ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk258 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk258av och ()Företagarperspektiv på skatteregler Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändringar av skattereglerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelverkets utformning. Motiv för våra förslag Skattelagarna och skattemyndigheternas tolkning av dessa är av avgörande betydelse för företagsamheten. Krångliga lagar och osmidig hantering från myndighetens sida gör att företagare tröttnar, att blivande företagare aldrig startar och att företagare flyttar utomlands till lägre skattenivåer och bättre företagsklimat. Vi anser att skattelagarna och myndigheternas arbete måste utformas mer ur ett företagarperspektiv. är regelverket utformat så att det skall vara lätt för myndigheterna att granska företagen. Regelverket bör som det är effektivt ur granskningssynpunkt i första hand utformas så att det är lätt att följa och förstå lagar och regler. Myndigheterna skall hjälpa företagen att följa reglerna, inte utforma bestämmelser med vars hjälp man stjälper dem i efterhand. Vi har mött många företagare som påtalar olika problem med dagens skatteregler. Problem med F-skattsedel har hindrat bl.a. många av jordbrukets avbytare att starta egen verksamhet, eller tvingat dem att, via kreativa fakturaspecifikationer dölja/omforma verksamheten för att kunna driva den vidare. Ett mindre företag i har drabbats av att ett antal konferensresor ifrågasatts av skattemyndigheten. hävdar bl.a. att det inte räcker med att antalet utbildningstimmar är uppfyllt. Utbildningspassen måste dessutom ligga helt för att inte utlösa en kraftig förmånsbeskattning. Skattereglerna bör enligt vår uppfattning ändras så att det står ett företag fritt, att så länge man uppfyller krav på kursinnehåll och tid, förlägga kursverksamheten på det sätt som är bäst för företaget. Vidare hävdar skattemyndigheten att intern utbildning klassas som personalvård. För personalvård gäller avdragsrätt enligt rekommendationer (RSV Dt 1991:20) med, för de två aktuella åren, 1994 med och 1995 med . Vidareutbildning kommer att bli allt viktigare för att upprätthålla anställdas kompetens. Detta gäller särskilt i de nya kunskapsföretagen. Mycket låga takbelopp för intern utbildning framstår för oss som direkt skadligt. bör i stället uppmuntra utbildning. Därför bör skattereglerna ändras även på denna punkt. Den reaktion vi mött från företaget är frustration och besvikelse. Det är bättre att flytta företaget utomlands. Det finns ingen anledning att växa här i . Skall det inte räcka med att försöka följa reglerna? Har skattemyndigheterna inte viktigare saker för sig än att djävlas med småföretag? Det är några av de uttryck som fällts. Skattereglerna bör därför fortlöpande prövas från småföretagarperspektiv. () ()
mot · GP02Sk259 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk259av ()F-skatteinnehavare bör få ta tillfälliga arbeten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta innehavare av F-skattsedel få ta tillfälliga arbeten hos annan företagare. Motivering Det finns ensamföretagare som inte vill ha några anställda men har mycket att göra och därför skulle vilja anlita en underentreprenör till att utföra en del av arbetet. Men tyvärr vågar många inte ta in en kollega, som har F-skattsedel, för att utföra arbete åt sig på grund av den osäkerhet som råder om ersättningen kommer att anses som ersättning för arbete i stället för betalning till kollegans näringsverksamhet. Den skatterättsliga bedömningen bygger på den arbetsrättsliga, vilken i sin tur utgår från ett flertal faktorer av vilka det sedan görs en samlad bedömning. Faktorerna är bl.a. antalet uppdragsgivare, om firma finns