mot · GP02A229 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A229av m.fl. (fp)En liberal jämställdhetsoffensiv för 2000-talet Innehållsförteckning Innehållsförteckning 37 Förslag till riksdagsbeslut 38 Liberal offensiv för ökad jämställdhet 41 Liberal feminism 41 Rättvis lön oavsett kön 44 Lönefrågan en knäckfråga för jämställdheten 44 Offentliga monopol en kvinnofälla 45 Konkreta åtgärder för att bryta monopolen 47 Bekämpa diskriminering 48 Ökad egenmakt i arbetslivet 49 Arbetstiderna 49 Kvinnors entreprenörskap 50 Kvinnors chefsbefattningar 51 Ett jämställt skattesystem 51 Liberal familjepolitik 52 Du ska bestämma 52 Höj ersättningsnivån i mamma- och pappamånaden 52 Skattereduktion för hushållsnära tjänster 53 En jämställd skola 54 Stoppa mobbning och sexuella trakasserier 54 Jämställdhet från början till studenten 54 En jämställd högre utbildning 55 Hela lönen, halva makten, delat ansvar även i försvaret 56 Hälsa och kön 56 Sjukdomar ur ett genusperspektiv 57 Jämställdhet och utseendehets 57 Bryt segregationen för invandrarkvinnor 58 Barnäktenskap 59 Kvinnofrid 60 Kvinnor blir misshandlade av närstående män 60 Ge ökat stöd till brottsoffren 60 Kvinnor som så önskar ska ha rätt att bära tårgas 61 Stoppa handeln med kvinnor 62 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet att angripa de bakomliggande orsakerna till den bristande jämställdheten i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att monopolen inom vård, utbildning och omsorg måste brytas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkreta åtgärder för att bryta de offentliga monopolen inom vård, skola och omsorg. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av fler män inom de kvinnodominerade sektorerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att lönediskrimineringen måste brytas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av bättre lönestatistik och bättre modeller för arbetsvärdering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om Arbetsdomstolens handläggning av lönediskrimineringsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om partssammansatta domstolar. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att de offentliga arbetsgivarna måste föregå med gott exempel när det gäller rättvisa löner, flexibla arbetstider och inställning till familjeansvar och föräldraledighet.1 begär att regeringen lägger fram förslag om en ny arbetstidslag i syfte att underlätta förhandlingar om förkortad och mer flexibel arbetstid. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förbättrad arbetsmiljö. begär att regeringen lägger fram förslag om kompetenskonton. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kvinnors företagande.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kvinnors chefsbefattningar. begär att regeringen lägger fram förslag om ändring i kommunalskattelagen som innebär att resa till och från dagis får räknas in i resan till och från arbetet och därmed berättiga till avdrag.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kvinnor måste få mer makt över sin vardag.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om barnomsorgspeng.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om generellt barnstöd i kontanter, s.k. barnkonto.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en mer flexibel föräldraförsäkring.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ersättningsnivån i mamma- och pappamånaden.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skattereduktion för hushållsnära tjänster.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om jämställdheten i skolan.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärder mot mobbning.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lagstiftning mot sexuella trakasserier.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om jämställdhet i högskolan.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kvinnors hälsa.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om könsneutral allmän värnplikt.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka invandrarkvinnornas situation. begär att regeringen lägger fram förslag om lagändring som förhindrar att barnäktenskap som ingåtts utomlands blir giltiga i Sverige.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att motverka kvinnomisshandel.