mot · GO02Ub32 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub32av , ()med anledning av prop. 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen1 Förslag till riksdagsbeslut1. beslutar om ändring i skollagen (1985:1100) i enlighet medvad i motionen anförs.2. beslutar om ändring i lagen (1991:1108) om statens skolor förvuxna i enlighet med vad i motionen anförs.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mål och strategi för vuxnas lärande.4. avslår regeringens förslag om en särskild form av studiemedelför vissa vuxenstuderande i enlighet med vad i motionen anförs.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om studiemedel.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om särvux.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om finansiering av vuxenutbildningen.2 InledningBehovet av kunskap och kunskapsinvesteringar ökar. Kunskap ochkompetens har stor betydelse för den enskilda människan, lika väl som församhällets utveckling. I tilltron till kunskap och dess betydelse ligger enframtids-optimism att glädjas över.Den snabba utvecklingen innebär många utmaningar. Gamla struktureroch institutioner klarar inte längre av att ge den kunskapsförsörjning somkrävs.Målen för barn- och ungdomsskolan uppnås inte. Många elever når intede studieresultat som behövs. Den högre utbildningen i harexpanderat kraftigt , men räcker ändå inte till. Olikautbildningars kvalitet kan också ifrågasättas.Sverige moderniserade den grundläggande yrkesutbildningen relativt sent,med varierande resultat. Behovet av kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning har inte förrän lett till förslag om former för ensådan utbildning.Sverige har haft en relativt väl utbyggd vuxenutbildninginklusive ett omfattande folkbildningsarbete. Den kommunalavuxenutbildningen syftade till att ge vuxna möjlighet att skaffasig kunskaper motsvarande grund- och gymnasieskola. har denursprungliga målgruppen blivit mindre som en stor gruppgymnasister går ett fjärde gymnasieår på komvux.Folkbildningsorganisationernas villkor har också kraftigt förändrats.I takt med kunskapsutvecklingen har det också blivit uppenbart att en välgenomförd grundutbildning, eller en examen, inte ger de kunskaper som krävsi arbetslivet. Återkommande utbildning är en nödvändighet i ett alltmerkunskapsintensivt arbetsliv. Snabba förändringar gör också att människorbyter yrke och inriktning, av intresse eller av nödvändighet.Nuvarande strukturer och institutioner på utbildningsområdet svarar intemot de behov och förändringar som denna utveckling innebär. Vi anseratt det är viktigt att utbildningspolitikens utgångspunkt bygger på dennainsikt, eftersom det i kölvattnen av tillkortakommanden, avseendestudieresultat och utbildningsnivåer, alltid finns en risk för ifrågasättandeav människors förmåga. Människor har av naturen olika förutsättningar,behov och intressen. Gemensamt för alla är dock förmågan till lärande.Det måste vara en politisk ambition att ge varje människa förutsättningarför intellektuell och personlig kunskapstillväxt hela livet. En nationellstrategi för ett livslångt lärande bör utvecklas med utgångspunkt i denövertygelsen.Regeringens proposition om vuxnas lärande är en besvikelse. Det endaregeringen gör är att halvera satsningen på . Frågan omfinansiering och ett bredare anslag när det gäller vuxnas möjligheter till egnakunskapsinvesteringar lämnas därhän. Förslagen berör dessutom endast frågorom en modernisering av den vuxenutbildning som bedrivits inom ramen förKunskapslyftsprojektet. Det senare är inte en oväsentlig del, men vi hadeönskat ett bredare anslag. I denna motion prövar vi dock de förslag somregeringen lämnat.3 Regeringens proposition3.1 Mål och strategi för vuxenutbildningenMålen och strategin för vuxnas lärande som de