ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Sf23 · 2001-02-23 00:00:00 — Att köpa kunskapstjänster omantidiskriminering direkt från de berörda gruppernas experter och konsulter ärett sätt att i praktiken försvåra diskrimineringen.Integrationsverketsstrategiska rollRegeringen har gett flerauppdrag med syfte att intensifiera verkets förebyggandearbete mot intolerans. Den nationella kunskapsbank motrasism, främlingsfientlighet och diskriminering som verketbygger upp kan bli ett effektivt instrument i förbättringar avdialogen mellan invånare och myndigheter. En sådankunskapsbank utgör en stor vinst för samhället.Folkpartiet har tidigare tagit ställning mot inrättandet av Integrationsverketoch yrkat på en nedläggning av myndigheten. harverket förtydligat verksamhetens mål och strukturerat sitt arbete. Det finnsfortfarande stora frågetecken kring verkets ovanliga funktion och desspraktiska förutsättningar.Som tidigare påpekat är de bästa aktörerna i kampen mot allaformer av diskriminering de berörda människorna själva. Om utlänningarbosatta i landet och homosexuella själva har praktiska möjligheter attorganisera sig och försvara egna intressen, om de har tillgång till ekonomiskaresurser och regelverk som bildar en realistisk plattform för konsekvent ochkontinuerlig aktivitet, då erövrar grupper tidigare utsatta för trakasserierellerhot makt över sina liv. Har de egen makt - då behöver de varken en "ta-hand-om"-politik eller tjänstemän som verkställer denna politik på statlig, regionaloch nivå.Integrationsverket kan antagligen vinna en helt berättigad position i en"Empowerment"-process först när denna myndighet skapar arenor på vilka dediskriminerade kan spela en huvudroll. Ett sådant verk skulle snarare vara enkatalysator, en medlare och förmedlare av kunskap och kontakter än enmyndighet som uppifrån verkställer färdigt formulerade planer och program.Planer och program utformas och genomförs av målgrupperna själva. Verketbör stimulera och stödja denna verksamhet och öppna allt flera mötesplatserpå vilka nerifrån kommande initiativ kommunicerar med viktiga institutioneroch organisationer.För att kunna spela denna roll behöver verket en helt annan ekonomi änden har . Hela beloppet som kan dela till landetsalla invandrarorganisationer ligger på en skrattretande låg nivå, ca 20miljoner. När hundratals miljoner kastas in i den offentliga "ta-hand-om"-politiken via Storstadssatsningen och när miljarder går till en enorm apparat,alltså AMS, som aldrig har kommit med tillfredsställande svar på denplågsamma frågan om invandrarnas kroniska arbetslöshet, då är de 20miljonerna som delas ut till invandrarnas egna aktioner snarare bevis pådiskriminering än medel för att bekämpa diskrimineringen. Hela funktionensom tilldelas i den nya handlingsplanen ter sig tvivelaktignär medel inte finns hos verket för att på ett effektivt sätt öppna samhälletsaktiva arenor för människor som lever i segregation och drabbas avdiskriminering. tvivlar på att planens vackra ord om"strategiska roll" i de givna omständigheterna kanbetraktas som något annat än tomma slagord.Stockholm den 23 februari 2001Bo Könberg ()()()()()
mot · GO02Sf25 · 2001-02-23 00:00:00 — Det måste vara möjligt attoffentligt diskutera olika livsstilar eller livsåskådningar. Det är därförviktigtatt inte genom lagstiftning träda religionsfriheten förnär.MyndighetsstrukturenAvveckla IntegrationsverketKristdemokraterna motsatte sig regeringens förslag attinrätta en ny integrationsmyndighet. Utredningen som lågtill grund för förslaget underströk vikten av "en bred politiskförankring av den nya verksamheten och med ett engageratstöd från regering och riksdag". Trots ett kompakt motståndfrån fem av partier genomdrevSocialdemokraterna beslutet att inrätta Integrationsverketfrån . Vi har i vår senaste budgetmotionföreslagit att helt avvecklas från den 1 juli2001.Kristdemokraterna anser att integrationspolitiken bör bedrivas på precissamma