mot · GO02Ub24 · 2001-02-16 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub24av , ()med anledning av förs. 2000/01:RR10 Högskoleutbildningens utvecklingFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en definition av begreppet högskola.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om högskolans styrning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kvalitetsaspekten skall vara styrande vid utbyggnaden avhögskolan.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fördelningen av resurser mellan olika vetenskapsområden.InledningRiksdagens revisorer/RR har lagt ett förslag till riksdagensom på många punkter innehåller skarp kritik motregeringens högskolepolitik . Förslagetbygger på fyra tidigare utredningar omhögskoleutbildningens utveckling . Kritikenrör till exempel uppgifter, den brist påkunskaper som finns kring högskolans utbildningar och desskvalitet, de otydliga definitionerna av för högskolan viktigabegrepp samt bristen på långsiktighet från statsmaktens sida.Vi instämmer i stort i RR:s kritik som i mångt och mycketöverensstämmer med vad vi påpekat i tidigare motioner.Vad är en högskola?Enligt högskolelagen ska högskolan vara en "utbildning somvilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt påbeprövad erfarenhet". Dessa kriterier brukar sammanfattas ibegreppet högskolemässighet. I utredningen gör RR utifrånintervjuer med ett antal lärosäten en genomgång av vad somläggs i begreppet högskolemässighet. De kommer fram till atthögskolorna utgår från tre variabler: kvalificeradeforskningsaktiva lärare, ekonomiska resurser och intresseradestudenter. Dessa tre faktorer anses vara de avgörande förhögskolornas möjlighet att driva högskolemässig utbildning.Utifrån det konstaterar RR att en obalans mellan de trevariablerna eller en brist på någon av dem kan utgöra ett hotmot högskolemässigheten. Obalans menar RR kanuppkomma till exempel när kortsiktiga krav på ekonomiskåterhållsamhet innebär att lärarnas möjlighet till forskningminskar. För att undvika detta vill RR att de politiskabeslutsfattarna ser mer långsiktigt och med en vidarehelhetssyn på högskolornas verksamhet och att de ifrågasätterregeringens ibland kortsiktiga högskolepolitiskaställningstaganden. För att få en ökad kontroll överutvecklingen på de enskilda lärosätena efterfrågar revisorernalokala redovisningssystem gällande högskolemässighet.Vi delar revisorernas slutsatser när det gäller vikten av att ge högskolornaett långsiktigt handlingsutrymme liksom vikten av att ha en helhetssyn påhögskolornas verksamhet. har vi hävdat att en sådan inställningtill högskolan på politisk nivå är avgörande för högskolornas akademiskafrihet, utveckling och högskolemässighet. Men vad är egentligenhögskolemässighet? Innan det är möjligt att skapa de lokalaredovisningssystem som revisorerna efterfrågar måste det tas framgemensamma definitioner för vad högskolemässighet och i förlängningen förvad högskola innebär. Högskolelagen är mycket vag när det gäller attdefiniera vad en högskola egentligen är, något som borde ses över innan vikräver nya redovisningssystem.En decentraliserad högskolaRR inleder sitt förslag med en genomgång av de politiska ochsamhälleliga förändringar som påverkat högskolorna under1990-talet. De tar sitt avstamp i den högskolereform sominfördes och som innebar att högskolorna fick en merdecentraliserad styrning. RR tar inte ställning till dennautveckling utan konstaterar enbart dess betydelse förhögskolans utveckling. Vi kristdemokrater håller med omdecentraliseringens stora betydelse för högskolan och menaratt utvecklingen mot en friare mer självständig högskola ärbåde nödvändig och positiv för högskolans framtid.Samtidigt menar vi att RR i sin utredning inte vägt in den utveckling somgått i motsatt riktning. På flera punkter har regeringen under senare årgenomfört en ökad centralisering av högskolan. Regeringens handlande anservi tyder på ett dåligt förtroende för högskolan och dess möjligheter att påbästa sätt självständigt driva sitt arbete. Det gäller till exempel försök attstyrabehörighetskriterier och urvalsmetoder