mot · GP02MJ463 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ463av m.fl. (mp)Världens djur och växter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en nationell strategi för att värna biologisk mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av handlingsplan för arter på hotlista. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på hotade arter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en årlig skrivelse till om tillståndet för den biologiska mångfalden i allmänhet och för de hotade arterna i synnerhet. Inledning Över 11 000 djur- och växtarter löper stor risk att utrotas . Det visar den senaste listan över hotade arter från (). Enligt experterna som tagit fram listan har utrotningshotet växt sig starkare på bara . av världens 4 500 däggdjursarter och av världens 10 000 fågelarter befinner sig på listan, liksom av alla reptiler, av groddjuren och av fiskarna. Trots tal om att bevara en biologisk mångfald går det åt fel håll. Hotade arter är mer hotade än 1996 Jämfört med den förra internationella listan har visserligen inte antalet arter stigit särskilt mycket, men många av arterna har tagit ett steg närmare utplåning, vilket återspeglas av att de placerats i den högsta riskkategorin. Cirka 180 däggdjur och 182 fåglar bedöms nu som akut hotade, jämfört med 169 respektive 168 . Hit hör några av världens mest välkända arter, som jättepandan, tigern och kaliforniakondoren. Vår egen ordning, primaterna, har 19 arter i den högsta riskkategorin, bland dem dvärgschimpansen och bergsgorillan. var antalet 13. Ingen plats för andra arter än Homo sapiens? Andra grupper med många akut hotade arter är albatrosserna, som hotas av fiskeflottornas verksamhet, och sötvattenssköldpaddorna, som slaktas i enorma antal för att tillfredsställa den kinesiska mat- och medicinmarknaden. har 816 djurarter utrotats av människan. Dit hör dronten på som slaktades av sjömän och moafågeln på , som gick samma öde till mötes. Då fanns inte samma kunskap som . Ändå går utdöendet fortare . Hur ser det ut i ? kom en ny hotlista för . Av de 58 000 arter som är kända i vårt land har 20 000 undersökts, 4 120 hamnat på rödlistan och 1 953 anses hotade till sin existens i landet. I många fall saknas kunskap och listningen blir DD (Data Deficient), kunskapsbrist. Den kategorin finns representerad inom kända grupper som däggdjur och fåglar men är naturligtvis vanligare inom grupper som kräftdjur och blötdjur. Havets biologiska mångfald och dess status är fortfarande mycket okänd. Tyvärr går det inte åt rätt håll heller i . I miljöer som är lätta att kontrollera, som jordbruksmark, blir allt fler arter alltmer hotade. Även de förr vanliga, som lärka och tofsvipa, minskar i antal. Med tanke på att användningen av bekämpningsmedel ökar år är det kanske inte så konstigt. Besprutningen räknat per hektar ökade med . Ökningen i försäljningen gäller alla typer av bekämpningsmedel men är i särklass störst när det gäller insektsmedel, där uppgången jämfört med är . Eftersom man dödar den föda som många arter lever av, är det inte så konstigt att de försvinner. I det ekologiska lantbruket ökar istället den biologiska mångfalden inte bara fågel utan även insekter och örter. Även många tidigare vanliga fågelarter i skogen har minskade populationer. Det gäller bl.a. entita, talltita, tjäder, orre, järpe och gök. Vad händer när en art blir rödlistad? Att en art klassas som hotad betyder ingenting . Det här är naturligtvis en skandal och visar hur lite det som kallas biologisk mångfald tydligen betyder. Inte ens jakten tas bort. Man fortsätter som om inget hade hänt trots kunskap om att arten minskar och är hotad. Så fort det finns ett annat intresse tycks det dessutom gå före. har undertecknat flera konventioner om biologisk mångfald, t.ex. och konventionen om biologisk mångfald från . Det betyder att skall bevara de vilda arterna i livskraftiga populationer i livskraftiga miljöer, åtaganden