anges i propositionen ärmycket allmänna. Vi har inget att erinra mot vad som där anges. Vi anseremellertid att det behövs en stor reform av utbildningen för vuxna, vilketregeringens förslag inte motsvarar. En sådan reform bör inkludera denkommunala vuxenutbildningen och arbetsmarknadsutbildningen. Vi anseratt en sådan reform ska bygga på följande principer:- Av det allmänna finansierad utbildning skall arrangeras så att denenskilde ges mölighet att välja utbildningsanordnare. Både den kommunalavuxenutbildningen och arbetsmarknadsutbildningen bör finansieras genomett pengsystem. Många utbildningsanordnare kan härigenom väntaserbjuda sina tjänster. Syftet med samordningen är att bättre nyttjabefintliga resurser. De olika utbildningsstrukturerna har delvis olika mål,där den kommunala vuxenutbildningen främst handlat omkompetensgivande utbildning för vidare studier, medanarbetsmarknadsutbildningen oftast varit inriktad på att den enskilde snabbtskall kunna få ett nytt jobb. Båda möjligheterna behövs även i framtiden.- Det finansiella ansvaret bör noga övervägas för såväl den i dagkommunala vuxenutbildningen som för arbetsmarknadsutbildningen. Denenskilde bör kunna ta i anspråk utbildningserbjudanden oberoende avbostadsort.- Den enskildes rätt till utbildning bör utöver allmänna kriterier kunna gesgenom beslut av lokala myndigheter. Rätten till grundläggandevuxenutbildning skall ligga fast och vidgas till att omfatta grundläggandegymnasieutbildning. Samarbete mellan bl a kommuner och företag skaförstärkas för att främja en effektiv inslussning av tidigare arbetslösa påarbetsmarknaden.- En särskild rätt till utbildning tillerkänns sökanden som behöverkomplettera otillräckliga gymnasiebetyg. Denna rätt bör omfatta sökandeunder . Pengen för dessa studerande kan i stor utsträckning förväntasbli utnyttjad av gymnasieskolor med möjlighet att erbjuda efterfrågadkompletteringsutbildning på marginalen.- Omfattningen av utbildningen för vuxna kommer att variera beroende påkonjunkturen.Till utbildningsinsatser av detta slag kommer de åtgärder som kan främjaett kontinuerligt lärande genom hela livet. Finansieringen av sådan utbildningmåste ske på annat sätt än bara genom det allmänna. Kontosystem är enmöjlighet att säkerställa att den enskilde har möjlighet att tillgodose sinautbildningsbehov.3.2 Pedagogisk-metodisk utvecklingForskningen om inlärning och utbildning är allmänt otillräcklig.Detsamma gäller vuxnas lärande. Erfarenheterna frånKunskapslyftsprojektet visar att uppföljningen och utvärderingen av olikavuxenutbildningsinsatser är eftersatt, vilket är beklagligt mot bakgrund avde stora resurser som satsats genom åren.Regeringen föreslår att bör få i uppdrag att dels initieraforskning och utveckling med inriktning mot vuxnas lärande, dels stödjakompetensutveckling av lärare med inriktning mot vuxenpedagogisktarbetssätt och specialpedagogik. Vi har inget att erinra mot att myndighetenges detta uppdrag. Vi noterar också att forskningsanslaget har räknats upp,vilket är positivt. konstaterar vi att förutsättningar attklara ytterligare uppgifter i praktiken är begränsade.I stället hoppas vi att det ökande intresset för forskning omkunskapssamhället i vid mening skall kunna bidraga till metodutvecklingm.m. när det gäller vuxenutbildning. I vår vision ligger ett spektrum av olikautbildningar och utbildningsformer, där aktörer från vitt skilda områden kanbidraga till vuxnas kompetensförsörjning. Vi tror att mångfald ochvalmöjligheter för den enskilde, bättre än insatser från , kanbidraga till metodutveckling inom området. När det gäller kvalitetssäkring avvuxenutbildning anser vi, som vi även i annat sammanhang förordat, att ettfristående utvärderingsinstitut behövs som grund för den enskildes egnabedömningar och för uppföljning av