mot · GP02N31 · 2001-10-17 00:00:00 — bedömer därför att den regionala utvecklingen försämrats. , , konstaterar att förbättrade transporter som kan bidra till ökad effektivitet i ekonomin som helhet ställer krav på en upprustning av vägnätet som inte kunnat tillgodoses. 10.1 Måluppfyllelse För att öka säkerheten, förbättra kvaliteten, öka tillgängligheten, begränsa miljöbelastningen och stärka den regionala utvecklingen krävs att en rad nya grepp tas, där ökade anslag till infrastrukturen är en förutsättning. Regeringen behöver också ta initiativ till och formulera ett antal strategier och program för att rikta investeringar mot särskilt angelägna projekt. 10.2 Infrastruktur för tillväxt, säkerhet och miljö Satsningar på infrastruktur är inte bara en fråga om ekonomisk tillväxt, utan handlar om en lång rad samhälleliga värden. Den svaga infrastrukturpolitiken resulterar i miljöförsämringar. Också trafiksäkerheten blir lidande utan en förbättrad infrastruktur. Det är helt oacceptabelt att stora delar av vägnät stängs av för trafik under tjällossningen med miljardförluster för speciellt skogsnäringen. 10.3 Underhåll av vägnätet För att nuvarande standard skall upprätthållas uppgår resursbehovet för drift och underhåll enligt till , jämfört med de regeringen avsatt . För att kunna bevara och återställa vägnätet anser att anslag på krävs. I ljuset av detta ter det sig fullkomligt orimligt att regeringen i sin senaste budget räknade med att ytterligare sänka anslagen till vägarnas drift och underhåll till . anser att regeringen skyndsamt bör utreda förutsättningarna för att omvandla en del av energiskatten på drivmedel till en väghållningsavgift för att bekosta vägunderhållet. 10.4 De enskilda vägarna Det är inte bara genom att hålla inne nödvändiga anslag som regeringen hotar vägnätets standard och därigenom den regionala utvecklingen. Genom att successivt avsäga sig ansvaret för vägarna riskerar regeringen att göra acceptabla kommunikationer på den svenska landsbygden än mer avlägsna. En utredning har på regeringens uppdrag sett över beståndet av allmänna vägar och föreslagit att allmän väg görs om till enskild väg. I en situation med synnerligen låg vägstandard kan alltså regeringen komma att avsäga sig det ekonomiska ansvaret för vägunderhållet i de områden där människor är som allra mest utlämnade till fungerande bilvägar. är cirka en fjärdedel av det enskilda vägnätet berättigad till statsbidrag. Framtiden för de enskilda vägarna med statsbidrag är dock högst osäker. Anslagen halverades , och 1999 utbetalades endast i bidrag trots att avsatts i statsbudgeten. Tryggheten i systemet hotar att försvinna om det enskilda vägnätet drastiskt utökas. Det finns effektiviseringsvinster att göra genom en mer lokalt anpassad drift. Det behövs därför utvecklas former för detta utan att staten för den skull släpper det ekonomiska ansvaret. Grundläggande är att underhållet förbättras genom höjda anslag, oavsett om det sker genom ökade bidrag till enskilda vägar eller genom ökade resurser till . anser att regeringen måste garantera att staten inte avsäger sig det slutgiltiga ekonomiska ansvaret för underhållet av de landsbygdsvägar som är öppna för allmän trafik. 10.5 Bilen en nödvändighet I en undersökning utförd av framkom att service och lägre bensinpris är de åtgärder som svensken tror mest på när det gäller att underlätta livet på lands- och i glesbygd. Därefter är det bättre vägar och kommunikationer och ökade möjligheter till distansarbete med hjälp av IT som svenskarna anser vara viktigast för att underlätta landsbygdsboende. Även med väl utbyggda kollektivtrafiksystem kommer bilen att vara nödvändig . Därför måste miljöbilen bli en självklarhet i framtidens miljövänliga samhälle. Kunskapen finns och tekniken utvecklas snabbt. Samordning, stimulans och investeringar saknas. Bilismen och godstransporterna står för en stor del av den ökande energiförbrukningen och de ökade koldioxidutsläppen. är bilen en