ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02K252 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K252av ()Allmänna motionstiden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ändring av motionstiden under riksdagsåret. Motivering Den nuvarande ordningen med att medge riksdagsledamöterna att framlägga förslag i form av motion vid endast ett tillfälle, förutom i anslutning till propositioner, under riksdagsåret kan starkt ifrågasättas. Den medför bl.a. att ambitionen att åstadkomma ett stort antal motioner sker på bekostnad av kvaliteten. Ordningen medför också att motionerna i hög grad tar upp frågeställningar som inte borde vara föremål för behandling i utan hör hemma i , kommunfullmäktige och lokala organ. Den kvantitativa målsättningen kan med fog antas hänga samman med medias sätt att mäta riksdagsledamöternas grad av aktivitet. Måttet är antal aktiviteter, varvid en genomarbetad och omfattande kommittémotion har samma värde som en fråga i kammaren. Som ombud för väljarna vill jag agera när en frågeställning aktualiseras. Det är vid det tillfället som frågan upplevs som angelägen. Jag vill inte ge svaret att jag tyvärr måste vänta några månader med att framlägga mitt förslag. Nuvarande ordning rimmar illa med synsättet att riksdagsledamöterna är medborgarnas ombud. Mot den här bakgrunden borde ledamöterna medges avlämna motion som helst under riksdagsåret. Allmän motionstid kommer sålunda att omfatta hela riksdagsåret.
mot · GP02K253 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K253av de ()Blanka valsedlar Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring i vallagen att blanka röster redovisas som blankröster i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivet till mitt förslag Enligt vallagen 18 kap. 10 § är en röst ogiltig om den saknar partibeteckning, har mer än en partibeteckning eller har kännetecken som uppenbart gjorts med avsikt. Däremot räknas en röst på eller något annat parti. Sedan gör de spärrar vi har på av antalet röster i hela landet eller i en valkrets att partier som inte når upp till detta redovisas i kategorin övriga partier. Vid val röstade 137 176 personer på övriga partier, medan antalet ogiltiga valsedlar var 113 446 stycken. Enligt uppgifter från är flertalet av de ogiltiga valsedlarna blanka. Det är mycket ovanligt att valsedlar bedöms som ogiltiga av någon annan anledning. De som röstar blankt har, precis som den som röstar på , tagit sig till vallokalen för att rösta. En ärligare redovisning av valresultat vore att redovisa blankrösterna som just blankröster och de som är ogiltiga av de andra ovan nämnda skälen som ogiltiga.
mot · GP02K254 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K254av ()till riksdagsbeslut beslutar om sådana förändringar i riksdagsordningen att miljö- och jordbruksutskottet ändras till natur- och miljöutskottet. Motivering Miljö- och jordbruksutskottet har att bereda frågor som inte sällan helt saknar koppling till varandra men som också på ett olyckligt sätt skapar intressekonflikter. Regeringen skriver i budgetpropositionen bl.a.: Regeringens samordning av miljöpolitiken och ekologiskt hållbar utveckling har sin utgångspunkt i detta utgiftsområde som åtgärder för en god miljö i stor utsträckning också finansieras inom ramen för andra utgiftsområden. Främst gäller detta utgiftsområdena Internationellt bistånd, Kultur, medier, trossamfund och fritid, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, Regional utjämning och utveckling, Energi, Kommunikationer, Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar och Näringsliv. Regeringen har med denna skrivning starkt argumenterat för att bereda natur- och miljöfrågor fristående från såväl t.ex. bostads- och kulturfrågor som jordbruks- och skogsfrågor. Vi behöver en konsumentpolitik för maten, en naturvårdspolitik för den biologiska mångfalden, en kulturpolitik för kulturarvet och en näringspolitik för företagen. Mot bakgrund härav och mot bakgrund av betoningen av miljöfrågorna i regeringsdeklarationen är det angeläget att miljö- och jordbruksutskottet ändras till natur- och miljöutskottet och att i övrigt utskottsorganisationen anpassas till denna förändring.
