ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Bo278 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo278av och ()Den statliga tillsynen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statlig tillsyn. Motivering har inriktningen på olika tillsynsärenden varit att allt mer tillsyn lagts på kommunerna. Syftet har naturligtvis varit gott, ärendena ska handläggas så nära tillsynsobjektet som möjligt. Resultatet är dock inte det allra bästa. I kommunala budgetarna har det skett ett antal nedskärningar, och tillsynsverksamheten har inte kunnat behandlas på annat sätt än övriga budgetposter i kommunerna. Man har i media kunnat följa att det funnits svårigheter att leva upp till de tillsynskrav som gällande lagstiftning ställer. Såväl som när det gäller livsmedelstillsyn, djurtillsyn som tillsyn av social verksamhet m.m. finns det mer att önska än vad som kan åstadkommas. Mer resurser till den statliga regionala verksamheten vid länsstyrelserna och kanske mindre resurser till de centrala verken skulle garantera innevånarna att det finns en statlig tillsyn värd namnet. () ()
mot · GP02Bo279 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo279av och ()Retroaktivt indraget bostadsbidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om retroaktivt indraget bostadsbidrag. Motivering Nuvarande regler om bostadsbidrag gäller . Det innebär att bostadsbidraget beviljas som ett preliminärt bidrag utifrån en uppskattad inkomst och det slutliga bidraget fastställs först vid taxeringen året därpå. Om inkomsten beräknats felaktigt kan det innebära såväl återkrav som en retroaktiv utbetalning av bidraget. För de flesta fungerar dagens regler bra, men inte för alla. De som studerar under en del av året får ett löpande bidrag som baseras på de inkomster en studerande har. Om personen efter avslutande studier får ett arbete och därmed avsevärt förbättrade inkomster räknas bostadsbidraget om . För dessa personer händer det inte sällan att bidraget för resterande del av året inte kan jämkas helt, utan de får krav på återbetalning av bidraget. I vissa fall kan omräkningen resultera i en faktisk inkomst som inte ger rätt till något bostadsbidrag, varför återkrav kan ställas på allt som betalats ut . Det är otillfredsställande att denna grupp kan komma att få återkrav på bostadsbidraget, trots att bidraget var rätt beräknat den tid de faktiskt uppbar det. Trots att reglerna i stort kan anses som rättvisa kan de ändå drabba personer med ojämna inkomstförhållanden. Främst gäller det studerande som arbetat del av året. Det är djupt olyckligt, eftersom samhället på olika sätt försöker stimulera ungdomar till högre studier. Det är nödvändigt att reglerna för bostadsbidrag ses över. () ()
mot · GP02Bo280 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo280av ()Vattenregleringsmedlen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur vattenregleringsmedlen för fiskevård skall användas. Motivering Enligt vattenlagens 10:e kapitel 5:e paragrafen, avsätter vattenregleringsföretagen medel för att kompensera biologiska ingrepp i fiskets reproduktionsmiljöer. Dessa medel hanteras av i . Något som säkert var riktigt då besluten togs. Verket kunde antas ha överblick och kompetens. , när länsstyrelsernas fiskerikonsulenter och landets fiskevårdsföreningar har upparbetat ansenlig kunskap om vilka vatten som skall prioriteras i reproduktionshänseende och om vilka åtgärder som skall vidtas, är det otidsenligt att ett centralt verk disponerar medlen och beslutsrätten om dess användande. Till exempel har inte verket någon möjlighet att på djupet sätta sig in i de regionala, mycket mindre de lokala, förhållandena och därmed kunna utnyttja de många EU-bidrag som finns att tillgå. Det vore bra mycket bättre, för att inte säga helt i enlighet med tidens ström, att vattenregleringsmedlen hanterades och beslutades av regionala myndigheter med stöd av lokala föreningar. Detta skulle innebära en klar produktivitets- och effektiviseringshöjning. Ingen kan, som de regionala och lokala instanserna, analysera behov, försvara beslut och utnyttja samordningen av möjliga anslagskonton.
