företagen av kvinnor. Motsvarande siffra för männen är , resterande delen av företagen startades av kvinnor och män tillsammans, och fördelningen är i stort densamma. Intressant och värt att notera är i vilken form som kvinnor och män startar sina företag. Kvinnor startar sina företag som enskilda företag i långt större utsträckning än män, även om valet att bli enskild näringsidkare är det vanligaste bland både kvinnor och män. Vart femte företag startades av en person med invandrarbakgrund. Kvinnor och män startar generellt sett olika former av företag. Kvinnor startar oftare så kallade livsstilsföretag med främsta målsättning att förverkliga sina idéer, medan män i större utsträckning än kvinnor startar sina företag för att tjäna pengar. Tillgången till riskkapital är större för män än för kvinnor, även om situationen har förbättrats tack vare att särskilda insatser har riktats mot kvinnor. införde under regeringsåren 19911994 särskilda lån för kvinnor. I kombination med införandet av resurscentrum för kvinnliga företagare och särskild affärsrådgivning för kvinnliga företagare har fler kvinnor startat företag. Att modellen varit lyckosam visar ökningen av andelen kvinnor som startar företag. Sedan modellen infördes har en ökning på skett, från till dagens . De kvinnliga affärsrådgivarna avskaffades . Företagare med invandrarbakgrund har ofta en besvärlig situation som kan härledas till diskriminering, fördomar och okunskap. Dessa gruppers tillgång till exempelvis riskkapital är sämre än för andra grupper. Det största problemet för denna grupp av företag är just tillgången till kapital. I kombination med ett regelverk som är svårt att förstå, även för svenskar, blir situationen för gruppen ytterst komplicerad. Kvinnliga företagare och företagare med invandrarbakgrund har blivit mer synliga i det lokala näringslivet, men de blir fortfarande alltför ofta särbehandlade av banker och riskkapitalföretag, vilket måste ses som allvarligt. Det faktum att de diskrimineringslagstiftningar som rör jämställdhet i enbart är kopplade till arbetslivet är hämmande för många företagare. Det kan accepteras att man behandlas olika som företagare utifrån vilken affärsidé man har, men inte att det ställs högre krav på säkerheter på grund av kön eller hudfärg. har i en motion om jämställdhet, 2001/02:A212, föreslagit att modellen med kvinnolån, kvinnliga resurscentrum och särskilda affärsrådgivare för kvinnor återinförs och permanentas. Denna modell kan även användas för andra grupper i samhället som inte har samma möjligheter att starta företag, exempelvis invandrare och ungdomar. Detta bör ges regeringen till känna. 15 Rättstrygghet Att kunna lita på att man får hjälp när man behöver är viktigt för alla i hela landet, likaså rätten till lika behandling inför lagen. Detta måste ses som en av statens viktigaste åtaganden gentemot sina medborgare. har allt fler företagare tappat förtroendet för det svenska rättssystemet, framför allt beroende på att de upplever att polisen inte har tillräckliga resurser för att finnas till hands när den behövs. Detta är särskilt kostsamt för företagare. Många företagare har svårt att teckna försäkringar för sina företag som täcker kostnader för inbrott, brand eller annan skadegörelse.