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att stärka brottsoffrens situation.9 begär att regeringen lägger fram förslag om ändring i 2 § lagen om besöksförbud på så sätt att närheten av ersätts med del av kommun som innefattar.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärder för att beivra överträdelser av besöksförbudet.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om elektronisk fotboja.9 begär att regeringen lägger fram förslag om ändring i så att det i vissa fall blir möjligt att jämka bodelningar.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av ändrad lagstiftning för att skydda utländska kvinnor som gifter sig med svenska män.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om åtgärder i syfte att förhindra internationell sexhandel med kvinnor och barn.9 1 Yrkande 9 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 13 hänvisat till NU. 3 Yrkandena 15 och 21 hänvisade till SkU. 4 Yrkandena och 36 hänvisade till SfU. 5 Yrkandena hänvisade till UbU. 6 Yrkande 26 hänvisat till SoU. 7 Yrkande 27 hänvisat till FöU. 8 Yrkandena 29 och 35 hänvisade till LU. 9 Yrkandena 3034 och 37 hänvisade till JuU. Liberal offensiv för ökad jämställdhet Liberal feminism Att se det könsdiskriminerande mönstret och vilja göra någonting åt det det är definitionen på att vara feminist, skriver i antologin . Den liberala jämställdhetspolitiken syftar till ett samhälle där varje person, kvinna som man, har likvärdiga chanser att forma sitt liv som hon eller han själv vill. Liberal jämställdhetspolitik syftar till att göra upp med traditioner som låser fast individer i förlegade könsroller. behövs en samlad strategi mot de orättvisa kvinnolönerna. Eftersom många departement bland andra finans, näring, social, utbildning, justitie, arbetsmarknad är inblandade bör den borgerliga regering som tillträder lägga ansvaret för jämställdhetsfrågorna på vice statsministern, som det var när och innehade den posten. En huvudfråga för jämställdheten är kampen mot könsrelaterade löneklyftor och lönediskriminering. Vi identifierar några huvudorsaker till dessa företeelser: Kvinnors förvärvsavbrott i samband med barnens födelse och uppväxt, inklusive högre andel deltider. Mäns obenägenhet att dela ansvaret för hem och barn rättvist. Den låga värderingen av traditionella kvinnoyrken, vilket i sin tur kan sammanhänga med att det huvudsakligen är män som gör denna värdering eftersom det är män som sitter på de flesta maktpositionerna i lönebildningsprocessen. Monopolarbetsgivare, nämligen kommuner och landsting, dominerar på de kvinnodominerade yrkesområdena. Möjligheterna att slå ner på direkt lönediskriminering, alltså att en enskild person har lägre lön än andra enbart på grund av sitt kön, har hämmats av juridisk-tekniska problem. Vi föreslår därför ett fempunktsprogram för att avskaffa orättvisa löneskillnader och lönediskriminering: En plan för att höja underbetalda kvinnogrupper inom offentliga sektorn i kommande avtalsrörelser insatser för att höja lönerna för bland annat lärare är ett exempel på ett engagemang som hela det politiska systemet borde dela. Avmonopolisering av yrkesområden där de flesta kvinnor är verksamma vård, omsorg och skola. avvisar såväl den gällande stopplagen för privata sjukhus som den aviserade på skolområdet, liksom alla de andra bestämmelser som motverkar tillkomsten av fler alternativ inom den offentliga sektorns serviceutbud. Storsatsning på fler småföretag och särskilda åtgärder för att främja kvinnligt företagande. Punkten har naturligtvis ett starkt samband med den föregående. Många kvinnliga entreprenörer stoppas för att deras affärsidéer ligger på ett mer eller mindre monopoliserat område. Ett av flera långsiktiga syften med ett omfattande kvinnligt småföretagande är att det ska leda till att det också blir fler kvinnor i ledningarna för de stora företagen, vilket kan ha sin betydelse i värderingen av kvinnors insatser i arbetslivet. ligger sämre till än de flesta jämförbara länder när det gäller kvinnor i toppositioner i näringslivet. Sänkt skatt på hushållstjänster. Om kraven hemifrån blir mindre stressande borde det vara lika bra för både män och kvinnor, men som verkligheten ser ut blir kvinnorna de relativa vinnarna. Det kan till exempel innebära att några kvinnor i arbetslivet inte anser sig behöva gå ner till deltid, vilket är bra