att offentliga satsningar används på etteffektivt sätt.3.3 Att främja vuxnas lärandeRegeringen skriver att "vuxenutbildningen har i allt för högutsträckning mött individerna som ett kollektiv med gemensam bakgrundoch gemensamma behov" och anser därför att det är angeläget attkommuner bedriver ett utvecklingsarbete som främjar vuxnas lärande.Regeringen vill ge berörda myndigheter i uppdrag att analysera hinder imyndigheternas regelverk som försvårar utvecklingsarbetet.Vi delar regeringens bedömning att individperspektivet måste stärkas.Detta är givetvis en förutsättning för ett bra resultat när vuxna skall väljautbildning. Det kräver emellertid inte bara en översyn av regelverk hosmyndigheterna, utan ett nytt politiskt tänkande som erkänner vuxnasutbildning som en personlig investering. Incitamenten för vuxna att aktivtförkovra sig behöver ökas.SCB:s temarapport visar att personer som deltagit i kommunalvuxenutbildning har högre förvärvsinkomst och i högre utsträckning än andraär sysselsatta med samma utbildningsmässiga utgångspunkt. Det är vidareklarlagt att deltagarna i komvux har kortare perioder av arbetslöshet.Mot bakgrund av behovet av ett ökat arbetskraftsdeltagande dekommande åren räcker det emellertid inte med möjligheter för lågt utbildadeatt skaffa sig kunskaper motsvarande gymnasiet. En strategi för ett livslångtlärande kräver en analys av hur utbildningspremien generellt skall kunnahöjas. Gedigna kunskaper och höjd kompetens måste ge utdelning på allanivåer om skall kunna hänga med internationellt. I utredningen frånKunskapslyftskommittén presenteras resultat från en europeisk undersökningavseende avkastningen på utbildningsinvesteringar. Resultaten visar att"lönsamheten" för utbildningsinvesteringar för män och kvinnor i ärbland de lägsta. Om man tar hänsyn till de höga svenska skatterna blirutbildningspremien ännu lägre. Detta är naturligtvis inte acceptabelt omambitionen är att fler skall anstränga sig att nå ökad kompetens.I propositionen poängteras kommunernas skyldighet att bedrivauppsökande verksamhet. Vi förutsätter att utbildningsansvariga informerarom möjligheterna till vuxenutbildning. Däremot anser vi inte att fackligaorganisationer skall ges särskilt bidrag för att engagera sig i detta.3.4 Former för vuxnas lärandeKunskapslyftet innebar en kraftig volymökning , vilket gettutrymme för att pröva nya och otraditionella metoder för utbildning. Dettatrots den politiska majoritetsuppfattningen om att det mesta bör ske ioffentlig regi. Denna öppning har inneburit ett kvalitativt lyft förvuxenutbildningen i meningen att nya aktörer och former förundervisningen prövats. Flexibilitet och variation när det gällerundervisningsformer och organisation är viktigt, i synnerhet för vuxnasom har olika förutsättningar för studierna både när det gällerförkunskaper och rent praktiskt.När försöksverksamheten nu avslutas och statens särskilda bidrag tillkommuner och folkhögskolor minskas för att enligt regeringens förslagfr.o.m. 2003 ligga på ungefär hälften av innevarande års nivå, finns det riskför att kommunerna slår vakt om den egna verksamheten och attneddragningarna görs utanför den etablerade kommunalavuxenutbildningsorganisationen. Vi anser att den fortsatta verksamhetenmåste organiseras utifrån människors önskemål och ges förutsättningar atterbjuda hög utbildningskvalitet. All vuxenutbildning skall enligt våruppfattning upphandlas.Regeringen avser att ge i uppdrag att analysera behovetav förändringar av kursplaner och betygssystem inom den kommunalavuxenutbildningen samt att kartlägga lokala kurser inom densamma, för attsedan analysera behovet av förändring. Denna översyn skall enligt vårmening göras så att kurser och utbildningar kan ordnas av fristående aktörer.När det gäller frågan om validering av