inregistrerad, var arbetet utförs, arbetets organisation och ledning. Rent civilrättsligt är det ofta inget problem eftersom båda parter anser det vara ett avtal mellan sina företag och inget anställningsförhållande. Men båda företagarna kan få problem med skattemyndigheten eftersom såväl den arbetsrättsliga som den skatterättsliga bedömningen bara i liten grad påverkas av parternas avsikt med avtalet. Ett exempel från verkliga livet är en bilmekaniker som har för mycket att göra. Han har en bekant som är bilmekaniker med egen firma men som inte har tillräckligt med kunder. Bilmekanikern med många kunder övervägde därför att leja in sin bekant att komma till bilverkstaden och som underentreprenör utföra en del arbeten. Bilmekanikern blev dock av sin revisor avskräckt från att göra detta eftersom underentreprenören arbetsrättsligt och skatterättsligt kunde anses som anställd. Det skulle innebära bl.a. att underentreprenören blev beskattad för inkomsten som inkomst av tjänst och inte som inkomst i sitt företag. Om underentreprenörens arbete hos bilmekanikern uppenbart är ett anställningsförhållande så skall bilmekanikern anmäla det till skattemyndigheten. Bilmekanikern tvingas alltså göra en avancerad bedömning av flera omständigheter för att kunna avgöra om det är ett anställningsförhållande. Problemet är att skattereglerna hämmar samarbete i fall som i exemplet. Osäkerheten om hur förhållandet mellan bilmekanikerna kommer att bedömas ledde i ovanstående fall till att bilmekanikerns kunder fick vänta extra länge och att den bekante kollegan fick lägre inkomst. Det är inte realistiskt att tro att företagare ska registrera sig som arbetsgivare för att ge arbete åt en annan företagare i . Aktiebolag med en ägare är registrerade som arbetsgivare då ägaren som arbetar i företaget anses som anställd. Lösningen är att uppdrag inte omfattas av den normala bedömningen av om det skatterättsligt är fråga om ersättning för arbete då företagare ger tillfälliga uppdrag åt andra företagare som har F-skattsedel. Detta skulle avsevärt förenkla samarbete mellan ensamföretagare.
mot · GP02Sk261 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk261av ()Översyn av reklamskattebestämmelser för idrottsföreningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av reklamskattebestämmelser för idrottsföreningar. Motivering Idrotten är i särklass största folkrörelse. Få är de som inte kommit i direkt beröring med någon idrott alls. Inom idrotten fostras många, inte minst ungdomar, på olika sätt. Man får lära sig att umgås i lag och att ta hänsyn till varandra. Idrott av skilda slag har också en friskvårdande uppgift och bygger upp människan. Det stora börjar även på det här området i det lilla. Framstående idrottsmän har börjat med att aktivt delta i sin orts förening för att jobba sig framåt. För det stora flertalet har idrottsrörelsen en mer allmänt stor betydelse. Många ideella krafter medverkar också för att hålla idrottsrörelsen vid liv. Som i all verksamhet fordrar verksamheterna såväl personella som ekonomiska resurser för att det ska bli en bra verksamhet till gagn för alla. Ett bekymmer som påtalats från de mindre idrottsföreningarna är den reklamskatt som tas ut vid marknadsföring av klubben eller föreningen, en reklamskatt som tycks tas ut godtyckligt av skattemyndigheten. Detta slår väldigt orättvist, främst mot de mindre föreningarna som inte har en stor administration uppbyggd utan som fokuserar sitt arbete på det rent sportsliga engagemanget för bygdens människor. Det behövs en översyn av bestämmelserna för reklamskatt. Det behövs enkla rättvisa regler som inte medför merarbete för föreningarna. Det bör finnas en storleksgräns för när sådan skatt inte ska belasta föreningen.
