mot · GO02MJ21 · 2001-01-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ21av Abramsson, ()med anledning av prop. 2000/01:57 Sammanhållen rovdjurspolitikFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vargstammen bör tillåtas växa under kontrolleradeförhållanden.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en förändring av bestämmelserna i 28 §jaktförordningen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inventeringsarbetets bedrivande.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om särskild hänsyn till fäbodbruket och skogsbetet.MotiveringVargen är en art som skapar stor debatt och konfliktermellan olika intressen. Därför är det av synnerlig vikt att deövergripande mål som formuleras för arten är tydliga ochlätta att överföra i praktisk förvaltning.Propositionen föreslår ett etappmål för varg på 200 individer i . Näretappmålet nåtts, ska en grundlig utvärdering göras av de problem ochkonflikter som en sådan vargstam skulle kunna leda till. Propositionen angervidare att det övergripande målet ska vara att vargstammen ska tillåtas ökaytterligare så att långsiktiga överlevnad kan tryggas i . Närutvärderingen gjorts, ska enligt propositionen ett nytt etappmål eller enminiminivå fastställas. Propositionen innehåller inga formuleringar kring hurden praktiska förvaltningen bör utformas när etappmålet nåtts annat än att denkan ges en annan inriktning.Enligt vår uppfattning är skrivningen vad beträffar målformuleringen kringvargen alltför otydlig och saknar formuleringar kring den praktiskaförvaltningen, som är en förutsättning för att vinna bred acceptans.Rovdjursutredningens direktiv från regeringen var att arbeta fram ett förslagtill sammanhållen rovdjurspolitik som gjorde en avvägning mellan debiologiska, näringsmässiga och jaktliga intressena. Enligt vår uppfattningsaknas de två senare delarna till stora delar i det nu framlagda förslaget.Som propositionen anger, råder delade meningar inom forskarvärlden omhur stora stammar som behövs för att deras långsiktiga överlevnad ska kunnatryggas. Den grundliga utvärderingen bör även ta hänsyn till eventuell nykunskap om vilka beståndsnivåer som krävs för arternas fortlevnad. Vidarebör även en redovisning göras för det övergripande målet hur vargstammenska uppnås under en generation.En förutsättning för att en grundlig utvärdering av effekterna avetappmålets 200 individer ska kunna göras är att stammen balanseras på dennivån utvärderingen genomförs. Den debatt som pågår idagkring den norska vargjakten visar med all önskvärd tydlighet att vargjakt ärkontroversiell och skapar rubriker runt om i världen om den får denutformning som beslutats om i Norge.Regeringen har i propositionen "Sammanhållen rovdjurspolitik" bl.a.förslagit att skyddsjakt på varg ska vara tillåten på samma villkor som förnärvarande gäller för björn, varg och lo. Regeringen har föreslagit att vargska omfattas av bestämmelserna om skyddsjakt men har inte följtRovdjursutredningens förslag till den nödvändiga förändringen i 28 §jaktförordningen (1987:905). Med den lydelse som förordningstexten nu har,kommer bedömningen av när och hur regeln får och kan användas vidrovdjursangrepp att vara mycket svår. En tamdjursägare måste, om kriteriernaska vara uppfyllda, tåla alltför långtgående skada innan någon reaktion, t exavlivning av det angripande djuret, kan tillåtas. Jaktförordningen bör därförändras i enlighet med förslag.Särskild uppmärksamhet borde ägnas det s k fäbodbruket och skogsbetet.Där betar ofta djuren fritt och i många fall rör det sig om lokala raser somuppkommit genom långvarigt avelsarbete och genom anpassning till lokalamiljöer. Skyddet för dessa djur måste innefattas i den utvidgadenödvärnsrätten som föreslår och som vi anser börgenomföras. En koncentration av rovdjur i anslutning till sådan verksamhetbör också kunna hanteras med det blivande regelsystemet.För att få fram bra kunskap om rovdjursbestånden och deras utbredningkrävs noggranna och kompetenta inventeringar. Detta krävs för attrovdjursstammarna ska kunna förvaltas på ett riktigt sätt. Regeringen föreslårnu att inventeringsarbetet ska bli en del av miljöövervakningsprogrammet.Hur denna verksamhet ska utformas ska och länsstyrelsernabereda samt även lämna förslag till hur den ska finansieras. Under många århar ideella organisationer utfört ett mycket förtjänstfullt arbete, där bådejägare och andra naturintresserade medverkat i omfattandeinventeringsarbeten. Ofta måste ett sådant arbete ske under korta periodermed hänsyn tagen till lämpligt väder och t ex rådande snöförhållanden och dåmåste insatserna ske med ett stort antal medverkande. Sådana arrangemangkan inte med mindre än att ett omfattande ideellt arbete ingår. Därförbör regeringen uttryckligen utgå ifrån att de ideella organisationernasmedverkan ska ses som en naturlig och uppskattad del i det viktigainventeringsarbetet. Det borde framstå som helt klarlagt, att ettinventeringsarbete utan denna medverkan inte låter sig göras på ettnågorlunda heltäckande sätt ens med mycket stora anslag från statens sida.Stockholm den 31 januari 2001Karl ()()