nödvändighet för rörelsefrihet och bekväma transporter för många människor. För många glesbygdsbor är bilen den enda transportmöjligheten. vill därför minska kostnaderna för att vara tvungna att använda bilen till och från arbetet genom att öka avdragsrätten för dessa resor. Enligt vårt förslag ska resekostnader överstigande vara avdragsgilla oavsett var man bor. Det ger möjlighet till ett totalt avdrag för resekostnader överstigande . Att göra avdragen innebär att deltids-, tillfällighets- och säsongsarbetare på ett bättre sätt kan dra nytta av förmånen. Regeringen medger endast avdrag för resekostnader överstigande , vilket är en summa som många av de ovannämnda grupperna inte kommer upp till. 10.6 Differentierad drivmedelsskatt Eftersom glesbygdsbor har bristfällig kollektivtrafik och långa avstånd till arbete, service och nöjen bör någon form av kompensation utgå för de merkostnader det innebär. Generellt föreslår vi sänkt skatt på diesel med litern över hela riket, vilket motsvarar lägre pris per liter, inklusive moms. För att jämställa diesel och bensin inom stödområde A föreslår vi en skattesänkning med på bensin inom detta område. Det motsvarar lägre pris per liter inklusive moms. 10.7 Luftfart Flyget är överlägset som transportmedel på långa distanser. Efter en nedgång ökar nu resandet. Det är av stor betydelse att regionalpolitiskt prioriterade områden får förutsättningar för en rimlig lutfartsverksamhet. De lägesnackdelar som t.ex. inland har är inte så lätta att överbrygga och kan bli till svåra konkurrenshinder. Vi konstaterar att flyget är en del i den transportinfrastruktur som blir mer och mer nödvändig för ett väl fungerande näringsliv. 10.8 Kommunikationsminister inom väg- och järnvägsunderhållet visar att dessa frågor inte får den politiska tyngd som de rätteligen kräver. En orsak är konstruktionen med ett näringsdepartement där en särskild kommunikationsminister saknas. Därför anser vi att statsministern omgående ska utnämna en kommunikationsminister med eget departement. Vi behöver en person med kompetens och intresse för att vår infrastruktur och våra kommunikationer skall utvecklas i den takt som krävs för näringslivets och människornas behov i det framtida . 10.9 Informationsteknik (IT) har en ledande position inom IT-området. En förutsättning för att också glest befolkade delar av vårt land skall kunna nyttja tekniken är att man får del av de satsningar som görs på utbyggnad av bredband. Vi är kritiska till och har tidigare avvisat de summor staten vill satsa på utbyggnad av kabelnätet i tätbefolkade delar av landet. Vi tror dock att staten förmodligen måste stötta den utbyggnad som krävs för att täcka in glesbygden. Vi anser dock att det är för tidigt att gå in med medel för att garantera en bredbandsutbyggnad över hela landet. 11 Jord- och skogsbruk Jord- och skogsbruket är hörnstenar för en levande lands- och glesbygd. Det är en angelägen satsning att skapa rimliga och rättvisa konkurrensvillkor för jord- och skogsbruksnäringen. jordbrukspolitik syftar till fortsatt användning av åkermarken för livsmedelsproduktion. Jordbruket ska ha lika konkurrensvillkor med omvärlden. Därför ska skatter och avgifter på el- och eldningsolja, diesel samt handelsgödsel harmoniseras med övriga EU-länder. Den så kallade skatteryggsäck lantbruket dragits med lyfts av med fullständig elskattesänkning till samma nivå som den tillverkande industrin. Dieselskatten sänks till per liter för jordbruksmaskiner. Vi slopar dessutom djurregisteravgiften. Detta är en förutsättning för att jordbruket ska finnas kvar som basnäring i hela landet. Skogsnäringen är den bransch som svarar för de största nettoexportinkomsterna till vårt land. Skogsbruket och den därmed sammanhängande förädlingsindustrin är en viktig svensk basnäring. För att svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri ska kunna utvecklas krävs övergripande långsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såväl produktions- som