mot · GP02MJ339 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ339av m.fl. (c)Den svenska skogen 1 Sammanfattning Skogen har en mycket stor betydelse för . Bra förutsättningar för skogsnäringen är således bra för . I denna motion pekar på viktiga saker för den svenska skogspolitiken. Vi betonar vikten av det enskilda privata ägandet och vill ge möjligheter att stärka detsamma. En översyn av kulturminneslagen och dess effekter för skogsnäringen bör genomföras, dieselskatten för skogsmaskiner bör sänkas, regler för markavvattning ses över, anslagen till lövskogsplantering höjas och kalkning genomföras. Vidare är satsningar på forskning, utveckling och vidareförädling ett måste. Det kan med fog sägas att den svenska skogen är en grund för välstånd. Den potentialen måste tas tillvara. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 56 2 Innehållsförteckning 57 3 Förslag till riksdagsbeslut 58 4 Inledning 60 5 Erkänn skogens betydelse för 61 6 Miljömålet levande skogar 61 6.1 Kulturmiljövärden 61 7 Ägarstruktur 62 7.1 Jordförvärslagen 63 7.2 Generationsskiften 63 8 Äganderätt 63 8.1 När allemansrätten missutnyttjas hotas den 64 9 Infrastruktur 64 9.1 Vägar 65 9.2 Täckning för mobiltelefoner 65 10 Sänk dieselskatten för skogsnäringen 66 11 Forskning och utveckling 66 11.1 Stark vidareförädling 66 11.2 Forskning kring svampangrepp 67 11.3 Energiforskning 67 12 Lövskogsplantering 68 13 Kalkning av skogsmark 68 14 68 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skogens stora betydelse för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av kulturminneslagen och dess effekter för skogsnäringen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värna det spridda ägandet av den svenska skogen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en inriktning som stärker det enskilda privata ägandet vid utförsäljning av statlig skog.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jordförvärvslagen bör utformas så att andelen bolagsskog inte ökar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn av regler av olika slag som härrör från generationsskiften, i syfte att stärka och ge möjlighet till fortsatt spritt ägande av den svenska skogen, bör genomföras med skyndsamhet.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värna och stärka den privata äganderätten.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommersiellt missutnyttjande av allemansrätten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om initiativ för att garantera GSM-täckning.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statens andel och engagemang i forskningsinstitutet inte får minska.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till SLU för forskning kring svampangrepp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av fortsatt forskning kring, och praktisk tillämpning av, energi- och drivmedelsframställning ur skogsråvara.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avsätta mera resurser till plantering och skötsel av lövskog. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka resurserna till kalkning av vatten och skogsmark. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den sittande behöver, både för miljöns och markägarnas skull, i sitt arbete inkludera en översyn av regelverket kring markavvattning. 1 Yrkande 2 hänvisat till KrU. 2 Yrkandena 4, 10 och 12 hänvisade till NU. 3 Yrkande 5 hänvisat till BoU. 4 Yrkande 6 hänvisat till SkU. 5 Yrkande 7 hänvisat till KU. 6 Yrkande 9 hänvisat till TU. 4 Inledning Skogen är en av allra viktigaste resurser. Tillväxten i den svenska skogen uppgår till mer än . skog har således en nettotillväxt. Sammantaget står skogsindustrin för en stor del av export, . Över hälften av nettoexportinkomster kommer från skogsnäringen. Näringen sysselsätter över 90 000 människor i främst gles- och landsbygd och ger arbete åt en mängd företag i andra sektorer. Därtill ger den värdefulla inkomster till landets