mot · GP02K255 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K255av och ()Ersättares plats i utskott Förslag till riksdagsbeslut beslutar att tillse att lika regler gäller i samtliga utskott vad gäller ersättares tjänstgöring. Ersättare i utskotten I vilken ordning ersättare skall tjänstgöra om någon ordinarie ledamot från annat parti är frånvarande beslutas olika i utskott. Grundlagsberedningen sade sig inte syfta till ändring i praxis i t.ex. utskotten enligt vilken suppleanter underlåter att besätta platser vid bordet, fastän suppleant från den ordinarie ledamotens eget parti inte är närvarande. Den praxisen, dvs. att man har tomma stolar vid bordet om ett parti inte kan fylla sina platser, tillämpas i flertalet av utskott. Med anledning av behandlingen av förra årets motion i denna fråga så återkommer vi med en ny motion . Motionen behandlades i betänkande /01:KU4. Utskottets bedömning var då att Reglerna om suppleants tjänstgöring i ordinarie ledamots ställe under utskottssammanträde ger i och för sig utrymme för viss flexibilitet. Utskottet hänvisar också till att frågan kan komma att behandlas under talmannens samråd med utskottsordförandena i ordförandekonferensen. Utskottet ansåg därför att det inte mot denna bakgrund fanns anledning att ändra riksdagsordningen i denna del. Eftersom vi inte sett någon förändring på denna punkt, och eftersom vi fortsatt anser det vara av vikt med klara riktlinjer, vidhåller vi vår hemställan från förra årets motion. Samstämda regler borde gälla i samtliga utskott. () ()
mot · GP02K256 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K256av m.fl. (fp, s, kd, mp, v)Regionalt riksdagskontor i till riksdagsbeslut beslutar inrätta ett regionalt riksdagskontor i . Motivering Att sprida kunskap är att sprida makt. Att ge människor makt och verktyg att förstå och engagera sig i arbete är att inbjuda till delaktighet. Delaktighet är nyckeln till demokratins hjärta. Avståndet mellan väljare och valda måste bli kortare, särskilt för den överväldigande majoritet som bor utanför . Finns möjligheten att inhämta information om riksdagsarbetet känner människor det lättare att även själva delta i debatten och den politiska beslutsprocessen utan att vara partipolitiskt anknutna. riksdag har 349 ledamöter, valda i demokratiska val, representerande hela men med säte i . i sig är en ständig fysisk påminnelse om var och hur samt av vem besluten i fattas. har också ett utmärkt informationscenter, placerat strax intill . Alldeles runt hörnet återfinns det stiliga med en förnämlig samling riksdagstryck samt all annan litteratur. Detta är utmärkt. Enda problemet är att alltsammans ligger samlat inom ett par kvarter i . Därför behöver inrätta ett antal regionala riksdagskontor i landet. Det första föreslås läggas i . Vid ett sådant kontor kan kammardebatter, frågestunder, interpellationer m.m. vara uppkopplade på storbilds-TV. Kunnig personal kan också assistera vid Rixlexsökningar m.m. Förslagsvis kan även de lokala riksdagsledamöterna bemanna kontoret enligt ett rullande schema, så att man alltid har en levande länk till . Kostnaderna för kontoret bör kunna finansieras inom givna budgetramar. Detta skulle förstärka möjligheter att nå ut med väsentlig samhällsinformation samt inte minst ge människor ökat tillträde till politikens och beslutsfattandets värld. Det vinner vi alla på. Demokratin har inte vunnits en gång för alla utan måste ständigt återerövras av varje generation. Detta kan vara ett litet steg i den processen. () () () () () Per () () ()
mot · GP02K258 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K258av och ()Sänkt åldersgräns för rösträtt Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring så att åldern för rösträtt sänks till i kommunalval och folkomröstningar. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av vallagen så att de som uppnår rösträttsåldern då allmänna val hålls blir röstberättigade. Motivering Åldersgränsen för rösträtt har varierat . Trenden är dock tydlig: den har undan för undan sänkts. Den har vid sänkningarna 1969 från 21 till och 1974 från 20 till följt myndighetsåldern. Det är ett relevant argument, men kan inte anses vara allena styrande för frågan. Det finns fler argument att väga in. Motiveringen för den senaste sänkningen framhöll (bl.a. prop. 1973:90) att samhällsutvecklingen fört med sig att ungdomen i allmänhet hade större insikter i sociala, politiska och ekonomiska frågor än tidigare och att en sänkning av rösträttsåldern borde kunna medverka till att rikta ungdomens intresse i samhällsfrågor till den politiska aktivitet som hade den representativa demokratin och dess olika organ som bas. Sedan rösträttsåldern har det hänt mycket. Nya argument har tillkommit för att det är dags att pröva en sänkning av rösträttsåldern. tror vi att det måste ske en sänkning av rösträttsåldern även i regional- och riksdagsval, men en bra början är att ge 16-åringar rösträtt i de kommunala valen. Det är de frågor som ligger dem närmast och de är mycket påtagligt beroende av vilka beslut som fattas i kommunerna. Eftersom myndighetsåldern är bör också valbarhetsåldern förbli . Även vid folkomröstningar, som gällt en speciell fråga, är det viktigt att rösträtten sänks till . 