miljömål. insatser för aktiv rådgivning och information till framför allt skogsägarna har varit otillräckliga. Därför bör dessa insatser, speciellt produktionsrådgivningen, öka. förslag på detta område utvecklas i motionen på utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m. 12 Turism har goda förutsättningar för en växande turistnäring. Vi har en vacker natur, ren luft och rent vatten, en spännande historia och ett rikt kulturutbud över hela landet. Vi har också områden som kan erbjuda en upplevelse av tystnad, något som allt fler i våra mest tätbefolkade regioner i efterfrågar. Även det odlade landskapet med hagarna och ängarna och den bygdespecifika kulturen är attraktiv. Vårt klimat, med tydliga sommar- och vintersäsonger, ger förutsättningar för ett brett och intressant utbud. Turismen som bransch tillhör världens snabbast växande, men tyvärr är inte detta fallet i , som har haft svårt att hävda sig som turistland. Det finns givetvis många orsaker till detta, och några tillväxthämmande faktorer som regelkrångel, brist på riskkapital och dålig infrastruktur har omnämnts tidigare. I kommittémotion Turism redogörs för våra förslag för att göra turism till en tillväxtnäring. 13 Integrerad regional politik istället för regionalpolitik 13.1 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utjämning Regionalpolitiken i nuvarande form fungerar inte som tänkt. Den så kallade lilla regionalpolitiken bidrar inte längre till en önskvärd långsiktig tillväxt och befolkningsmässig utveckling i regionalpolitikens målområden. Den generella politiken, den så kallade stora regionalpolitiken, inom t.ex. skatte-, närings-, arbetsmarknads- och jordbrukspolitiken måste utformas så att den ger ett bättre stöd för de regionala behoven och möjligheterna. Länsstyrelsernas regionalekonomiska enheter hanterar sedan inträdet i EU två parallellt fungerande bidragssystem. Dels det som gäller de nationella regionalpolitiska åtgärderna, dvs. vårt gamla renodlade bidragssystem, den lilla regionalpolitiken. Dels EU:s projektorienterade strukturfondssystem för medfinansiering av projekt efter strikta regler. Det infördes i och med EU-medlemskapet. En ytterligare komplicerande faktor är tillkomsten av de regionala tillväxtavtalen, som tar finansieringshjälp av båda systemen. Inom statsbudgetens utgiftsområde 19 finns för avsatt avsedda för ett antal olika regionalpolitiska bidragsformer samt för . I flera undersökningar har regionalpolitikens funktion kritiserats. Så skriver t.ex. i Regionalpolitiken en om tro och vetande (Ds 1999:50) att: Studier som analyserar effekterna på företag av regionalpolitiska åtgärder, visar att dessa kan ge tillväxt men risken för ineffektivitet är stor. Skall dessa politikermisslyckanden uppvägas krävs att kostnaden för något eventuellt marknadsmisslyckande är större. Att korrigera för marknadsmisslyckanden förefaller dock inte ha varit ett dominerande inslag i stödprocessen. Vidare skriver hon att: Regionalpolitiken har fördelat välfärd men inte tillväxt. Och slutligen anför : Regionalpolitiken kan sägas ha uppnått sitt mål att människor skall ha rätt att kunna leva var de vill med jämbördig välståndsnivå. Målet med en spridning och jämn fördelning av både befolkning och ekonomisk verksamhet är svårare att uppnå med dagens politiska åtgärder. I träffbild, men utanför tavlan (Ds 2000:60) behandlar författaren strukturpolitik. revisorer har i rapporten /01:12 granskat roll i regionalpolitiken. Senast har , , i rapporten 2001:22 påtalat otydlighet i policy och regelverk vid länsstyrelsernas fördelning av stöd. RRV ställer frågan om inte ganska många investeringar skulle ha gjorts stödpengarna förutan. Sammantaget indikerar dessa rapporter liksom de sammanfattande slutsatserna i den regionalpolitiska utredningen att detta styckes inledande konstaterande är riktigt: den nuvarande regionalpolitiken med sina många olika stödformer har tjänat ut. I de inledande avsnitten beskrivs hur vill utforma regionalpolitiken. Utgångspunkten är mera ett lokalt, kommunalt perspektiv än ett regionalt eller nationellt. Vi anser att det handlar mer om att stimulera lokala krafter till valfrihet med ansvarstagande än om att med bidrag styra vad människor ska göra. Det leder fram till ståndpunkten att det är i generella former den framtida regionala politiken ska utformas. 