många skogsägare med ägor av varierande storlek. En tredjedel av landets enskilda privata skogsägare är kvinnor. Skogen har varit med och lagt grunden för den svenska välfärden och är fortsatt en mycket viktig näring för vad gäller antalet sysselsatta, men främst för sitt exportvärde. Goda villkor för den samlade skogsnäringen, från liten till stor, är därför mycket viktigt. Detta gäller allt ifrån utbildning till konkurrensförhållanden. Skogsnäringen har stora möjligheter till en positiv utveckling. värnar det spridda skogsägandet med allt ifrån familjeskogsbruk till stora koncerner. Skogsbruket verkar på en fri marknad och tror på markägarnas ansvar och möjligheter att utveckla näringen inom de ramverk som finns för skogsbruket. Det finns i en stor kunskap och vilja att förvalta skogen på ett bra sätt. skogsägare är viktiga för miljöarbetet och har ett ansvar för att bevara den biologiska mångfalden. Det är positivt att marknadskrafterna genom FSC- och PEFC-certifiering i skogsbruket tar hänsyn till skyddet av den biologiska mångfalden. är det viktigt att slå fast att staten har ett övergripande ansvar för att den enskilde markägaren inte ska hamna i kläm. Det är ett måste för alla inblandade och berörda, inte minst för markägarna, att det finns långsiktiga och tydliga regler för skyddet av den biologiska mångfalden. Reservatsbildningar måste föregås av ordentliga konsekvensanalyser. När staten pekar ut vissa områden som är särskilt intressanta att bevara är det viktigt att den enskilde markägaren inte drabbas på ett negativt sätt. Staten måste ta sitt ansvar att se till att detta inte sker. Markägaren måste ges skälig ersättning för de miljöinsatser som görs och vid bildandet av olika typer av reservat. Detta kan ske genom ekonomisk kompensation eller genom att ersättningsmark erbjuds. Utan en skälig ersättning försvåras möjligheterna för att få förståelse hos berörda markägare som drabbas av inskränkningar i nyttjandet av sin mark. anser att detta vore en olycklig utveckling. Ekonomisk kompensation är i vissa fall problematisk. Många markägare som avstår sin mark till reservat eller accepterar andra inskränkningar för att skydda den biologiska mångfalden vill inte ge upp den rörelse som kan vara associerad med användandet av marken. Just mot bakgrund av detta är det viktigt att möjligheten till ersättningsmark prövas noggrant och gärna före det att ekonomisk ersättning erbjuds vid reservatsbildningar. vill införa en ny modell för bevarande av skyddsvärda skogsområden. 5 Erkänn skogens betydelse för Som nämnts i inledningen har skogsnäringen en mycket stor betydelse för . Sammantaget står skogsindustrin för en stor del av export, . Över hälften av nettoexportinkomster kommer från skogsnäringen. Näringen sysselsätter över 90 000 människor i främst gles- och landsbygd och ger arbete åt en mängd företag i andra sektorer. Därtill ger den värdefulla inkomster till landets många skogsägare med ägor av varierande storlek. Vikten av goda villkor för skogsnäringen kan inte nog betonas. Skogens stora betydelse för måste erkännas och tydliggöras. Denna insikt måste påverka arbetet på en mängd områden, däribland forskning och utveckling, utbildning, handelspolitik och infrastruktur. Vad som anförs om skogens stora betydelse för bör ges regeringen till känna. 6 Miljömålet Levande skogar presenterade regeringen propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130). Regeringens förslag till åtgärder under delmål Levande skogar är enligt tycke inte tillfredsställande. Då ännu inte behandlat propositionen och efterföljande motioner avstår i denna motion från att upprepa de åsikter vi då framförde. motion behandlade behovet av en bred samhällsekonomisk konsekvensanalys av avsättningarna av skyddsvärd skogsmark, den frivilliga miljöhänsynen i skogsbruket, ersättningsfrågor, en ny modell för bevarande av skyddsvärd skogsmark, realism i målet om död ved, skador på angränsande