16-åringar kan om de vill sätta sig in i en fråga och ta en personlig ställning. Ofta är det dessutom frågor som kommer att påverka landet under lång framtid. Då är det bra att de som skall leva längst med resultatet får vara med och påverka utgången. Ett antal utredningar om ungdomar och demokrati har föreslagit en sänkning av rösträttsåldern. Det har också genomförts i senaste kyrkovalet utan några problem. föreslog i sitt betänkande (SOU 1996:111) en sänkning av rösträttsåldern i kommunala val och kommunala folkomröstningar. Man angav samma motiveringar som vi gör i denna motion. föreslog i sitt betänkande (SOU 1997:71) en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till för val till kommunfullmäktige. Dessutom föreslog man det som vi också föreslår, nämligen att rösträtten skall följa kalenderår. Sedan rösträttsåldern har också mycket hänt inom skola och ungdomars tillgång till medier och information. Elever deltar långt innan de är i beslutande församlingar på sin arbetsplats, skolan. Med hänvisning till ovanstående bör besluta om sänkt rösträttsålder och att rösträtt skall gälla för alla som uppnått rösträttsåldern det kalenderår som valet hålls. () ()
mot · GP02K260 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K260av ()ID-handling vid val Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att väljare skall kunna visa giltig legitimation vid röstning i vallokal. Motivering Enligt vallagen (1997:157) krävs ingen legitimation för att rösta i vallokal. I förarbetena till lagen anförde man mot obligatorisk identitetskontroll att personer som blir nekade att rösta på grund av att de inte kan visa legitimation kanske inte röstar överhuvudtaget. Vidare menade man att personer som saknar legitimation kan gå miste om möjligheten att rösta (prop.1996/97:70). I den information om valförrättningen som sänds ut av står det att väljare som inte har röstkort bör tillfrågas om fullständigt namn och personnummeruppgifter vilka röstmottagaren bör kontrollera mot röstlängden. Om det råder osäkerhet om uppgifterna bör väljaren, enligt information, visa legitimation. Till skillnad från vad som gäller vid röstning i vallokal skall en väljare kunna visa giltig legitimation vid röstning på postkontor, vid utlandsmyndighet och på fartyg. Kan väljaren inte visa legitimation får han eller hon inte rösta (prop. 1996/97:70). Jag anser att man vid anfordran skall kunna visa giltig legitimation oavsett om man röstar i vallokal eller på postkontor, vid utlandsmyndighet eller på fartyg.
mot · GP02K261 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K261av m.fl. (v)Synskadades rätt till valhemlighet Förslag till riksdagsbeslut beslutar om sådan ändring i vallagen som ger synskadade rätt till valhemlighet. Valhemlighet en demokratisk rättighet om delaktighet och jämlikhet för människor med funktionsnedsättning antogs av generalförsamlingen . har förbundit sig att följa reglerna, men är fortfarande långt ifrån att leva upp till dem. Målet med är att uppnå delaktighet och jämlikhet för människor med funktionshinder. En förutsättning för att alla människor ska kunna delta i samhället är dels att den yttre miljön är tillgänglig, dels att alla har tillgång till samhällsinformation. Det är också ett krav för att de politiska, medborgerliga, sociala och kulturella rättigheter som slås fast i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna ska kunna utövas fullt ut av alla medborgare. Rätten till valhemlighet måste ses som grundläggande i ett demokratiskt samhälle. I vallagen sägs (9 kap. 7 §) att Väljarnas valhemlighet skall skyddas och att väljarna utan insyn ska kunna lägga in sina valsedlar i valkuvertet. omfattas inte synskadade av denna självklara rättighet. Inte heller kan kravet att väljaren själv gjort i ordning valkuvertet vid röstning via bud sägas vara uppfyllt om väljaren inte ges möjlighet att själv läsa av vad som de facto står på valsedeln. Att även synskadade ska ha rätt till valhemlighet torde vara en allmän uppfattning och ett tillägg till vallagen måste göras som innebär att även synskadade ges rätt till valhemlighet, t.ex. genom att ett system utarbetas där valsedlar och valkuvert med punktskrift kan användas. Detta bör uttala som sin mening. () () () () ()