mot · GP02Bo281 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo281av och ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utvärdera den inomregionala balansen av myndigheter i . Motivering Vid bildandet av påpekade regeringen mycket nogsamt att placeringarna av myndigheter och andra statliga institutioner skulle ske på ett sådant sätt att det skapades en inomregional balans. Av lätt insedda skäl leder en sådan stor förändring som en sammanslagning av tre län till stor oro, främst hos de tre residensstädernas personal samt deras kommunledningar. För att förhindra oro och för att kunna påvisa sitt stöd för en inomregional balans fick regeringens uppdrag att utreda myndigheternas placering i det nya storlänet. Efter att utredningen presenterats lugnades känslorna eftersom den tydligt visade att man höll fast vid en inomregional balans, och utredningens förslag till myndighetsplaceringar mottogs positivt. Försöket med att överlåta en del statliga uppgifter till det nya storlänet har utvärderats av den så kallade . Tyvärr har man inte i denna utredning vid samma tillfälle utvärderat om man lyckades i sina ansträngningar att uppnå en inomregional balans. En sådan utvärdering behöver göras. En lämplig uppgift för utvärderingen kunde vara att studera utredning och förslag. Utvärderingen kunde därefter ge svar på frågan om myndigheternas placering blev så som utredaren föreslog och därmed om den inomregionala balansen blev en verklighet. utredning hade stor betydelse för många kommuners slutliga ställningstagande till storlänets bildande. Det är därför av stor vikt att utvärdera om utredningens förslag också blev verklighet. () ()
mot · GP02Bo282 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo282av och ()Planering vid byggnation Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att det tas hänsyn till översvämningsrisken i all fysisk planering. Motivering , , var det som drabbades av översvämning. Sommaren och hösten drabbades södra , norra och västra . Vid samtliga tillfällen har stora materiella skador följt i översvämningarnas spår, både för privatpersoner, företag och kommuner. Det finns en generell tendens att vi underskattar risken för översvämningar. De inträffar tillräckligt ofta för att ställa till med oro och skador, men alltför sällan för att vi ska ta hänsyn till dem fullt ut vid den fysiska planeringen. Vattenkraftsutbyggnaden i en älv medför i regel att flöden dämpas, men den utgör ingen garanti mot översvämningar. Vid höga flöden är överraskningsmomentet större i utbyggda än outbyggda älvar, eftersom flöden och översvämningar inträffar mer sällan när älven är reglerad. Flödena blir oftast lägre efter utbyggnaden, men i vissa fall kan sommar och höstflöden bli högre. Dammarnas utskov är avsedda för att släppa fram vatten under höga flöden. Deras kapacitet är därför bra mått på hur mycket vatten som en älvsträcka kan väntas föra under de mest extrema förhållanden. Det är ju också så att vattenkraftssystemet primärt är avsett för att producera elkraft. Ändrade mål, mot ökad flödesdämpning, kräver omfattande analys för att inte göra större skada än nytta, om man tänker på alla de miljöeffekter som andra energislag medför. I samband med extrema flöden utsätts ändå broar, vägtrummor och vägbankar för stora påfrestningar. Enskilda fastigheter, ibland t.o.m. hela bostadsområden översvämmas och kommer till skada. Det är därför oerhört viktigt att det tas hänsyn till flöden, vattenstånd och översvämningsrisker vid ny- eller ombyggnad av konstruktioner som ska bestå . Det ska alltså tas hänsyn till översvämningsrisken vid all fysisk planering som t.ex. i kommunernas översiktsplaner och detaljplaner, men även vid planering av infrastrukturprojekt. Detta ska då gälla för både byggnader, bostadsområden och infrastruktursatsningar. När det gäller redan befintliga byggnader, vägar, åkrar, företag m.m. som är lokaliserade på hotade områden och kanske redan drabbats av översvämningar, utgår vi ifrån att regeringen kontinuerligt följer frågan samt vidtar de åtgärder som visar sig behövas som t.ex. katastrofhjälp såsom nu till kommuner, men i fortsättningen också följer hur enskilda och företag drabbas. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Bo283 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo283av och ()Vattennivå i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det behövs en översyn av vattendomarna vad gäller tänkbara översvämningar i . Motivering Ett antal prognoser visar att de pågående klimatförändringarna kan ge ökade vattenflöden till och en höjning av vattennivån i havet. Exempelvis drabbades av översvämningar med betydande kostnader som följd. Stora åkerarealer, betesmarker och skog drabbades av skador. Stora områden går därför inte att bruka. Runt finns cirka 200 invallningsföretag som åsamkats stora skador. Alla har ännu inte kunnat repareras efter de senaste översvämningarna. Antalet översvämningar har blivit allt fler, vilket kan bero på att vi har ett annat typ av klimat jämfört med då vattendomen togs fram. Vattendomen byggde på de kraftiga vårfloderna och den snötäckta, tjälade perioden . Men måste vi även räkna med betydande höstfloder. Dessa fanns inte med i beräkningarna . Även avregleringen av elmarknaden kan ha bidragit till att elbolagen vill spara vatten för kommande användning med kallare klimat, vilket också får till följd att elpriset stiger. Vi har också en omfattande sjöfart på , som gör att man vill hålla en hög vattennivå året runt. Det finns ett intresse från samhällets sida att hålla en hög vattennivå i så att vattenkraften kan tillvaratas på bästa sätt, som sjöfarten kan gynnas. Dessa intressen i kombination med kommande, tänkbara klimatförändringar gör att vi anser att det behövs en översyn av vattendomarna . Att insatser kommer att behövas är mycket troligt, men vilka dessa är, vet ingen med säkerhet. () ()
mot · GP02Bo284 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo284av och ()Konstnärlig gestaltning av vår gemensamma miljö Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av konstnärlig gestaltning av vår gemensamma miljö och att konstnärlig gestaltning skrivs in i precis som arkitektur, formgivning och design skrevs in som tillägg i lagen 1998. Motivering Offentlig utsmyckning har funnits även om dess spridning begränsats till offentliga rum och platser. har begreppet offentlig utsmyckning förändrats till konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Denna förändring är inte bara språklig utan också en vidgning av begreppets funktion och betydelse. bildades just i avsikt att svara för statens olika insatser för konstnärlig gestaltning av det offentliga rummet. Rekommendationen är att av byggkostnaden avsätts för konstnärlig gestaltning vid nybyggnation och vid om- och tillbyggnader. har dels kraftiga begränsningar av offentlig byggverksamhet genomförts, dels har den numera vanliga bolagiseringen av fast egendom hos staten, kommuner och landsting markant minskat utrymmet för konstnärlig gestaltning i vår gemensamma miljö. Staten har när det gäller rekommendationen av 1-procentsregeln vidgat området genom att anslå särskilda medel för samarbete med den privata byggmarknaden för den konstnärliga gestaltningen. På det lokala och regionala planet har flera kommuner och landsting tillämpat rekommendationen om medan andra inte tänkt tanken. Vid planering och projektering av offentliga byggnader avskiljs ofta den del som rör den konstnärliga gestaltningen trots beslut om att följa riktlinjen om . Det tekniska regelverkets krav genomförs medan fullföljandet av den konstnärliga utsmyckningen hanteras vid sidan om av t.ex. kulturförvaltningen. Ofta betyder det att kostnaderna för den konstnärliga gestaltningen kommer i efterhand och till och med fordrar särskilt beslut, vilket i sin tur innebär att den konstnärliga gestaltningen av vår gemensamma miljö ånyo inte blir av. Det är också vanligt att kommunala tjänstemän inte bara medverkar vid projektering av en konstnärlig utsmyckning utan också verkställer den utan medverkan av yrkesverksam bild- och formkonstnär. Konstnärlig gestaltning i vår gemensamma miljö är en viktig del i kulturutbudet i människors vardag. Det är också viktigt att kommuner och landsting förstår vikten av konstnärlig gestaltning i vår gemensamma miljö, inte minst i barnens miljö. Förutom en miljö med helande effekt ger den konstnärliga gestaltningen arbetstillfällen till våra konstnärer. En gemensam miljö som är stimulerande medför också att fler önskar delta i samhällsarbetet både på lokal, regional och nationell nivå. De krav som ställs på vår miljö i och med den så kallade skönhetslagens tillämpning ställs bara när det gäller arkitektoniska insatser inte vid konstnärlig gestaltning av vår gemensamma miljö. 1998 gjordes ett tillägg i när det gäller arkitektur, formgivning och design. På samma sätt kan den konstnärliga gestaltningen föras in i . () ()