sätt som jämställdhetspolitiken, dvs det är main streaming som skallgälla. Det samordnande ansvaret bör ligga på med de olikadepartementen. Vi kritiserade den tidigare ordningen som innebar att detövergripande ansvaret för integrationsfrågorna låg på Kulturdepartementet.Det är därför positivt att regeringen nu har flyttat dessa frågor tillNäringsdepartementet.Alla verk och myndigheter skall ta fullt ansvar inom sina områden.Länsstyrelserna och kommunerna ska ta det regionala och lokala ansvaret ;redan nu har vissa länsstyrelser integrationsexperter. börförstärkas och få uppdrag att samarbeta med JämO.De nyanlända bör inte heller placeras utan fritt få välja bostadsort. Viföreslår att systemet med förhandlingar och avtal med kommunernaavskaffas. Stödet till den nyanlände bör följa individen i form av enutvecklingspeng som fördelas av RFV och sedan betalas ut avförsäkringskassan. Därigenom ges individen och den lokala nivån ett störreansvar.I samband med avvecklingen av vill vi istället attMigrationsverket ansvarar för informationsfrågor till invandrare ochflyktingar.Ombudsmannen mot etniskdiskriminering - DODen kristdemokratiska grundsynen om alla människors likaoch absoluta värde innebär en skyldighet att ständigt och ialla sammanhang ta avstånd från och motverkadiskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Vikristdemokrater anser att Ombudsmannen mot etniskdiskriminering bör ha ett speciellt ansvar och fungera sommotor i opinionsbildningen mot dessa företeelser. Vi anseratt DO bör vara en från regeringen fristående myndighet ochistället underställas . Detta bör behandlas av denutredning som utreder en sammanslagning avrättighetsombudsmännen.Stockholm den 23 februari 2001Magda ()()()()()()()()()()()()()()()()()
mot · GO02Sk26 · 2001-02-16 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk26av , ()med anledning av skr. 2000/01:64 Meddelande om kommande förslag om ändringar i de särskilda skattereglerna för vissa andelsägare i fåmansföretag samt i reglerna om underprisöverlåtelserFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändringar av stopplagarna för fåmansföretag.InledningSkrivelsen innehåller besked om att regeringen kommer att föreslåen förändring av 3:12-reglerna för att förhindra skattefördelar.Svensk skattelagstiftning präglas av en ambition att ta ut så hög skatt sommöjligt. Ägare till ett mindre företag och dennes maka och barn har i viss månmöjlighet att - om företaget går bra - välja om man vill ta ut överskottet somlön eller som avkastning av kapital. På grund av den extremt höga skatten påarbete i kan det vara förmånligt att ta ut så stor del av överskottet iverksamheten som möjligt som kapitalavkastning. För att förhindra att så skerfinns ett lagkomplex med speciella skatteregler för fåmansföretag.Vi har kritiserat dessa regler. Det finns ingen anledning attsmå företag och småföretagare skall straffas på detta sätt. Det är tvärtom ettnationellt intresse att öka andelen mindre företag och underlätta för dem attväxa.Vår inställning som vi torgfört tidigare är att all avkastning utöver enmarknadsmässig lön skall kunna betraktas som avkastning på kapital. Närsedan regeringen tillsatte en utredning med syfte att se över reglerna förbeskattning av fåmansföretag ansåg vi att utredaren skulle få arbetaförutsättningslöst, i synnerhet som direktiven gav intryck av en vilja att lösaproblemen på ett för företagarna och deras familjer positivt sätt.Genom denna skrivelse förbereder sig regeringen för att ytterligare lappapå ett system som visat sig vara både svårförståeligt och möjligt attkringgå. Det är inte acceptabelt med sådan utformning av skatteregler.Rättssäkerhet och likabehandling av konkurrenter blir då lätt illusorisk.Grundproblemet, som särreglerna på inget sätt löser, är att skatten påarbete är högre än skatten på kapital. Hade nivåerna legat närmare skulleproblemet vara avsevärt mindre eller helt ha upphört. Särlagstiftningenmedför betydande