mot · GP02Sk262 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk262av och ()Momsbefrielse av körkortsutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om momsbefrielse av körkortsutbildning. Ändrad syn Bilen är inte alls självklar för dagens ungdomar på samma sätt som den var för tidigare generationer. kom bil och körkort först, prioriterar människor annorlunda. Det är också en tydlig skillnad mellan ungdomar på landsbygden och ungdomar som bor i större städer. Många väntar också längre innan de tar sitt körkort. Intresset för att ta körkort minskar alltså, som det allt oftare poängteras i platsannonser att körkort behövs för att få jobb. Arbetsmarknaden för ungdomar utan körkort begränsas både geografiskt och innehållsmässigt. Körkort en dyr historia har andelen som valt att ta körkort minskat kraftigt. är det endast cirka en fjärdedel av alla 18-åringar som tar sitt körkort. En trolig orsak till nedgången är att kostnaden har ökat kraftigt. beräknas ett körkort kosta . Detta är stora summor med tanke på att många som skaffar körkort inte har en egen inkomst. Den höga kostnaden drabbar många hårt, och det innebär att många väljer bort körkortet på grund av att man inte har råd. Detta bidrar till den sociala klyvningen då pengar avgör om du ska ha möjlighet att ta körkort. Det blir också ett ytterligare slag i ansiktet för de personer som bor så till att körkort och bil är ett måste för att ta sig till arbete eller utbildning. I trafikutskottets betänkande 2000/01:TU12 skriver man att det är oroande att kostnaderna är så höga och att det medför en orättvisa. Vidare skrivs det att något måste göras och att det skall ses över. Tyvärr kommer man inte längre än att enbart konstatera problematiken, och några konkreta åtgärder föreslås inte. En åtgärd för att ge fler möjlighet att ta körkort är att göra en momsförändring på körkortsutbildningen. Körkortsutbildningen bör därför momsbefrias. Detta bör ges regeringen till känna. () ()
mot · GP02Sk264 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk264av och ()Arvsskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ingångsvärdet vid reavinstbeskattningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa arvsskatten. Motivering Frågan om arvs- och gåvoskattens framtida utformning har beretts i ända . Arvsskatten är oerhört skadlig, trots att den ger staten . Mest akut och allvarligast just nu är hur de som blir änkor och änklingar drabbas 2002. Då slår årets kraftigt höjda, ibland dubblerade, taxeringsvärden igenom på arvs- och gåvoskatten. Följden blir att många tvingas betala i arvsskatt för att kunna bo kvar i sina hus. Den som inte har råd att betala arvsskatten måste dessutom betala reavinstskatt utöver den extra sorgen det innebär att behöva bryta upp från sitt hem. Generationsskiften är arvsskattens ständiga problem. För företagare gäller det att förbereda sitt frånfälle . Arvsskatten kan ses som ett tillväxthinder när det gäller familjeföretag. Den frågan behandlades av den försenade så kallade 3:12-utredningen. All skatteplanering kostar tid och pengar som skulle kunna användas mer produktivt. Därför skadar arvsskatten mer än den ger statskassan. Arvsskatten slår så snett att den uppfattas som konfiskatorisk och borde avskaffas. Att aktiekursen sjunker kraftigt är ett gammalt problem som återuppstått i de senaste årens turbulens på aktiemarknaden. Eftersom aktierna inte får säljas förrän bouppteckningen är klar och registrerad, drabbas många dödsbon om kurserna sjunkit. Problemet är inte bara att arvsskatten beräknas på värdet på dödsdagen utan också att ingångsvärdet ärvs. Lösningen vi vill förorda, om arvsskatten behålls, är att få använda värdet på dödsdagen som ingångsvärde vid reavinstberäkningen om värdet har sjunkit . () ()