som förpliktigar. Artdatabankens genomgång av hot och åtgärder utgör ett bra underlag för beslut. Jakten på hotade arter De hotade arter som finns i Artdatabankens lista borde naturligtvis inte jagas. Många miljöhot kan vara svåra att åtgärda och ta tid, men jakten är lätt att reglera. Är en art i minskande borde det vara självklart att de få individer som finns kvar inte skall skjutas. Det finns fortfarande jakt i på rödlistade hotade arter som sädgås och svärta, båda i hotkategori NT (Near Threatened), missgynnad. Jakten är generös, såväl som vinter. Så fort en art hamnar på Artdatabankens hotlista måste jakten upphöra. Det måste finnas automatik i detta. Att arten är vanlig lokalt kan inte motivera jakten, den måste liksom hotlistningen bedömas nationellt. Bort med jakten på en art så fort den finns på Artdatabankens hotlista. Det bör ges regeringen till känna. Ta fram nationell strategi och årlig skrivelse till I förra årets budget gavs en förstärkning på till Artdatabanken . Det är något drivit mycket aktivt och vi är mycket glada över den framgången. Det borde innebära att en hel del av de DD (kunskapsbrist)-arter som finns i den nya rödlistan kan få en riktig bedömning. En så välkänd fågel som sidensvans finns som exempel med i hotlistan under kategori DD (Data Deficient), kunskapsbrist. Från sida hoppas vi att detta också kan innebära att skyddet för den biologiska mångfalden ges större tyngd. Det är dags för regeringen att ta fram en nationell strategi för skydd av den biologiska mångfalden. I det budgetsamarbete som s, v och mp har har anslagen till såväl inköp av skog som för skydd av andra biotoper förstärkts kontinuerligt. Alltfler områden avsätts inom Natura 2000. finns hot mot svenska sumpskogar, myrar och havsmiljöer. I aktionsplan för biologisk mångfald och i propositionen 1996/97:75 Skydd av hotade arter samt aktionsplan för biologisk mångfald finns förslag på flera åtgärder som aldrig genomförts eller där politiska beslut drivit utvecklingen åt fel håll sett från den biologiska mångfaldens horisont. Som exempel kan nämnas det energipolitiska beslutet att ge bidrag till utbyggnad av småskalig vattenkraft, trots att SNV slog fast att vattenkraftutbyggnaden har påverkat en mycket stor del av vattendrag vilket har fått starkt negativa konsekvenser för biodiversiteten (sid. 12 i rapporten). I kommentaren till det beslutade åtgärdsmålet står: De outbyggda vattendragens betydelse för biologisk mångfald är sådan att bevarandeintressena i fortsättningen måste sättas före exploatering av vattendragen. Kvarvarande opåverkade forsar och strömsträckor ska inte exploateras (sid. 41 i rapporten). I regeringens proposition anförs på sid. 48 att energisektorn vid planering ska verka för att säkerställa den biologiska mångfalden. Detta är bara ett exempel där politiken inte hänger ihop. Den nu aviserade återbetalningen av jordbrukets miljöskatter är ett annat. Här är det mycket viktigt att återbetalningen får en tydlig miljöprofil. har en skatt på bekämpningsmedel som är 10 gånger större än den svenska. Syftet är naturligtvis att komma bort från giftspridningen, något som gynnar den biologiska mångfalden. Det är dags för en ny nationell aktionsplan för biologisk mångfald. Låt den utgå från den status för olika arter och därmed biotoper som redovisas i Artdatabankens nya hotlista. Låt förslag i aktionsplanen leda till politiska beslut. Knyt ihop politiken! Regeringen bör även lämna en skrivelse till där situationen för de hotade arterna redovisas. Det skulle i ett slag skapa en bredare och djupare diskussion om det som sker i naturen. Den biologiska mångfalden skulle bli något annat än ett begrepp och kunskapen, såväl hos politiker, press som allmänhet, skulle öka. I redogörelsen kan givetvis även finnas diskussion om de vanliga arternas situation. En sådan skrivelse kunde utgöra en bra kunskapskälla. () () () () () () () () Per () () () () () () () ()