krångel både för företagare och för myndigheter.Det finns en lösning som vi tidigare angivit vilken avsevärt minskarskillnaden i beskattning mellan arbete och kapital. Den är att slopa denstatliga inkomstskatten. En annan positiv effekt som den medför försmåföretagaren är att skattebelastningen blir jämn över konjunkturcykeln.Behovet av resultatutjämning minskar därmed.Vår inställningVi anser att regeringen skall avvakta utredningens förslag till förändringav reglerna för beskattning av ägare i fåmansföretag innan man föreslårförändringar av dessa. Vi förutsätter att utredningen lägger fram förslagsom kan accepteras av såväl företagare som myndigheter i avvaktan på attden statliga inkomstskatten sänks.Riksdagen bör därför ge regeringen till känna att förslag om ändringar av3:12-reglerna inte nu bör läggas fram.Stockholm den 16 februari 2001Carl ()()de ()()()()()()
mot · GO02Ub19 · 2001-02-15 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub19av , ()med anledning av prop. 2000/01:63 Kvalificerad yrkesutbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den kvalificerade yrkesutbildningen.MotiveringVi ser det mycket positivt att regeringen nu föreslår attförsöksverksamheten med viss kvalificerad yrkesutbildningden blir en ny lag. Vi anser även att det ärbra att utbildningen ska kunna anordnas av statliga universitetoch högskolor, kommuner, landsting samt av enskilda fysiskaeller juridiska personer.Enligt förslaget ska också utbildningens inriktning och omfattningbestämmas utifrån bedömningar om den framtida efterfrågan i arbetslivet ochatt utbildningsplatser inom försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning bör övergå i den nya kvalificerade yrkesutbildningen den 1januari 2002, vilket också är värdefullt.Det vi däremot saknar i propositionen är att det måste finnas en regionalspridning av utbildningsplatser. Eftersom intresset för och behovet av dessautbildningar är stort över hela landet är det angeläget att antaletutbildningsplatser i den kvalificerade yrkesutbildningen ökas. En ökadvolym skulle förbättra möjligheterna att tillgodose behoven i landets olikadelar.Stockholm den 14 februari 2001Birgitta ()()
mot · GO02Ub22 · 2001-02-15 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub22av , ()med anledning av prop. 2000/01:63 Kvalificerad yrkesutbildningFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den nya myndigheten för kvalificerad yrkesutbildninglokaliseras till Falun.MotiveringI propositionen föreslås att den kvalificeradeyrkesutbildningen permanentas. Detta är mycket positivt dåall eftergymnasial utbildning som är yrkesinriktad måstestimuleras på alla sätt.Inte minst ur regional synpunkt är det viktigt att yrkesutbildning arrangerasi nära anslutning till näringslivets krav och villkor. KY har där visat sig varamycket värdefull och kan direkt svara upp mot de krav som näringslivetställer, samt ge en god inblick i dess villkor då en stor del avutbildningstidenär direkt förlagd ute på företagen.I propositionen föreslås också att en särskild myndighet inrättas för denkvalificerade yrkesutbildningen. Myndighetens uppgift blir att ansvara förplanering, administration och övergripande information samt ocksådokumentation och uppföljning av de utbildningar som genomförs.Denna nya myndighet kan med fördel lokaliseras utanförStockholmsområdet. Skälen för detta är många. Men det allra viktigaste skäletär faktiskt i detta fall att det inte finns någon som helst hållbar anledningtillvarför den nya myndigheten skulle förläggas till ett storstadsområde. Medmodern teknik och kommunikation kan ett flertal orter i vara tänkbaraför lokalisering av denna nya myndighet.Det är dessutom så att det även ur ekonomisk synvinkel vore att föredra dåvid en utlokalisering mer medel skulle komma självautbildningsverksamheten till godo. Att mer ekonomiska medel tillförsutbildningsverksamheten är dessutom något som de flesta avutbildningsanordnarna gärna skriver under på.I samband med beslutet om nedläggning av regementet i utlovadesersättningsjobb. Om den nya , med i inledningsskedet ca 20anställda, lokaliseras till tas ytterligare ett steg iomställningsarbetet.Verksamheten passar väl i den "lärande-profil" som utvecklar.Stockholm den 15 februari 2001Kenneth ()