skog samt behovet av att omformulera etappmålet om kulturmiljövärden i skogsbruket. De uppfattningar som förde fram finns i motion 2000/01:MJ46 och kan läsas på: ${BASE}=MOTARKIV0001&${THWIDS}=0.3]10012626631193&${HTML}=MOT_DOK&${THWURLSAVE}=3]10012626631193 6.1 Kulturmiljövärden Som nämnts ovan behöver etappmålet om kulturmiljövärden i skogsbruket omformuleras. I samband med det har påpekat vikten av att märka ut och inventera kulturminnen i skogen för att skogsägare inte ska drabbas på ett negativt sätt. Det är motiverat med en översyn av kulturminneslagen, inte minst mot bakgrund av att dagens förhållanden inte kunde förutses när lagen stiftades. Vid andra fall av inskränkningar av nyttjanderätten, såtillvida de inte räknas som ringa, finns möjlighet till ersättning. Så är inte fallet med kulturminneslagen. Detta är en stor brist. En mer funktionell tillämpning av regelverket samt en bättre dialog mellan myndigheter och skogsägare är önskvärt. Effekterna för skogsnäringen av dagens lagstiftning och tillämpning av densamma är och kommer att bli än mer betydande. Detta sammantaget gör att det är berättigat med en översyn av kulturminneslagen och dess effekter för skogsnäringen. Vad som anförs om en översyn av kulturminneslagen och dess effekter för skogsnäringen bör ges regeringen till känna. 7 Ägarstruktur Det spridda ägandet av svensk skog är bra och ska uppmuntras. värnar det spridda ägandet och familjeskogsbruket. Av totala skogsmarksareal om ägs av enskilda privata skogsägare, av aktiebolag och resterande av allmänna ägare (stat, kommuner och kyrka). Det spridda ägandet är en styrka då många får del av skogens avkastning som det privata ägandet gör att människor känner mer för sin skog. Det är viktigt att politiska beslut inte försvårar möjligheterna till ett spritt ägande av den svenska skogen. Vad som anförs om att värna det spridda ägandet av den svenska skogen bör ges regeringen till känna. Stora skogsägare i Skogsägare Produktiv skogsmarksareal 2 400 1 600 1 538 1 060 1 030 900 519 400 107 52 , stiftelser 38 och 36 Koncernen 28 NOT 1. Av Fastighetsverkets skogsmarksareal är 392 000 ha indelade Skogsägargrupp Kyrkan 398 Kommuner och landsting 347 Allmänningsskogar i norra 325 Besparingsskogar i och 221 Häradsallmänningar 117 Källa: Skogsstatistisk årsbok 2001 Staten äger direkt en betydande del av landets skog, vilket framgår av tabellen ovan. Vid de tillfällen skog ur detta innehav ska säljas ut bör möjlighet ges för enskilda aktiva brukare att förvärva delar av denna skog. Det betyder att det är viktigt att vid försäljning tillse att storleken på de skogsområden som ska säljas ut möjliggör förvärv av ovan beskrivna natur. Detta skulle kunna stärka det enskilda ägandet samt sysselsättning och boende på landsbygden. Vad som ovan anförs om en inriktning som stärker det enskilda privata ägandet vid utförsäljning av statlig skog bör ges regeringen till känna. 7.1 Jordförvärvslagen har i betänkandet Ägande och struktur inom jord och skog (SOU 2001:38) lagt förslag till hur framtidens lagstiftning på området ska se ut. Det får förutsättas att regeringen kommer att lägga fram en proposition till i ärendet varför i detta läge avstår från att djupare gå in på frågan. Viktigt är dock, för att värna det enskilda ägandet, att fastslå att andelen bolagsskog inte bör öka. Detta är en viktig regel varför yrkande om detta läggas . Vad som anförs om att jordförvärvslagen bör utformas så att andelen bolagsskog inte ökar bör ges regeringen till känna. 