kunskaper avvaktar vi i likhet medregeringen pågående utredning. I en större reform där både allmänvuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning ingår måste den enskildeskunskaper bättre kunna värderas och jämföras med formelladefinitioner av utbildningsnivå. Vi anser emellertid att vuxenutbildning ilikhet med all annan utbildning bör leda till att den studerande erhåller bevispå förvärvade kunskaper.3.5 Svenskundervisning för invandrareRegeringen föreslår att skollagen ändras så att det där föreskrivs att sfisyftar till att ge vuxna invandrare och inte enbart nyanländagrundläggande kunskaper i det svenska språket och om det svenskasamhället. Vidare skall lagen ändras så att utbildningen anordnas somkurser. Den föreslagna ändringen synes väl motiverad. Vad gäller fråganom sfi-undervisningen framgent hänvisar vi till en särskild motion medanledning av förslag 2000/01:RR12 "Svenskundervisning för invandrareoch invandrarnas arbetsmarknad".3.6 föreslog att personer med utvecklingsstörninggaranteras utbildning som övriga vuxna när det gäller grundläggandeutbildning och i särvux. Vi delar uppfattningen att detta är angeläget.Skolverkets rapport visar att det gesvuxenutbildning till denna grupp i mycket liten omfattning och attkunskapsmålen är svåra att nå beroende på att undervisningen inte motsvarardeltagarnas behov och att litet görs för att uppmuntra utvecklingsstörda tillvidare utbildning.Regeringen pekar på svårigheter att definiera en rätt till utbildning inomsärvux. Meningen är att utbildningen skall ge människor möjlighet atttillgodogöra sig ny kunskap eller behålla förvärvad, inte att särvux skall taöver ansvaret för daglig omsorg och stimulans. Gränsdragningsproblemen tilltrots anser vi att, eftersom vuxna med utvecklingsstörning själva i begränsadutsträckning kan föra sin talan, det behövs tydliga besked om rätten tillutbildning i regelverket. Regeringen bör återkomma till med förslagi denna del samt med en plan för genomförande i kommunerna.3.7 FolkbildningenPropositionen konstaterar problemet med folkbildningens dubbla roller,vilket gjort . Konstaterandet ipropositionen bygger på en rapport från , där detsägs att rådet har att bevaka statens intresse, som det bevakar deegna medlemmarnas intressen. En oberoende utvärdering bör ta sinutgångspunkt i det dubbla uppdraget och, om det visar sig nödvändigt,komma med förslag till en annan ordning än den som gäller nu.Den minskning som föreslås för folkhögskolorna sägs vara relativt mindreän för kommunerna. Vad man inte tar hänsyn till är att Folkbildningsrådetgodkänt statsbidrag till ett 20-tal nya skolor. Detta har skett tack vare de10.000 platserna som tilldelats inom ramen för . Det generellastatsbidraget har dock minskat.Problemet har påpekats av vid ett flertaltillfällen. Med ett 20-tal nya skolor utan en långsiktig finansiering, kan dennuföreslagna neddragningen orsaka stora svårigheter. De 10.000 platserna harfunnits , och folkhögskolan har så sent som höstterminen 2000utnyttjat flera hundra platser utöver de 10.000. Utvärderingar visar attfolkhögskolan lyckats bäst med de grupper som prioriterats i sammanhanget.3.000 färre platser, som regeringen föreslår, är lika med en minskning medcirka femton folkhögskolor.3.8 StudiefinansieringFrågan om studiefinansiering är avgörande för vuxnas möjligheter attstudera. Den låga avkastningen på kunskapsinvesteringar för den enskildeär ett stort och delvis svårlöst problem. Regeringen måste ta sig an dennaproblematik och på allvar börja arbeta för en höjd utbildningspremie så attdet livslånga lärandet även stimuleras ekonomiskt. Vuxna människor, oftamed försörjningsansvar, tar inte steget till fortsatt utbildning. Vi har ocksåvid tidigare tillfällen påpekat att det särskilda utbildningsbidraget (UBS)skall