mot · GO02Fi15 · 2001-03-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi15av , ()med anledning av förs. 2000/01:RB2 Fullmäktiges i förslag till disposition av vinst för m.m.Förslag till riksdagsbeslut1. begär att förutom de i extrainleverans som föreslås av riksbanksfullmäktige inlevererar ytterligare 20miljarder kronor till statsverket.2. begär att frågan om inleveranser till statsverketutreds utifrån de förutsättningar som råder i dag.MotiveringEfter den ekonomiska krisen har flytandevalutakurs. Detta har varit en mycket framgångsrik valutapolitik.Nuvarande ordning har tillåtit hög tillväxt utan att inflationen har tagitfart.När tillämpade fast växelkurs ansågs det naturligt att bankenhade en rejäl valutareserv även om det kan ifrågasättas omstödköpsmöjligheten är ett effektivt och ekonomiskt försvarbart sätt att hävdaden fasta växelkursen. Vissa beräkningar säger att växlingsförlusterna vidkronförsvaret uppgick till . Illusionen att kursenskulle kunna hävdas genom stödköp i en ekonomi i fritt fall och med frirörlighet för kapitalet ledde snarare till att krisen blev djupare ochskadligareför samhällsekonomin än vad annars skulle varit fallet. ECB:s stödköp aveuron visar att effekterna inte är bestående.Mot denna bakgrund är det uppenbart att med nuvaranderiksbankslag och i avsaknad av växelkursmål inte är i behov av de dryga 200miljarder kronor som man nu disponerar.Den enda tänkbara invändningen är att ett eventuellt framtida medlemskapi EMU fördragsmässigt kräver fast kurspolitik under . I ettsådant läge kan det argumenteras för en stor valutareserv, men erfarenheternafrån 1992 och dagens system utesluter ett ERM-medlemskap. Skulle svenskafolket bestämma sig för att gå med i kommer detta att på politiskagrunder vara möjligt utan ERM-medlemskap.Därför bör ytterligare överföras till statskassan iavvaktan på att riktlinjerna för inleveranser till statsverketutreds.Stockholm den 5 mars 2001Bengt-Ola ()
mot · GO02Sf26 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf26av , Bo (fp)med anledning av prop. 2000/01:70 Automatisk balansering av ålderspensionssystemetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär förslag från regeringen om att läggsned och att dess medel överförs till Första-Fjärde AP-fonderna i enlighetmed vad som anförs i motionen.MotiveringI propositionen föreslås lagstiftning gällande indexomräkningen avpensionsbehållningar och pensioner i ålderspensionssystemetsfördelningsdel. Avsikten med de föreslagna reglerna för hur omräkningenmed inkomstindex ska göras syftar till att skapa ett finansiellt stabiltålderspensionssystem.Folkpartiet står givetvis bakom de punkter som ingår ifempartiuppgörelsen om pensionssystemet, även om de i vissa delar skullesett annorlunda ut om vi fått utforma förslagen helt själva. Det är angelägetattbreda överenskommelser ligger till grund för vårt pensionssystem. Det ärdärför utomordentligt beklagligt att Socialdemokraterna inte vill följa dennalinje fullt ut. ingår inte i pensionsuppgörelsen.Socialdemokraternas avsikt med är att den ska vara ett led iregeringens näringspolitik. De senaste årens utveckling har dock tydligt visatatt det går att få fram ett utbud av riskkapital på den privata marknaden utanatt staten behöver ingripa på det sätt som tillkomsten av Sjätte . anser att denna fond bör läggas ned, och att medlenbör övergå till de övriga AP-fonderna. Näringspolitik ska inte bedrivas genomatt pensionspengar förvaltas i en sådan fond. Staten ska inte vara aktör pådetta område. Pensionspengarna ska förvaltas i enlighet med de riktlinjer somfastställts av för Första-Fjärde AP-fonderna. Någon ytterligarefond ska därför inte finnas.Stockholm den 20 mars 2001Bo Könberg ()()()