7.2 Generationsskiften En av grundförutsättningarna för att fortsatt ha ett spritt ägande av den svenska skogen och ett levande familjeskogsbruk är att generationsskiften kan genomföras på ett tillfredsställande sätt. De demografiska förhållandena på den svenska landsbygden talar för att detta är en mycket angelägen fråga. Det finns många äldre skogsägare. I den stund yngre ska ta vid finns det skattemässiga kostnader som i många fall kan bli mycket betungande. Så betungande att ett övertagande av den äldre generationens skog kan bli mycket svårt. Utfallet av detta blir att företagen köper upp skogen, vilket minskat det spridda ägandet. En översyn av regler av olika slag som härrör från generationsskiften i syfte att stärka och ge möjlighet till fortsatt spritt ägande av den svenska skogen bör genomföras med skyndsamhet. Detta bör ges regeringen till känna. 8 Äganderätt har en blandad ägostruktur. Dels finns det stora markägare vad gäller både skog och övrig mark, dels finns det många små markägare. Detta är en bild som är positiv. Det spridda ägandet ska uppmuntras och bevaras. En av grundförutsättningarna för detta är klara regler vad gäller äganderätten. I det svenska samhället finns ett brett stöd för det enskilda ägandet. Själva ägandet ifrågasätts inte från så många håll men det finns många som vill urholka det privata ägandet. Ett tydligt exempel på detta är viljan att försvaga den grundlagsstadgade rätten till ersättning vid ingrepp. Det är en absolut nödvändighet att markägare ges ersättning när skogsmark av olika anledningar tas ur skoglig produktion och omvandlas till reservat och liknande. Det är olyckligt om gränsen för vad en markägare ska acceptera i form av inskränkningar flyttas mot en större grad av tillåtande för denna form av inskränkning. I miljömålsmotion (se stycket om Miljömålet Levande skogar) finns mer om denna problematik ur markägarnas perspektiv. Ett ensidigt hävdande av det gemensammas intresse framför den enskildes äganderätt riskerar att leda till en ökad misstro mot rättsstaten och till att människor i allt mindre utsträckning känner det personliga ansvaret för sin egendom och den egna miljöpåverkan. Den privata äganderätten måste skyddas och ständigt försvaras. Äganderätten behöver inte försvagas utan förstärkas. Vad som anförs om att värna och stärka den privata äganderätten bör ges regeringen till känna. 8.1 När allemansrätten missutnyttjas hotas den Den svenska äganderätten hotas från gång till annan av kommersiella intressen i allemansrättens namn. Vi menar att det kommersiella missutnyttjandet av allemansrätten är olyckligt från äganderättssynpunkt såväl som från allemansrättens synpunkt. kan ett kommersiellt missutnyttjande leda till inskränkningar i allemansrätten, då till nackdel för vanliga människor som av olika anledningar rör sig i skog och mark. Den svenska allemansrätten är allt för värdefull för att bli utnyttjad av några få i eget kommersiellt syfte. Vi menar därför att det är viktigt att gränsdragningen mellan normalt utnyttjande och kommersiellt missutnyttjande klargörs på ett tydligt sätt. Markägare måste tillfrågas innan kommersiellt organiserade former av verksamhet företas på berörd mark. Vad som anförs om kommersiellt missutnyttjande av allemansrätten bör ges regeringen till känna. 9 Infrastruktur En bra och välutvecklad infrastruktur är en nödvändighet, inte minst för skogsnäringen. En fungerande skogspolitik kräver en fungerande infrastruktur. Skogforsk beräknar att bara den svenska skogsnäringen förlorar till följd av de undermåliga vägarna. Det är naturligtvis allvarligt när människors och företags möjligheter begränsas till följd av eftersatt underhåll av det svenska vägnätet. har under en rad år anslagit mer medel till infrastrukturen än vad regeringen gjort. Detta för att säkerställa en väl fungerande infrastruktur i hela landet. Skogsnäringen är också starkt beroende av god mobiltelefontäckning. 