mot · GP02Sk265 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk265av ()Avskaffa gallerimomsen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gallerimomsens avskaffande. Motiv för mitt förslag Gallerierna fungerar som ombud för konstnären och ställer ut och säljer dennes alster. åligger det gallerierna att betala i mervärdesskatt för den förmedlingsavgift som galleristen tar ut som ersättning när han/hon under en utställning säljer tavlor och konst. Alltsedan gallerimomsen infördes, har det i riksdagsmotioner lämnats förslag om dess avskaffande. har förslaget avslagits med motiveringen att problematiken skulle ses över. Vid senaste tillfället hänsköts frågan till en pågående översyn (2000/2001:SkU15). Galleriets förmedlingsavgift är anpassad till de kostnader som galleriet har för att kunna drivas. Galleristen kan i de flesta fall inte själv stå för momsfördyringen, eftersom även en galleriägare måste kunna ha en dräglig försörjning. Effekten blir att konstnärens tavlor blir dyrare när de ställs ut och säljs via ett galleri. Eller också är det konstnären som i motsvarande grad får mindre betalt för tavlor som säljs via ett galleri. Gallerimomsen får då den olyckliga effekten att konstnärens möjlighet att kunna leva på sin konst därmed försvåras. Ideella föreningar kan ställa ut och sälja konst utan att moms utgår på provisionen. Mervärdesbeskattningen på på galleriernas provision får den orimliga konsekvensen att en tavla som säljs genom ett galleri blir avsevärt dyrare än om samma tavla säljs via en konstförening som ställer ut i exempelvis Folket hus. Konkurrensen på konstmarknaden snedvrids. Den särskilda momsen på galleristens provision är djupt orättvis. Den försvårar möjligheten till försörjning för såväl konstnärer som galleriföretagare. Den driver upp priserna på tavlor och konst som förmedlas via ett galleri. I jämförelse med när liknande förmedling sker via ideella föreningar framstår gallerimomsen som direkt företagarfientlig. Gallerimomsen kritiserades redan vid införandet. Frågan kan inte hur länge som helst hänskjutas till översyner/utredningar. upprepad kritik av gallerimomsens orimliga effekter på konstmarknaden är det nu hög tid att den avskaffas.
mot · GP02Sk267 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk267av och (m)Fordonsskatt på dieselbilar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lika skatt på diesel- och bensindrivna personbilar. Motivering Moderna dieselbilar släpper ut avsevärt mindre koldioxid än motsvarande bensindrivna bilar. I studie Bensin- eller dieseldriven personbil Vad är bäst för miljön? jämfördes tio nya dieselbilar med motsvarande bensinmodeller. Undersökningen visar att dieselbilarna i snitt släpper ut mindre koldioxid än motsvarande bensindrivna modeller. Koldioxidutsläppen är en av våra viktigaste miljöfrågor, eftersom utsläppen av koldioxid leder till förändringar av klimatet. Dieselbilarna släpper också ut en väsentligt mindre mängd kolväten, bara en sjättedel av bensinbilens utsläpp. Kolväten leder till cancer och till att det bildas marknära ozon. Dieselbilarnas svaghet, i jämförelse med bensindrivna bilar, är högre utsläpp av kväveoxider och partiklar. studie visar att såväl diesel- som bensinbilar har blivit renare den senaste tioårsperioden. Detta innebär att skillnaden på utsläpp av skadliga ämnen är större mellan en ny och en gammal bil än mellan en dieselbil och en bensinbil. Slitaget på våra vägar är det samma om bilen drivs av diesel eller bensin. är prisskillnaden mellan bensin och diesel betydligt mindre än . Då var dieseln betydligt billigare än bensinen. Fordonsskatten på dieseldrivna bilar är dock ca fyra gånger så hög som på motsvarande bensindrivna modeller. Detta är fel och bör ändras. () (m)