13.2 Regionalpolitiken inte isolerad Regionalpolitiken kan inte ses som ett isolerat politikområde. Som regeringen konstaterar är den så kallade stora regionalpolitiken viktigare än den lilla regionalpolitiken. Så påvisar t.ex. i ovan nämnda rapport (Ds 1999:50) att: av statsbudgeten för bedöms ha betydelse för den regionala politiken. var motsvarande siffra . Av dessa svarade arbetsmarknadspolitiken för ca , utbildningspolitiken för , jordbrukspolitiken för , transportsektorn för ca , närings- och handelspolitiken för ca , miljöpolitiken för ca och regionalpolitiken för ca . Proportionerna är alltså att kostnaden för den stora regionalpolitiken kan uppskattas till ca och för den lilla regionalpolitiken till ca . I motion på utgiftsområde 24 Näringsliv föreslår vi en rad viktiga åtgärder för ett bättre fungerande näringsliv. I vår budgetmotion utvecklar vi förslag som är av särskilt stor betydelse för en livskraftig utveckling över hela landet med sikte på att förbättra villkoren för de små företagen, som är lands- och glesbygdens kännemärke. Det räcker inte med förändringar enbart på arbetsmarknadsområdet för att minska den höga arbetslösheten. Den ekonomiska politiken måste ge stabila, goda och förenklade villkor för fler och växande företag. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. De nya jobben skapas när enskilda människor finner det mödan värt att starta eller utveckla ett företag. anser att det är av största vikt att förbättra för framförallt de små och medelstora företagen. Det behövs ett bättre företagsklimat där statens roll blir tydligare som skapare och upprätthållare av regelverk. måste direkt företagsfientliga regler som exempelvis förtida inbetalning av moms avskaffas. Riskkapitalavdrag som förbättrar särskilt småföretagens tillgång till riskkapital måste införas. Småföretagsdelegationens förslag måste genomföras. Det är bara ett fåtal av dem, de enklaste och minst kontroversiella, som har beslutats. Ännu har inte mycket märkts ute i företagen. Den privata sektorns andel av den totala ekonomin behöver öka. Därför är det olyckligt även när det gäller villkoren för företagande att så många fortfarande uppfattar det som om staten har huvudansvaret för våra liv. Den höga skattenivå, inte minst på arbete, som krävs för att finansiera ett sådant offentligt åtagande försvagar dessutom tillväxtkraften i ekonomin och de nya jobben blir färre. Nedan följer några förslag för ett bättre företagsklimat. 13.3 Nedsättning av arbetsgivaravgiften Sysselsättningen har utvecklats mycket olika över landet och många av de beslut regeringen tagit har slagit hårt regionalt. Aktiva arbetsmarknads- och regionalpolitiska åtgärder som tillförsäkrar de lokala områdena och regionerna möjligheter till fortsatt sysselsättning är nödvändiga om hela ska leva. Vi vill sänka arbetsgivaravgifterna på lönesummor . För egenföretagare utökas den nedsättningsberättigade lönesumman till . Förslaget gäller alla företag (arbetsgivare), men gynnar främst småföretagen. Förslaget redovisas i budgetmotion. 