9.1 Vägar I utredningen eller allmän väg (SOU 2001:67) föreslås att (totalt då skulle omvandlas från enskilda till statliga) statliga vägar ska omvandlas till enskilda vägar. En sådan överföring kan bli förödande för berörda bygder, företag och människor. En vettigare förändring kunde vara att staten behåller ägandet men i ökad utsträckning köper skötselansvaret från närliggande enskilda vägföreningar/vägsamfälligheter. Vår uppfattning är att tankarna, i SOU 2001:67, på att omvandla statliga vägar till enskilda bör avvisas. Yrkande i detta hänseende återfinns i jordbruksmotion. Det eftersatta underhållet av det statliga svenska vägnätet uppgår enligt uppgifter från till . Till det kan läggas de kommunala och enskilda vägarnas eftersläpande underhållsbehov. Eftersläpningen skapar olägenheter för människor och företag. Jord- och skogsbruket blir som näringar hårt drabbade av det eftersatta underhållet. Eftersläpningarna måste tas igen och anslagsnivåerna till drift, underhåll, tjälsäkring och rekonstruktion måste vara sådana att eftersläpningar inte tillåts uppstå. Att ta igen det eftersatta underhållet är tyvärr inte gjort över . menar mot bakgrund av detta att det behövs en 10-årsplan för att ta igen det eftersatta underhållet av det statliga vägnätet. En sådan plan måste utarbetas och påbörjas . Yrkande i detta hänseende återfinns i jordbruksmotion. De enskilda vägarna är otroligt viktiga för fast- och fritidsboende, turister, företag och hela näringsgrenar. Den svenska skogsindustrin är tillsammans med lantbruksnäringen och i viss mån turismen starkt beroende av ett väl fungerande nät av enskilda vägar. Dessa näringsgrenar är på sina håll i landet dominerande varför ett eftersatt underhåll av det enskilda vägnätet kan få mycket stora negativa regionala och sociala effekter. Vi anser att det är utomordentligt viktigt att det enskilda vägnätet tillförsäkras de resurser som behövs för att ta igen eftersatt underhåll och för att framöver hålla en god standard. Det betyder att anslagen till de enskilda vägarna måste höjas. Yrkande i detta hänseende återfinns i jordbruksmotion. Den tunga trafiken sliter hårt på de svenska vägarna. Timmertransporterna är inget undantag. Hårt pressade av bristande lönsamhet och tuffa krav från uppdragsgivarna går många timmertransporter med för tung last. Den tyngre än tillåtna lasten gör att vägnätet slits mer än vad som varit fallet med tillåten last. Förutom att vägarna slits så snedvrids konkurrensvillkoren mellan de åkare som håller sig till tillåten maxlast och de som kör med för tung last. Här åvilar ett stort ansvar på skogsbolag och andra som köper transporttjänster att verkligen se till att maxlasterna inte överskrids. 9.2 Täckning för mobiltelefoner Mobiltelefonen är ett viktigt arbetsinstrument i skogsnäringen. Dels blir branschen mer och mer högteknologisk, vilket förutsätter god täckning för mobiltelefoner för att kunna koppla upp datorer som finns i skogsmaskinerna, dels är telefonen en säkerhet vid olyckor och andra problem. Vanlig mobiltelefoni lider av problem med täckningen. Trots förhållandevis god täckning i fråga om befolkning är kvaliteten på förbindelserna på många håll bristfällig, och stora områden lämnas helt utanför täckningskartorna. För många aktiva inom skogsbruket, och för all del andra näringar, innebär detta givetvis bekymmer. För företagare kan mobiltelefontäckningen i många fall avgöra möjligheten att framgångsrikt driva företag. Regeringen bör ta initiativ till en diskussion med de tre nätägande GSM-operatörerna om hur en god täckning i hela landet ska kunna uppnås. Sådana diskussioner bör bl.a. syfta till att öka samordningen mellan operatörernas utbyggnad och drift av nät i glest befolkade områden. Detta kan t.ex. ske genom att bygga gemensamt eller genom att öppna näten för samtrafik också från de andra nätägarna i glest befolkade områden. Vad som ovan anförs om initiativ för att garantera GSM-täckning bör ges regeringen till känna. 10 Sänk dieselskatten för skogsnäringen Precis som jordbruket dras skogsbruket med en tyngre skattebörda än vad som är fallet i konkurrentländerna, till exempel . Dieselskatten är ett mycket tydligt exempel på detta. vill sänka dieselskatten för jord- och skogsbruket till /liter. Det betyder en sänkning från dagens nivå på /liter. Detta är viktigt för att säkerställa svensk skogsnärings konkurrensvillkor på en mycket internationaliserad marknad. Yrkande i detta hänseende återfinns i annat sammanhang. 