anpassas till antalet platser inom . Det har inträffat attvuxna studerande avbrutit sina studier när de, trots löfte, inte erhållitUBS.Regeringen begränsar sina förslag till en ny form av studiemedel från ochmed . Nivån på studiebidraget är avprisbasbeloppet vid studier på heltid. Dessa studiemedel skallkunna lämnas till personer som är och är arbetslösa eller riskerararbetslöshet eller som har vissa funktionshinder. Studiemedlen skall kunnalämnas för utbildning på grundskole- eller gymnasienivå under högst 50veckor utöver den tid som gäller för studiemedel i övrigt på den aktuellanivån. Kommunerna skall yttra sig över ansökan. För varje kommun skall enekonomisk ram beräknas för stödet. UBS avvecklas.Vi avvisar förslaget om ett nytt studiemedel för vuxenlärande. Utbildningför vuxna skall vara en personlig investering, och det påverkar ocksåformerna för studiefinansiering. Vuxna med behov av grundläggandeutbildning skall ges stöd som gör utbildning möjlig, men formerna får inteinnebära orättvisor visavi andra studerandegrupper.Vi är vidare tveksamma till att kommunerna skall ges inflytande övermöjligheterna till studiemedel för just denna grupp, eftersom risken finns gynnar de egna utbildningarna. Den typ av behovsprövning som detinnebär undergräver tanken på att den enskilde själv skall kunna bestämmasig för att satsa på utbildning och göra en bedömning av förutsättningarnautifrån givna och fasta villkor.Regeringen bör återkomma med ett förslag vad gäller studiemedel för dengrundläggande vuxenutbildningen som utgår från dessa principer.3.9 Ett nytt statsbidragRegeringen föreslår ett nytt riktat statsbidrag för kommunalvuxenutbildning . Statsbidraget skallsedan från och med 2006 inräknas i det generella bidraget tillkommunerna.Det finansiella ansvaret bör noga övervägas såväl för den i dagkommunala vuxenutbildningen som för arbetsmarknadsutbildningen. Denenskilde bör kunna ta i anspråk utbildningserbjudanden oberoende avbostadsort.Den enskildes rätt till utbildning bör utöver allmänna kriterier kunna gesgenom beslut av lokala myndigheter. Strukturen för den kvalificeradeyrkesutbildningen bör kunna vara ett riktmärke för modellen.När det gäller möjligheterna att komplettera otillräckliga gymnasiebetygför studerande under kan specifika villkor komma att gälla. Vi förutseratt sådan kompletterande utbildning ofta kan komma att erbjudas avgymnasieskolor med redan uppbyggd kompetens vad gäller sådana kurser.I princip anser vi att resurser till folkhögskolorna borde fördelas enligtsamma principer som för övrig vuxenutbildning. Nuvarande ordning förbidrag till folkbildningen gör emellertid att folkhögskolornas möjlighet atterbjuda vuxna utbildning måste säkras i särskild ordning.Vi avvisar regeringens förslag till särskilt statsbidrag för avtrappning avdet stöd som getts under försöksverksamheten med . Viförordar en snabbare övergång till långsiktiga villkor för vuxenutbildningen.Anslagen för vuxenutbildning kommer vi att pröva i anslutning tillbudgetarbetet.4 En flexibel och modern utbildning förvuxna4.1 Individens motivation för lärandeUtgångspunkten för arbete med vuxnas lärande måste vara den enskildesbehov och önskemål. Den politiska uppgiften är att dels bidraga till enkunskapsmiljö som främjar initiativ och utveckling, dels att se till att detfinns en infrastruktur som kan erbjuda utbildning av olika slag.Utbildningsväsendet är hierarkiskt uppbyggt. Systemet rymmer förmånga återvändsgränder och är alltför kategoriserat. Viktigautbildningsinstitutioner nyttjas inte till sin fulla kapacitet.Under de kommande åren måste utbildningsväsendet i vid meningutvecklas så att hinder rivs och broar byggs mellan nivåer och ämnen,som effektiviteten i meningen utbildningskvalitet säkras för attSverige skall kunna bli ett verkligt