mot · GO02Sf28 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf28av , ()med anledning av prop. 2000/01:70 Automatisk balansering av ålderspensionssystemetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillgångarna i - efter utbyte avbörsnoterade aktier mot obligationer - skall överföras till staten, varefterde onoterade aktierna placeras i ett riskkapitalbolag underFinansdepartementet samt att detta riskkapitalbolag sedan privatiseras ienlighet med vad som anförs i motionen.BakgrundSjätte fondstyrelsen tillkom 1996 i samband med att den s.k.avvecklingsstyrelsen efter löntagarfonderna, som då hade kvar värden förnågra , tillfördes ytterligare 10 miljarder kronorfrån AP-fonden. Det uppgivna syftet var att öka tillgången på riskkapitalför mindre, nystartade och onoterade företag.Redan denna uppläggning visar att Sjätte fondstyrelsen aldrig haft något iATP-systemet att göra. Placeringar i små, onoterade bolag är förenade medstor risk och låg likviditet och är inte en uppgift att använda skattebetalarnaspengar till.Till en början placerades de huvudsakligen iräntepapper med förhållandevis låg förräntning.Med början omplacerades likviditeten i börsnoteradeaktier. Vid det senaste årsskiftet () uppgick fondens förvaltadetillgångar till , varav knappt fyra miljarder kronorplacerats på det vis som Sjätte verksamhet motiverats med.Regeringens förslagI propositionen (2000/01:70) föreslår regeringen att vid beräkning avfördelningssystemets ekonomiska ställning skall till avgiftstillgångenläggas det redovisade marknadsvärdet av tillgångarna hos Första-Fjärdeoch Sjätte vid utgången av före det årbalanstalet avser (s. 33).För över tillgångarna i tillstatenDet finns inget motiv till Sjätte existens. Fonden hör intehemma i pensionssystemet, och staten skall i en öppen marknadsekonomiöverhuvudtaget inte äga företag. Erfarenheterna av statligt företagandeoch inte minst statlig riskkapitalverksamhet är inte goda.Verksamheten kan heller inte motiveras av att man tillför något uniktkunnande. Privata riskkapitalbolag är mycket aktiva på dettamarknadssegment, och det kan vara svårt för vad som närmast är en offentligmyndighet i mångmiljardklassen att utveckla den flexibilitet och snabbhetsom krävs i branschen. Möjligheten för en sådan bjässe att med framgångplacera i små, nystartade företag i enlighet med den ursprungligen givnauppgiften är i stort sett obefintlig.Fondens tillgångar bör därför föras över till staten på samma sätt somtidigare gjorts , då totalt från AP-fondssystemetfördes över till staten via Riksgäldskontoret.För att undvika marknadsstörningar kan innehavet av börsnoterade aktierdessförinnan bytas ut mot obligationer. De onoterade aktierna förs till ettriskkapitalbolag under och privatiseras sedan snarastmöjligt på samma sätt som en gång skedde med och den 20 mars 2001Gunnar ()
mot · GO02Sk29 · 2001-03-29 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sk29av , Tom (m)med anledning av prop. 2000/01:89 Beskattningen av anställda ombord på färjor mellan och DanmarkFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen omförhandlar dubbelbeskattningsavtaletmed Danmark.MotiveringDen föreliggande propositionen aktualiserar ett dubbelbeskattningsavtalmellan och som är extremt ofördelaktigt för svenskakommuner. Enligt huvudavtalet skall beskattningen ske i det land därarbetet utförs. En stor del av den skatt som vanliga löntagare betalar äremellertid kommunalskatt och skall bland annat täckabosättningskommunens direkta kostnader för skolor, sjukvård och socialservice.De rådande löne- och prisförhållanden har medfört att flertalet avgränsgångarna bor i och arbetar i . De skattemedel somborde komma svenska kommuner till del stannar i . För en enskildkommun innebär ett stort antal gränsgångare en direkt finansiell belastningför kommunen.Skattesystemet motverkar därmed den integration som bland annat var ettav