11 Forskning och utveckling Att stärka forskningen och utvecklingen inom skogsnäringen är viktigt för att fortsatt ha en konkurrenskraftig skogsnäring. Under rubriken tas frågan om inrättandet av flera träcentrum upp. Utöver denna forskning inriktad på vidareförädling är det angeläget med forskning kring olika former av angrepp på skogen. 11.1 Stark vidareförädling Svensk skogsnäring möter allt hårdare konkurrens från Öst- och . I takt med att dess länder får igång sina sågverk och blir effektiva kommer att behöva öka förädlingsgraden på trävaran. Att öka förädlingsgraden är inte bara viktigt för att möta konkurrensen. Det är också viktigt mot bakgrund av träråvarans miljömässiga fördelar gentemot många andra material. Marknadens aktörer har självfallet ett stort ansvar för detta. är det viktigt att slå fast att det är ett samhällsintresse med tanke på skogens stora betydelse för som land. Skogsbranschen och staten har ett samarbete med forskning och utveckling kring en breddad användning av träfiber som bas för olika produkter. Tyngdpunkten har lagts på den trämekaniska industrin. finns oroande signaler om att staten, som äger av det gemensamma forskningsinstitutet , avser att kraftigt minska sitt engagemang i denna verksamhet. Det kan omöjliggöra fortsatt verksamhet på de tre orter i landet (, och ) som har denna utvecklingsverksamhet. Statens andel får enligt vår mening inte minska då denna forskning har en utomordentligt stor betydelse för den fortsatta utvecklingen mot en ökad vidareförädling av vår träråvara. Vad som anförs om att statens andel och engagemang i forskningsinstitutet inte får minska bör ges regeringen till känna. 11.2 Forskning kring svampangrepp har angreppen från svampen abietina härjat i . av rena tallskog har fått besvärande skador till följd av sommarens angrepp. Främst yngre skog drabbas. menar att det är det svåraste svampangreppet . Kostnaderna i alla led kan komma att uppgå till närmare en miljard. För svensk skogsnäring som helhet bör sommarens angrepp inte utgöra något hot. Om däremot fler härjningar följer och sker över än större områden än vad som är fallet finns risken för betydande problem för näringen som helhet. Om det är så att svampangreppen inte är ett hot mot skogsnäringen som helhet så drabbas många enskilda skogsägare mycket hårt. SLU aviserar att man satsar extra på forskning för att bättre förstå utvecklingen av epidemier och hur svampen påverkar träden. För att möjliggöra en ordentlig forskning kring utvecklingen av epidemier som denna och hur svampen påverkar träden bör mer resurser avsättas till SLU. Vad som anförs om ökade resurser till SLU för forskning kring svampangrepp bör ges regeringen till känna. 11.3 Energiforskning Skogen är en viktig resurs i arbetet med att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle. Det finns en stor potential till energiutvinning ur den svenska skogen som vi har stora tillgängliga arealer. Något att komma ihåg i tider då importerar sopor för förbränning. Det är av yttersta vikt att forskningen kring, och tillämpningen av, energi- och drivmedelsframställning ur skogsråvara fortsätter. Vad som anförs om vikten av fortsatt forskning kring, och praktisk tillämpning av, energi- och drivmedelsframställning ur skogsråvara bör ges regeringen till känna. 12 Lövskogsplantering Det är angeläget att få in mer lövinslag i den svenska skogen, speciellt i . finns det en stor oro hos skogsägarna kring lövskogen. I och med att många nyckelbiotoper kan finnas i lövskogen finns en oro för att staten genom olika former av avsättningar ska ta marken ifrån ägarna. Med tanke på regeringens högt ställda mål om skogsavsättningar är detta en befogad oro. Metoden att genom stora avsättningar skydda den biologiska mångfalden kan således motverka sitt syfte vad gäller att få ökade inslag av lövträd.