kunskapssamhälle. Det är mot denbakgrunden angeläget att den kommunala vuxenutbildningen ocharbetsmarknadsutbildningen samordnas och ses i ett sammanhang.Om flera aktivt skall motiveras för livslångt lärande måste villkoren förstudier liksom incitamenten för höjd utbildningsnivå och bättre kunskaperlyftas. Människor måste få utdelning för sina ansträngningar och arbetslivetmåste ianspråktaga bättre kunskaper. Det handlar om skattepolitik, men ocksåom arbetsorganisation. En hel del för att förverkliga ambitionerna förutsätterpolitiska beslut, men långt mer kräver en medvetenhet och vilja från andraaktörer.4.2 Fördelningen av ansvar mellan den enskilde ochdet allmännaPolitikens uppgift är att skapa en infrastruktur för utbildning och se till attalla får tillgång till en utbildningsbas. Efter grundskola och gymnasiumanser vi att det offentliga har särskilt ansvar för att vuxna med brister i sinutbildning skall kunna skaffa sig grundskole- respektivegymnasiekompetens. Det offentliga skall också säkra att alla fritt gesmöjlighet till en grundläggande akademisk utbildning, eller enkvalificerad yrkesutbildning.I tanken om ett livslångt lärande ligger emellertid betydligt mer. Vi serframför oss en arbetsmarknad där fler och fler behöver bytaverksamhetsområde, alternativt måste vidareutbilda sig. Möjligheter atterbjuda sådan utbildning finns inom det offentliga utbildningssystemets allanivåer och också i hög grad utanför. I arbetslivet anordnas mängder avvidareutbildning, men dessa är inte utbildningsmöjligheter som den enskildesjälv fritt har tillgång till.Politikens uppgift när det gäller att öka vuxnas möjligheter att skaffa sigutbildning handlar dels om att skapa ett finansieringssystem som gör detmöjligt och intressant för fler att förkovra sig, dels om att undanröja hinderför att ta tillvara resurserna inom det befintliga utbildningssystemet. Detoffentliga kan också bidraga till att pröva nya former för utbildning,exempelvis distansutbildning.Inget studiestödssystem kan fungera väl i ett land med höga skatter och enoflexibel lönebildning. Låsta skatter och en mer dynamisk lönestruktur är engrundläggande förutsättning för ett fungerande studiestödssystem.Utbildningspremien måste vara tillräckligt hög för att motivera människor tillvidare studier.Mångfaldens former för det vidare lärandet kräver en finansieringsformsom är mycket flexibel. Att det system som erbjuds för finansiering avutbildning är trovärdigt, förutsägbart och överblickbart har stor betydelse. Detoffentligas respektive den enskildes ansvar behöver tydliggöras.Ett antal förändringar behöver genomföras, för att systemet skall blirättvist och flexibelt. Till en början bör fribeloppet avskaffas, för att ge denenskilda studeranden större frihet vad det gäller finansieringen av sittlärande.Vi anser även att räntorna på studielånen skall vara avdragsgilla. CSN börkonkurrensutsättas för att skapa flexibilitet inom systemet och göra det meranpassat efter olika individers växlande behov och förutsättningar.För att åstadkomma en kontinuerlig kunskaps- och kompetensutvecklingunder en individs samlade tid i aktivt arbetsliv behöver nya, individuellafinansieringsmöjligheter skapas även vid sidan av ett ordinariestudiestödssystem. Vi föreslår att alla arbetstagare ges möjlighet att byggaupp personliga utbildningskonton, som skall kunna användas för den vidareutbildning den enskilde anser sig behöva. Ett sådant system skulle varaanpassat för ett återkommande utbildningsbehov och sakna en övreåldersgräns.Principen för utbildningskonton är att den enskilde skall ha rätt att avsättaen del av sin lön till kontot med rätt till skatteavdrag. Arbetsgivaren skall påförmånliga villkor kunna avsätta lika mycket som den enskilde.Stockholm den 20 mars 2001Beatrice ()()()Per ()()()()()()