argumenten för Öresundsbron.Ett ytterligare problem uppstår på de platser där de danska färjorna numeraseglar under bekvämlighetsflagg (). Färjebesättningarna blir då - tillskillnad från annan personal inom lokaltrafiken - helt skattebefriade. För dendanska staten blir det egalt i vilket land besättningen bor, den betalar ändåingen skatt, men för den svenska staten och för de svenska kommunerna blirdet en uppenbar nackdel om stora delar av personalen bor i om skattepolitiken inom unionen skall vara en nationellangelägenhet förefaller det uppenbart felaktigt att ett land på detta sätt heltskall befria en hel personalgrupp från landets normala skatter. Tanken medden europeiska unionen har ju bland annat varit att avskaffa olika former avstatliga stödåtgärder för näringslivet.Det gällande dubbelbeskattningsavtalet bör därför omförhandlas så att denkommunala skattedebiteringen fungerar på samma sätt för gränsgångare somför nationellt verksamma. Avtalet bör underlätta människornas rörlighetsamtidigt som det skall innebära en korrekt uppdelning av skatten mellanländerna.Stockholm den 28 mars 2001Tom ()()()()
mot · GO02U11 · 2001-03-29 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U11av de , ()med anledning av skr. 2000/01:90 Nordiskt samarbete 2000Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att i det nordiska samarbetet söka utveckla metoderför ett nordiskt erfarenhetsutbyte och lagstiftningssamarbete ombarnkonventionens implementering.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att i det nordiska samarbetet söka uppnågemensamma synsätt om vikten av en biologisk mångfald i den nordiskafaunan.MotiveringI skrivelsen redovisar regeringen samarbetet mellan denordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning påverksamheten i Nordiska ministerrådet.Gemensamt nordiskt arbete kring barnkonventionenAv skrivelsen framgår bland annat att en nordisk familjerättsexpertgruppsedan många år arbetar med gemensamma nordiska frågor, bland annat enrevision av en nordisk familjerättslig konvention. Det framgår också attett vetenskapligt projekt med en komparativ genomgång av de viktigastefamiljerättsliga skillnaderna mellan de nordiska länderna pågår.Det framstår som viktigt att , och särskilt dessstadganden om vikten av att anlägga ett barnperspektiv i olika samhällsfrågor,ges en framträdande roll också i det nordiska samarbetet. När nu familjerätteni viss mån kommer i fokus i detta samarbete är det angeläget att igemensamma diskussioner låta intentioner och stadgandengenomsyra det nordiska familjerättsliga samarbetet. Inom ramen för detnordiska samarbetet bör den verka för att det också skapasutrymme för ett gemensamt erfarenhetsutbyte kring barnkonventionensimplementering i vardagsarbetet på lokal nivå i de olika länderna.Biologisk mångfald - ett gemensamt nordiskt målFlera frågor som handlar om den biologiska mångfalden i den nordiskafaunan har aktualiserats . Inom ramen för () är till exempel frågan om återupptagande avkommersiell valfångst, om än med fångstkvoter, högaktuell. Vidare harinställningen i de nordiska länderna till rovdjursbeståndet i den nordiskafaunan aktualiserats genom bland annat den aktuella avskjutningen avvargar.Det måste anses vara ett viktigt gemensamt nordiskt mål att bevara denbiologiska mångfalden i den nordiska faunan. Detta måste också gällarovdjursarter. Målet måste vara att de olika hotade djurarterna skall öka iantal till sådana nivåer att de med större säkerhet än långsiktigt kanbevaras i den nordiska faunan.Frågor som berör den biologiska mångfalden anknyter till flera av desektorsnivåer som regeringen redovisar i skrivelsen, till exempel miljö, jord-och skogsbruk, fiske samt livsmedelsfrågor. Den bör tainitiativ till att det nordiska samarbetet i dessa frågor inriktas på att sökaengemensam nordisk hållning ifråga om åtgärder för att bevara den biologiskamångfalden i den nordiska faunan.Stockholm den 29 mars 2001Marietta de ()