13.4 Nedsättning av socialavgifterna i stödområde A har alla företag fått göra ett avdrag på socialavgifterna av avgiftsunderlaget upp till en lönesumma motsvarande . I vissa delar av norra har därtill en viss kompensation för lägesnackdelarna tillgodoräknats företag i vissa branscher genom ett ytterligare avdrag på avgiftsunderlaget. När stödområdesindelningen förändrades i samband med den nya programperioden för EU:s strukturfondsprogram vägrade efter långdragna förhandlingar att godkänna nedsättningen såsom icke förenlig med . Den betraktades som ett direkt företagsstöd och därmed som konkurrenssnedvridande. återkommer regeringen med ett förslag om nedsättning till för lönesummor , dock max och företag. Den ska också omfatta enskilda näringsidkare. Försiktigtvis skrivs i budgetpropositionen att: regeringen har bedömt att en ny nedsättning i stödområde A, om möjligt , bör införas. Åtgärden beräknas kosta men finns inte beskriven mer än översiktligt i budgetpropositionen. I en särproposition kommer förslaget i sin helhet att redovisas. Efter att i flera motioner och debatter i kammaren ha hävdat behovet och nödvändigheten av den tidigare nedsättningen av socialavgiften konstaterar vi att regeringen gått oss till mötes. Genom regeringens hantering av ärendet har dock de berörda småföretagen drabbats av en onödig ryckighet i förutsättningarna för sin verksamhet som vi anser att regeringen ska ha kritik för. Intressant nog liknar det nya förslaget intill förvillelse vårt ovan beskrivna och framförda förslag om nedsättning av arbetsgivaravgiften . Den stora skillnaden är att vårt förslag om avgiftsnedsättning omfattar hela riket. 13.5 Riskkapitalförsörjning Riskkapitalförsörjningen är ett stort problem i glesbygd där låga fastighetsvärden betyder brist på realsäkerheter. Detta påverkar såväl företags möjligheter att lånefinansiera investeringar som enskilda personers möjlighet att finansiera bostadsinvesteringar. Riskkapitalförsörjningen måste lösas för både företag och privatpersoner. Hela kreditmarknadssituationen behöver genomlysas i en parlamentarisk utredning. Då kommer också villkoren för riskkapitalavdrag att belysas. 13.6 Kvittning av förluster mot intäkt av tjänst Därtill skulle det betyda mycket för landsbygds- och glesbygdsboende att kunna kvitta förluster på exempelvis i en förvärvskälla mot inkomst av tjänst. Vi föreslår i motionen på utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling att regeringen utreder och återkommer till med ett förslag. 14 Regeringens förslag i propositionens kapitel 9 Det är sammantaget 50 förslag regeringen i mer eller mindre klara ord beskriver och lägger i propositionen. Ett trettiotal förslag avser utredningar, framtagande av program av olika slag och tillsättande av delegationer. Eftersom regeringen förfogar över utredningsinstitutet och kan tillsätta utredningar och delegationer som den vill kommenterar vi inte dessa. Ett förslag avser det kommunala utjämningssystemet och två avser principiellt viktiga bidrag till kommuner med speciella problem. 18 förslag avser anvisning av medel för olika åtgärder om ca avseende . 14.1 Det kommunala utjämningssystemet I motionen har vi gett uttryck för den kristdemokratiska synen på det interkommunala utjämningssystemet. Vi anser det nödvändigt att ett sådant utjämnande system finns men det skall inte vara inomkommunalt. Det blir kontraproduktivt när en kommun som lyckas och har en god utveckling inte får behålla mer än en del av den vinst man gör. Vi anser att det ekonomiska utjämningssystemet skall vara helt statligt finansierat och föreslår att regeringen tillsätter en utredning med direktiv att utforma ett system med den innebörden. Likaledes anser vi att utredningen ska inarbeta faktorer i denna modell som kompenserar kommuner för stora befolkningsminskningar. Det regeringen föreslår under Åtgärder för att stärka kommuner och landsting med befolkningsminskning, är egentligen inget annat än en extra statlig kompensation för att justera en svaghet som det mellankommunala systemet har. anser att den av regeringen föreslagna åtgärden i viss mån ger oss rätt i att ett i huvudsak mellankommunalt system inte är tillfyllest. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. 