centralt, styrningen avforskningsresurser genom det nyinrättade och det faktum attregeringen utser ordförande i högskolestyrelserna. Vi anser att detta ärexempel på uppgifter där lärosätena själva borde fatta de avgörande besluten,inte regeringen eller någon central myndighet. Statens viktigaste roll är attvara en garant för högskolesystemet som helhet, dess kvalitet och vissagrundläggande regler rörande till exempel mångfald och jämställdhet, inte attdetaljstyra de enskilda högskolornas verksamhet.RR pekar på högskolans decentralisering som en av de viktigastehändelserna för högskolan . Vi anser att det är nödvändigt attäven analysera de trender som går i motsatt riktning för att få en korrektbedömning av högskolans utveckling på de områden revisorerna efterfrågar.HögskoleverketRiksdagens revisorer kräver ett klargörande rörandeHögskoleverkets roll på många områden. Bland annat berörsgränsdragningen mellan dess politiska och professionellanivå. Vi anser att främsta uppgifter ärkvalitetskontroll och tillsyn av högskolorna samt att företrädanationella intressen i en decentraliseradhögskoleorganisation. I det sammanhanget är det avavgörande betydelse att objektivitet är klaroch att beslut som är av politisk karaktär inte avgörs på dennainstans. En gränsdragning av politiska ochprofessionella nivå bör alltså syfta till att lösa Högskoleverketfrån direkta politiska ställningstaganden.Kvalitet kontra kvantitetRegeringen har i snabb takt byggt ut antalethögskoleplatser för att möta den ökade efterfrågan påhögutbildad arbetskraft. Vi har varnat för att utbyggnadenskett i ett allt för snabbt tempo utan att kvalitetssäkrandeåtgärder vidtagits. I utredningen från RR kan vi nu seresultatet av regeringens satsningar. Antalet studenter harunder 1990-talat ökat medan antalet lärare enbartökat , dessutom har den genomsnittligaresurstilldelningen per student minskat. Det är alltsåkvantiteten inte kvaliteten som styrt regeringens handlande.Vi vill istället se en jämn och hög utbyggnad av högskolandär det är utbildningskvaliteten som får vara avgörande förutbyggnadstakten.Resursfördelningen mellanvetenskapsområdenRegeringens satsningar för att bygga ut högskolan harframför allt syftat till att öka antalet utbildningsplatser inomde tekniska och naturvetenskapliga vetenskapsområdena. Vihar vid ett flertal tillfällen påtalat att den ensidiga satsningenpå de tekniska och naturvetenskapliga vetenskapsområdenaskulle kunna innebära en alltför kraftig snedfördelning avresurserna. Vi anser att de tekniska och naturvetenskapligautbildningarna bör byggas ut men att det inte enbart är deutbildningarna som behöver nya satsningar. I ett allt merteknifierat samhälle anser vi att kunskapen om oss människoroch vår förståelse av omvärlden blir allt viktigare ochdärigenom blir satsningar på de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga vetenskapsområdena av stor vikt.Regeringens ensidiga satsningar har resulterat i atthögskolorna har svårt att fylla platserna vid vissa tekniskaoch naturvetenskapliga utbildningar medan köerna ökar vidtill exempel de humanistiska.RR påpekar i sin rapport att det inte finns någon uppföljning av vilketkompetenstillskott regeringens satsningar kommer att leda till och hänvisartill uppföljning som visar att andelen uttagna examina pådessa utbildningsgrupper är mycket låg. RR visar också att spännviddenmellan den högsta och lägsta ersättningsnivån till olika utbildningar är störreiSverige än i andra jämförbara länder. De konstaterar att den lägstaersättningsnivån som går till humanistiska, samhällsvetenskapliga ochjuridiska utbildningar är för låg för att en utbildning av god kvalitet skakunnabedrivas. De kräver därför en omfördelning av resurserna till förmån för deutbildningar som har lägst ersättningsnivå.Allt detta tyder på att regeringens satsningar varit missriktade, och vi anseratt den bör omvärdera sin ensidiga fördelningspolitik. Vi delar RR:skritik och hoppas att denna kan bli en signal för regeringen att ompröva delarav högskolepolitiken.Stockholm den 16 februari 2001Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()()