mot · GP02Bo285 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo285av och ()Länsgränser och regionindelning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning mellan länsgränser och regioner i största möjliga mån. Motivering Det regionala tänkandet och strategiarbetet i genomsyrar stora delar av många mer eller mindre framgångsrika satsningar på olika samhällsområden. Det är bra att hitta ett sätt att identifiera sig både som medborgare och kommun när det så viktiga samarbetet med andra växer i betydelse. Modellen kan kallas samsyn för gemensam problemlösning i samordnande processer och kräver att aktörerna tar ett gemensamt ansvar för regionutvecklingen. Samverkan mellan central, regional och lokal nivå skall stärkas. Den centrala nivån har ett övergripande ansvar för att uppnå regional balans, men förmågan till samverkan mellan de olika samhällsnivåerna är avgörande för resultatet. Näringspolitiska insatser, arbetsmarknadspolitik, bostadspolitik, utbildnings- och forskningssatsningar samt investeringar i infrastruktur måste ske utifrån ett regionalt helhetsperspektiv. En faktor som komplicerar detta är att man stöter på olika definitioner av tillhörighet i olika sammanhang. Diskuterar man arbetsmarknadsregioner är indelningen på ett sätt, tittar man på bostadsmarknaden är indelningen en annan. Detta är olyckligt inte minst med tanke på att arbetsmarknad och bostadsmarknad på mer än ett sätt hör ihop. Det uppstår onödiga problem när länsgränser och regiongränser helt plötsligt inte stämmer överens. Ett exempel på det ovan beskrivna problemet är indelning av i regioner när det gäller investeringsbidraget för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Utav 26 kommuner hamnar helt plötsligt , kommun och kommun i en annan region tillsammans med bl a län och . Detta är olyckligt av flera skäl. () ()
mot · GP02Bo286 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo286av och ()Ökade möjligheter till kollektivboende Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökade möjligheter till kollektivboende. Motivering Många människor i olika åldrar längtar efter ett gemensamt boende s.k. kollektivboende. Att bo tillsammans innebär möjlighet till mycket av det som saknas i ett traditionellt flerfamiljshus. Här kan man inte bara lära känna sina grannar utan också lära av dem, utveckla nya och gemensamma intressen, ordna utflykter, studiecirklar, resor, fester, eget och kollektivt skapande. Att bo tillsammans innebär att på olika sätt hushålla med resurser. Det gemensamma boendet innebär också förenkling och avlastning när det gäller offentliga insatser för omsorg eftersom en vardaglig och informell omsorg tillhör boendeformen. Denna omsorg kan sedan vid behov kompletteras med professionell hemservice och hemsjukvård. För att inte plånboken skall vara avgörande vilka som kan bo i kollektivhus bör det byggas som hyresrätt med utvidgad självförvaltning som upplåtelseform. Ett kollektivboendeprojekt som betyder att det byggs några olika kollektivhus i landet kan vara intressant såväl för byggherrar, arkitekter, forskare i olika dicipliner som för politiker på olika nivåer med inriktning på boende och omsorg. Att följa projektet i dess olika stadier bör också vara en intressant forskninguppgift. () ()
mot · GP02Bo287 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo287av m.fl. (s)Omarrondering, fastighetsbildning och mulbetesrätt Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen låter , tillsammans med övriga berörda, utreda vad som gäller rörande allmän och enskild rätt till mulbete på utmärkt mark. begär att regeringen lägger fram förslag till hur rätten till mulbete i olika situationer bör regleras till förmån för bevarande och stärkande av natur- och kulturmiljövärden i fäbodmiljöer. Motivering Genomgripande fastighetsrationaliseringar, omarronderingar, genomförs med stöd av fastighetsbildningslagen. De bärande skälen är att skapa förutsättningar för ett mer ändamålsenligt skogs- och jordbruk. I jordförvärvsförordningen utpekas vissa omarronderingsområden. Som sådana definieras bl.a tjugoen församlingar belägna i och . Under fäbodbrukarnas återkommande sammankomst, den så kallade Fäbodriksdagen, som 2001 hölls i Högbo bruk i , framfördes farhågor om att omarronderingarna skulle medföra inskränkningar såväl rörande