14.2 Fortsatta insatser för att stödja omstruktureringen av kommunala bostadsföretag Det är ett känt problem att bostadsmarknaden inte fungerar särskilt väl i ett antal kommuner . Av olika anledningar har man tomma lägenheter i de kommunala bostadsföretagen vilket för en del kommuner utgör en stor ekonomisk belastning. Det torde vara ställt utom varje tvivel att befolkningsminskningen i många kommuner har stor betydelse i detta sammanhang. Man kan inte heller blunda för att flera kommuner förbyggt sig. 1998 inrättade regeringen den så kallade Bostadsdelegationen med uppdrag att efter vissa kriterier sluta avtal med kommuner som sökt bidrag för att lätta på den ekonomiska bördan. Bostadsdelegationen har fördelat till 36 kommuner. Regeringen avser att återkomma till och i en särskild proposition lämna förslag om nya förutsättningar till hjälp för de allmännyttiga bostadsföretagen. Likaledes avser regeringen att återkomma avseende förslag till total kostnad för de åtgärderna samt regelverk, organisation och finansiering av insatsen. Regeringen använder sig av taktiken att begära godkännande för en organisationsförändring som är beskriven i schematisk form. aviseras en ny proposition i vilken regler för den nya organisationen och finansiering ska beskrivas. Det är ett av skälen till att avslår den föreslagna åtgärden. Ett annat skäl är att vi anser det vara fel att med direkta stöd favorisera den kommunala aktören på bostadsmarknaden och därmed snedvrida konkurrensen till förfång för de privata bostadsföretagen. Ännu ett skäl är att det: inom bereds ett förslag till nytt regelsystem för dessa företag. Det finns därför anledning att koppla de nu förestående insatserna till de förutsättningar som kommer att gälla för de allmännyttiga bostadsföretagen . Dessa förutsättningar avses klarläggas i en proposition som kommer att föreläggas . finner det felaktigt att ge regeringen godkännande till åtgärder vi inte vet innebörden av. 14.3 Åtgärder för att stärka kommuner och landsting med befolkningsminskning avslår regeringens förslag med hänvisning till det som anförs om det kommunala utjämningssystemet, dvs. att utreda och föreslå ett nytt statligt finansierat ekonomiskt utjämningssystem med regler som kompenserar också för kraftig befolkningsminskning. 14.4 Stärkt lokal näringslivsutveckling Med hänvisning till vad vi anfört om en mer generell näringspolitik med skattelättnader, nedsättning av arbetsgivaravgiften med samt skattelättnader av generell natur för alla inkomsttagare avslår vi regeringens förslag. Vi anser att de medel regeringen anvisar för denna åtgärd skulle göra större nytta om de användes till de mycket angelägna regelförenklingar som bl.a. Småföretagsdelegationen föreslog. Av dessa har fortfarande endast en mindre del genomförts. 14.5 Införandet av ett pendlingsbidrag för veckopendling Regeringen föreslår ett pendlingsbidrag på försök. Vi avslår förslaget, bl.a. av skälet att bidrag på försök alltför lätt permanentas. vill istället minska kostnaderna för resor till och från arbetet genom att öka avdragsrätten för dessa resor oavsett var i landet man bor. Detta har redogjorts för tidigare i motionen. 14.6 Regionalt nedsatta socialavgifter Vi kommenterar förslaget om nedsatta socialavgifter på löneunderlaget tidigare i motionen och tillstyrker förslaget. 14.7 Lån och garantier Riskkapitalförsörjningen är ett stort problem i glesbygd där låga fastighetsvärden betyder brist på realsäkerheter. Detta påverkar såväl företags möjligheter att lånefinansiera investeringar som enskilda personers möjlighet att finansiera bostadsinvesteringar. Riskkapitalförsörjningen måste lösas för både företag och privatpersoner. Hela kreditmarknadssituationen behöver genomlysas i en parlamentarisk utredning. Då kommer också villkoren för riskkapitalavdrag att belysas. Tankar på och planering för att bilda så kallade kreditgarantiföreningar har kommit igång på några håll i . Vi stöder sådana lokala initiativ för finansiering eftersom vi tror att det uppstått ett vakuum sedan de små lokala bankkontoren i takt med bankfusionerna tvingats slå igen och den lokala bankens personkännedom oftast gått förlorad. stöder regeringens förslag om projektstöd till lokala kreditgarantiföreningar förankrade i det lokala näringslivet.