mot · GP02Sk268 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk268av m.fl. (c, m, kd, fp)Schablonbelopp för förmån av hushållstjänster tillhandahållna av arbetsgivaren till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av schablonbelopp för förmån av hushållstjänster tillhandahållna av arbetsgivaren. Motiv för vårt förslag Tempot i dagens arbetsliv är för många högt uppskruvat. Till detta kommer att i dagens familjer är oftast båda föräldrarna yrkesarbetande. En bransch som utvecklats är den för hushållstjänster. Det har dock uppmärksammats att den svarta sektorn i denna bransch inte är obetydlig. Detta innebär inte bara skattebrott utan även att de personer som utför tjänsterna ofta står utan socialförsäkringsskydd m.m. Hushållssysslor är en typ av tjänster som då de betalas av privatpersoner ofta antingen subventioneras av kommunerna, då den tillhandahålls dem som har rätt till hjälpen enligt t.ex. socialtjänstlagen, eller sker inom den svarta sektorn. Som exempel kan nämnas att bara ingångslönen i ett av de större seriösa hemtjänstföretagen är , därtill kommer socialavgifter m.m. Detta indikerar att de etablerade företag som betalar skatter och avgifter och betalar avtalsenliga löner tvingas ta ut ett pris som är högre än privatpersoners betalningsvilja för att få hushållssysslor utförda. Vissa arbetsgivare har velat tillhandahålla hushållstjänster till sina anställda. Arbetsgivarna har ofta motiverat arrangemanget med att det innebär att de anställda kan koncentrera sig på arbetet och har lättare att arbeta över då det behövs om någon annan sköter vissa hushållssysslor som t.ex. städning. Om ett företag ger sina anställda hushållstjänster är det en förmån som ska beskattas till marknadsvärdet. Marknadsvärdet sätts till det pris som arbetsgivaren betalat för att få hushållstjänsten utförd, dvs. högre än vad privatpersoner normalt är beredda att betala för att få tjänsten utförd. Det bör därför införas ett schablonbelopp för värderingen av förmånens värde som tar hänsyn till hushållens betalningsvilja. Schablonbeloppet kan sedan knytas till basbeloppet så att förmånen följer prisutvecklingen. Genom att sätta ett schablonbelopp för värderingen av förmånen ökar förutsebarheten för hur förmånen ska värderas. Om schablonbeloppet utgår från hushållens värdering av värdet för tjänsten blir det förmånligt för anställda att ta emot förmånen (istället för högre lön som kan användas till att köpa tjänsten svart). Detta kommer att hämma den svarta sektorn i branschen. fann att genomsnittlig svart lön var (se arbete Arbetstagare och företagare del 2 Omfattning RRV 1998:28). LO har i boken uppgett att var den genomsnittliga svarta timlönen 1997. Det är viktigt att den svarta ekonomin bekämpas. Genom ovanstående förslag kan en viss del av den svarta sektorn inom hemtjänstbranschen konkurreras ut av den del som betalar skatter m.m. och följer arbetsrättslagstiftningen. Enligt vår mening bör därför införas ett schablonbelopp för värdering av förmånen som tar hänsyn till hushållens betalningsvilja för tjänsterna. () () () () () () () ()
mot · GP02Sk270 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk270av m.fl. (fp, m, kd, c)Frivilligt organisationsnummer för enskilda firmor till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa frivilligt organisationsnummer, som kan användas som registreringsnummer för mervärdesskatt, för enskilda firmor. Motiv för vårt förslag För de företagare som bedriver sin verksamhet som enskild firma är företagarens personnummer firmans registreringsnummer för mervärdesskatt. Detta innebär att företagaren lämnar ut sitt personnummer till sina kunder för att dessa ska få avdrag för mervärdesskatten om de är mervärdesskattepliktiga. De flesta maskiner för till exempel betalning med kort är anpassade till att registreringsnumret för mervärdesskatt ska lämnas ut. Detta innebär att företagaren lämnar ut sitt personnummer till samtliga sina kunder. Personnumret avslöjar inte bara ålder och födelsedatum utan är även en kod som kan användas för att enkelt ta reda på bostadsadress, telefonnummer m.m. via offentliga register. Kunden får med andra ord på ett lätt sätt möjlighet att ta reda på mer om och kanske till och med trakassera inte bara den enskilda firman utan även privatpersonen som är företagare. För en tandläkare har detta inneburit att hon känt sig tvingad att byta bolagsform av integritetsskäl då hon inte