mot · GP02K265 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K265av ()Översyn av kommunallagen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av grunden för vem som är medlem av en kommun enligt kommunallagen. Motivering Enligt 1 kap. 4 § kommunallagen anges att medlem av en kommun är den som är folkbokförd i kommunen, äger fast egendom i kommunen eller är taxerad till kommunalskatt. Medlem av ett landsting är den som är medlem av en kommun inom . Ägande av fast egendom är grund för medlemskap inte bara för fysiska personer, dvs. människor, utan också för juridiska personer (t.ex. aktiebolag). Det innebär bl.a. att många personer är medlemmar i kommuner och landsting utan att de betalar någon skatt där. En av medlemskapets viktigaste konsekvenser är rätten att begära laglighetsprövning av kommunala beslut. Enligt 10 kap. 1 § i KL får kommunala beslut inom det kommunallagsreglerade området överklagas av envar som är medlem i kommunen. Det kan rent historiskt tyckas att det är självklart att den som har egendom också har rätt att påverka och styra utvecklingen i t.ex. en kommun just p.g.a. att man har ett ägande, som fast egendom eller ett juridiskt ägande. Frågan är dock om kommunallagen och lagstiftningen kan anses rättvis och försvarbar med tanke förändrade levnadsmönster och därmed kommunernas ändrade planeringsförutsättningar med ett ökat fritidsfastighetsägande och utbyägande av mark och jordbruksfastigheter. Det ligger ett starkt demokratiskt och politiskt ansvar på invånarna i en kommun att utveckla och ta ansvar för en samlad helhetssyn på en kommuns utveckling och alla invånarnas servicebehov. Det handlar om prioriteringar vad avser både investeringar och långsiktighet i att klara tillväxt och utvecklingskrav. Ansvar och prioriteringar som åligger kommunens fastboende, men som inte alltid delas av dem som inte har den samlade helhetssynen på en kommuns utveckling utan ser den ganska naturligt utifrån en fritidsboendes önskemål eller utbyägandets intressen. Byggplaner och investeringar för utveckling av verksamheter kan i detta sammanhang just vara anledning till skilda åsikter om vad som är bäst för en kommun beroende på om jag är åretruntboende eller vistas i kommunen bara under korta perioder. Denna rätt som medlemskapet i en kommun innebär kommer att bli än mer uppenbar framöver då människor alltmer övergår till att bli delbor mellan olika geografiska platser. Många har ägande på flera olika platser men är skrivna, betalar skatt och lägger sina valsedlar enbart på ett ställe och kanske inte ens i . Vi finner pendlande mellan olika kommuner inom landet såväl som mellan olika länder och i tidsperioder mellan 1 månad och 67 månader. Därför är inte dagens kommunallag och grunden för medlemskap rättvis sett ur det krav man bör ställa på att medinflytande och medansvar bör ha ett starkare samband än vad det har . Därför bör kommunallagens grunder för medlemskap ses över. Gotab, 2001 ()
mot · GP02K266 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K266av ()Nya allmänna helgdagar Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivering behöver med internationell prägel i tider av en ökande internationalisering. Detta bör vara som inte enbart inskränker sig till EU-området utan som har hela världen som utgångspunkt. Vad passar då bättre än ! Men med att vi är internationalister så lever vi i en nation, och jag anser att vi även behöver lyfta upp nationaldagen, dvs. , till allmän helgdag. Både och vandrar ju över veckans , vilket innebär att kostnaden för vardera förslagen ny helgdag i förlorad vardagsarbetstid inskränker sig . Tillsammans gör detta i minskad arbetstid. Denna minskade arbetstid kan i stor utsträckning kvittas mot att en fast befintlig helgdag ändras till en vardag, och jag anser att är lämpligast. Den sammanlagda minskade arbetstiden stannar då om man väger mot varandra. Utöver de lagstadgade helgdagarna finns olika avtal om arbetsplikten vid uppkomna s.k. klämdagar. Klämdagarna är dock en fråga för arbetsmarknadens parter. betraktas dessutom som s.k. storhelg varför avtalsområden som har denna dag som arbetsdag tillämpar lönetillägg (för obekväm arbetstid) som är betydligt högre än för en vanlig helgdag. Kvittas då denna storhelgsdag mot två nya vanliga helgdagar så bör kostnaden för övergången klart mildras vad gäller ersättning för obekväm arbetstid. Förslaget är således: Byt mot två nya helgdagar, nämligen och , . bör begära att regeringen återkommer med förslag om ändring i lagen om allmänna helgdagar i enlighet med vad som i motionen anförs.