den hävdvunna, allmänna mul- och klövbetesrätten på utmark som beträffande den skogsbetesrätt som vid äldre fastighetsbildningar fogats till en fastighets skattetal. Rätten till gemensamt utmarksbete har funnits under en mycket . Det har varit förutsättningen för det för sina höga natur- och kulturmiljövärden uppmärksammade fäbodbruket. Vid storskiftet som bedrevs huvudsakligen sista del och reglerades i vissa fall ägandet på fäbodvallar där delägarnas rätt att hålla djur slogs fast. De då bildade fastigheterna har senare ofta ombildats vid olika förrättningar såsom klyvning, ägostyckning och avsöndringar. De nybildade fastigheterna gavs ibland lagfaren andel också i fäbodvallen. Det går därför inte att generellt hävda att en fastighet utan skattetal är utan rätt till gemensamt bete. Många markägare vill också hävda principen att är inget bortskrivet gäller det gamla förhållandet. Efter storskiftet har fastigheter ombildats genom laga skifte. Vid det laga skiftet behöll man oftast tidigare samfällda eller odelade områden som exempelvis fäbodvallar. Särskilda köp kan dock senare ha påverkat rätten till skogsbete. Den uppmärksamhet det allmänna riktar mot fäbodbruket med bland annat särskilda stöd administrerade av och för bete vid fäbodar, åtagande om hållande av utrotningshotade husdjursraser i deras ursprungliga miljö samt byggnadsvård och bevarande av fäbodkulturen har medfört ett ökat brukarintresse för användning av fäbodar. Detta är glädjande inte minst därför att har ett internationellt åtagande där syftet är att bevara och stärka ett sedvanligt nyttjande av biologiska resurser i enlighet med traditionella kulturella sedvänjor som det formuleras i konventionen om biologisk mångfald . Intresset för nya satsningar på fäbodbruket har emellertid också väckt en osäkerhet om vad som gäller beträffande rätten till fritt skogsbete och vad som händer med denna i samband med omarronderingar och annan nybildning av fastigheter. () () Per () ()
mot · GP02Bo288 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo288av Per m.fl. (s)Kulturbebyggelsen som tillväxtfaktor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning som stärker kommunernas möjligheter att bevara unik bebyggelse och unika byggnadsmiljöer. Motivering som region är en blandning av tätorter och landsbygd med medelstora och små samhällsbildningar. har en mycket stark omvandling skett i bebyggelsen. De större städerna har i princip bytt ut sina stadskärnor från bebyggelsen från tiden till modern bilanpassad struktur. De mindre samhällena och landsbygden har likaså följt stiltrender i bebyggelsen med funktionella konsumlådor, egnahem i mexitegel och garage med platta tak. kom (PBL) och naturresurslagen (NRL) som reglerar bebyggelsen samt mark- och vattenfrågor. PBL skulle minska på krånglig myndighetsutövning i samband med bygglovsansökningar. Lagen skiljer på detaljplaneläggning, exploateringsärenden och upprättande av områdesbestämmelser i samband med behov av bevaranderegler i känsliga bebyggelsemiljöer. Bygglovsprövningen förenklades och mycket av ombyggnader och nybyggnader utanför tätbebyggelse genomförs nu utan lämplighetsprövning och rådgivning. Att upprätta områdesbestämmelser för ett viktigt kulturområde i en kommun kan säkra äldre kulturbebyggelse men innebär ett kommunalekonomiskt risktagande. Ifall en privat fastighetsägare genom gällande områdesbestämmelser vid en ombyggnad eller upprustning tvingas välja ett dyrare byggnadsutförande än standard kan berörd kommun bli tvingad att betala en mellanskillnad mellan standard och kulturanpassat utförande. Relativt få områdesbestämmelser med stränga anvisningar har fastställts i kommuner för bykärnor, industrisamhällen, gårdsbildningar och kvartersbebyggelse. Inte av okunskap och ovilja att söka bevara unik bebyggelse utan mer av kommunalekonomiska skäl. Där områdesbestämmelser är upprättade är de oftast så allmänt hållna att de ej garanterar ett kvalificerat bevarande av unika bebyggelser eller nya exploateringar i samklang med den befintliga kulturbebyggelsen. Regional tillväxt handlar mycket om överlevnadstro och självtillit. Varsamhet med den lokala byggnadskulturen, tillvaratagande och utvecklande av naturliga byggnadsmiljöer kan i det sammanhanget visa sig vara en viktig . En utredning bör genomföras i syfte att stärka kommunernas möjligheter att bevara unik bebyggelse och unika byggnadsmiljöer. Per () () ()