velat lämna ut sitt personnummer till vissa kortbetalande kunder. En företagare ska inte behöva tvingas bilda en juridisk person för att våga lämna ut registreringsnumret för mervärdesskatt. Det är inte heller realistiskt att multinationella företag skulle anpassa sina produkter till att det i finns en företagsform där registreringsnumret för mervärdesskatt också är en sifferkombination som identifierar företagaren i de flesta offentliga register. finns det möjlighet för ideella organisationer att frivilligt skaffa organisationsnummer. Det är en lösning av integritetsproblemet för enskilda näringsidkare att dessa ges möjlighet att ansöka om organisationsnummer som då även skulle användas som registreringsnummer för mervärdesskatt. Naturligtvis kommer det att medföra ökade kostnader för staten att handlägga ansökningar om frivilligt organisationsnummer och att införa uppgifterna i olika register. Denna kostnad måste dock ses som en konsekvens av de regler som finns med krav på att registreringsnumret för mervärdesskatt skall lämnas ut och bör därför bäras av staten. () () () () () () () ()
mot · GP02Sk271 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk271av m.fl. (c, m, kd, fp)Enskilda näringsidkares avdrag för arbete i bostaden till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdrag för enskilda näringsidkare som bedriver verksamhet i egen bostad. Motiv för vårt förslag Majoriteten av företagare har inget bolag utan bedriver verksamheten som enskild firma. För att minska den ekonomiska utsattheten väljer många företagare att åtminstone i ett inledningsskede bedriva verksamheten från hemmet. Detta innebär ett intrång inte bara i företagarens utan även i familjens hem. Intrånget i familjens hem kompenseras förhoppningsvis av den inbesparade hyreskostnaden och av att vinsten ökar. Denna vinst beskattas som förvärvsinkomst. En enskild näringsidkare som bedriver sin verksamhet med minst från hemmet, utan att en särskild del av bostaden har inrättats för näringsverksamheten, har rätt till avdrag med om bostaden är egen fastighet och i annat fall. Den enskilda näringsidkare som bedriver verksamheten i särskilt inrättad del av bostaden kan få avdrag för faktiska merkostnader. De kostnader som godtas ger ofta ett avdrag motsvarande schablonregeln, dvs. några hundralappar i avdrag. Om företagaren i stället hade valt att hyra lokal någon annanstans hade vinsten minskat i motsvarande mån och detta med avsevärt mer än nuvarande rätt till avdrag. För att ge de företagare som väljer att bedriva sin verksamhet i hemmet bättre villkor bör avdragsrätten utökas drastiskt. Det går också att konstatera att nivån på schablonbeloppet inte höjts utan legat kvar på samma nivå sedan skattereformen. Avdraget för arbete i bostaden enligt 16 kap. 35 § inkomstskattelagen bör därför höjas till förslagsvis ett halvt prisbasbelopp. Förra avslog ett antal motionsförslag om utvidgad avdragsrätt för kostnader för en privatbostad som delvis används i näringsverksamhet. Detta motiverades med att i betänkandet Stoppreglerna (SOU 1998:116) inte funnit anledning att ompröva de valda schablonerna. behandlade vissa regler som gäller aktiebolag och handelsbolag ägda av ett fåtal personer och kom bl.a. fram till att de tidigare specialreglerna för när företagsledare hyr ut privatbostad till fåmansföretag skulle slopas. Förslaget är infört och innebär att om ett fåmansföretag betalar hyra för privatbostad till företagsledaren ska marknadsmässig hyra beskattas som inkomst av kapital och endast överhyra beskattas som förvärvsinkomst. Rent administrativt skulle en höjning av schablonavdraget kunna innebära en förenkling då det för vissa enskilda näringsidkare ur skattesynpunkt skulle bli irrelevant om verksamheten bedrevs i en särskilt inrättad del eller inte och de faktiska kostnaderna därmed inte behöva undersökas vare sig av företagaren eller skatteförvaltningen. Det skulle också vara en hjälp för nystartade småföretag. () () () () () () () ()