mot · GP02K269 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K269av m.fl. (v)Skydd av personuppgifter 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en skyndsam översyn av sekretesslagen i syfte att förhindra att skyddade identiteter lämnas ut. 2 Bakgrund Rätten att ta del av allmänna handlingar är en viktig del i den medborgerliga yttrande- och informationsfriheten. Den enskildes behov av skydd för sin personliga integritet beaktas också. Handlingsoffentligheten får begränsas, enligt tryckfrihetsförordningen, bl.a. med hänsyn till skyddet för enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. Dessa begränsningar anges i sekretesslagen. 3 Skyddade personuppgifter Det finns människor som av olika anledningar tvingas leva med skyddade personuppgifter. Det kan t.ex. gälla kvinnor som på grund av hot och trakasserier tvingas leva med skyddad identitet och hemlig adress. finns möjligheten att skydda personuppgifter i folkbokföringsregistret. Det görs genom att man lägger till en s.k. sekretessmarkering. Uppgifter om personer med sekretessmarkering ska inte lämnas ut till den/dem som inte kan garantera sekretesskydd för uppgifterna. Det har vid upprepade tillfällen visat sig att detta inte varit ett fullgott skydd för den individ som omfattats av sekretessmarkeringen. Skyddet har varit för svagt och identiteter har röjts. Det har ofta inneburit ytterligare mänskligt lidande i en redan mycket svår situation. Dessutom har människor invaggats i en falsk trygghet. Det är ytterst angeläget att uppgifter om en person med skyddad identitet inte lämnas ut. En skyndsam översyn av tillämpningen av sekretesslagen bör därför göras. Vad som ovan anförs bör som sin mening ge regeringen till känna. () () () () () () () () () Per () ()
mot · GP02K270 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K270av m.fl. (m, kd, c, fp)Grundlagsskydd för all slags egendom Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda formerna för ett fullgott grundlagsskydd för all slags egendom. Motiv för vårt förslag Ett starkt skydd för den privata äganderätten är en viktig för den svenska rättsordningen. Både vår privaträtt och vår straffrätt bygger på den privata äganderätten. Ett starkt och förutsägbart skydd för den privata äganderätten är också en förutsättning för ekonomisk utveckling och marknadsekonomi. fick 1995 ett starkare skydd för den privata äganderätten som innebär att ingen kan tvingas avstå sin egendom genom expropriation eller annat sådant förfogande utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. Vidare tillkom också två nya regler i regeringsformen om intrång i fast egendom: a) Ingen skall kunna tvingas att inskränka användningen av mark eller byggnad utom för sådana intressen som beskrivits i ovanstående stycke. b) Ersättning tillförsäkras också den som tvingas till sådana inskränkningar i rätten till att använda mark eller byggnad att pågående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras eller skada uppkommer som är betydande i förhållande till den delen av fastigheten. I flera andra länder i görs inte denna åtskillnad mellan skyddet för fast egendom och andra slag av egendom. I tilläggsprotokoll artikel 1, som den kommit till uttryck genom rättspraxis, görs heller ingen åtskillnad mellan skyddet av fast och lös egendom vilket är värt att understryka när frågan sätts in i ett principiellt sammanhang. Det går inte att utan vidare låta samma regler gälla för all slags egendom och mot alla typer av ingrepp i äganderätten. Olika tekniska lösningar kan vara nödvändiga för att nå ett bra resultat. Men grundprincipen bör utvecklas till att all egendom skall ges ett fullgott skydd. Den som äger en bostadsrätt har samma anspråk på rättssäkerhet som den som äger ett eget hus. En sparare har likaså samma krav på rättssäkerhet vare sig han sparar i bank eller i aktier. En författare eller uppfinnare skall inte vara sämre ställd därför att det han eller hon skapar inte är fysiskt gripbart. Det bör mot denna bakgrund utredas på vilket sätt grundlagen bör ändras så att får ett fullgott äganderättsskydd för såväl fast egendom som andra slag av egendom. () () () () () () () ()
mot · GP02K274 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K274av ()Information och dokumentation inom Förslag till riksdagsbeslut beslutar om att kraftsamla sin kunskaps- och informationsverksamhet. Motivering För en effektiv service åt ledamöter är det angeläget att informationsservice och omvärldsbevakning samordnas och förses med erforderlig serviceverksamhet. Det är därför angeläget att avdelningen för kunskapsförsörjning () äntligen tillföres inte enbart utredningstjänsten, utan även informationsenheten och IT-avdelningen. vana vid att arbeta användarorienterat och serviceinriktat kan då kombineras med ett effektivt utnyttjande av tillgängliga och nödvändiga resurser.
mot · GP02K275 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K275av ()Rubricering av riksdagsmotioner Förslag till riksdagsbeslut beslutar att motionsrubrikerna skall fastställas av motionärer-na. Motivering Det är ett otyg att kammarkansliet ofta ändrar rubrikerna på inlämnade motioner. Detta kan riskera att förändra läsarnas uppfattning av motionens budskap. Motionärens rubrik bör bevaras, på samma sätt som motionstexten. Möjligen kan man däremot tänka sig ett system med nyckelord, om kammarkansliet vill öka sökbarheten.