för att motverka könsbetingade löneklyftor. Familjerna behöver uppenbarligen ytterligare stimulans för att papporna ska utnyttja en större del av föräldraledigheten. Det är bra att regeringen nu lovat höja taket i försäkringen. Vi föreslår att dessutom beslutar att återgå till det system som gällde från början, nämligen att ersättningen för de öronmärkta mamma- och pappamånaderna är högre än för de övriga. Vi föreslår att nivån höjs från . Arbetsdomstolens roll i lönediskrimineringsmål måste ses över. Det faktum att misslyckats att bevisa sin sak i de flesta fall kan naturligtvis ha många orsaker, men vi finner det principiellt tveksamt att det är en partssammansatt domstol som dömer i dessa ärenden. Facket och arbetsgivarna har ju båda skrivit under de avtal under vilka diskrimineringen pågår. Mycket talar för att dessa ärenden istället borde behandlas i vanliga domstolar. Liberalismen har en lång tradition på jämställdhetsområdet. Den filosofen skrev tillsammans med : Ingen klass har någonsin varit så förtryckt som kvinnorna. Trots att det har gått är detta tyvärr långt ifrån en osanning. Även om utmålas som ett jämställt föregångsland återstår mycket att göra. I teorin faller både män och kvinnor offer för bristen på jämställdhet, men i praktiken är kvinnorna förlorarna. är fortfarande ett manssamhälle, i det avseendet att mannen sätts som norm. Även om åtskilliga män och kvinnor lever i förhållanden på lika villkor, är arbetsmarknaden och välfärdssystemen anpassade efter de traditionella könsrollerna. Jämställdhet berör självklart både kvinnor och män och kan bara skapas genom ett samspel mellan bägge könen. Men bristen på jämställdhet slår , liksom den gjort genom hela historien, hårdast mot kvinnorna. Och därför arbetar med jämställdhetsfrågan utifrån ett feministiskt perspektiv. Liberala feminister ser mönstren i samhället, men utgår från individen. Liberal feminism är en feminism för moderna människor, en feminism för kvinnor och män som vill bekämpa det förtryckande manssamhället tillsammans, fortsätter i samma bok. När talar om en jämställdhetsoffensiv menar vi att de bakomliggande orsakerna till varför kvinnor och män inte behandlas lika måste angripas först. Vi menar att orsaken till orättvisa löner, diskriminering, kvinnors underrepresentation när det gäller högre befattningar, inom både politik och näringsliv, är att arbetsmarknaden är organiserad och anpassad efter en mall där kvinnor är de som stannar hemma med barn och tar huvudansvar för hem och familj. Männen är de som jobbar heltid, kvinnorna deltid. Mammor utnyttjar föräldraförsäkringen, medan pappor låter bli. Resultatet påverkar alla kvinnor, även de som inte har barn. Kvinnor behandlas som utbytbara, medan männen ses som oersättliga. Utom i köket. Där är rollerna ombytta, kvinnan oersättlig och mannen utbytbar. Män likaväl som kvinnor styrs till en stor del i sitt beteende av det som forskningen brukar kalla för genuskontrakt. Detta oskrivna kontrakt mellan kvinnor och män avser en socialt och historiskt nedärvd relation mellan könen. Kontraktet skapar i varje samhälle vissa mönster och roller för individerna. I som i de flesta andra länder medför kontraktet att kvinnorna får huvudansvaret för barn och hemarbete och männen får huvudansvaret för yrkesarbetet. Den könssegregering som vi ser i samhället och som oftast innebär en bättre position för män än för kvinnor är ett resultat av genuskontraktet och leder till konflikter såväl i samhället som hos kvinnorna själva. Detta är en bild som bekräftas av genusforskare som bl a och och . Att betrakta kvinnors underordning i samhället som ett resultat av kvinnors egna bristande resurser snarare än en fråga om demokrati, maktfördelning och styrning, leder felaktigt till att ansvaret för kvinnors tillkortakommanden läggs på kvinnorna själva snarare än på systemet. Kvinnor följer ofta två sociala bestämningar i sina liv: att lönearbeta och att föda och ta hand om barn. Det innebär att de ofta försöker förena motstridiga krav. Lösningen på denna konflikt blir deltidsarbete. Svenska kvinnor arbetar mycket men de arbetar också väldigt mycket deltid. Svenska män arbetar också mycket men heltid trots att barn och hemarbete i praktiken även borde vara deras ansvar lika mycket som kvinnornas, givet en jämlikhetsprincip. Deltidsarbete har givetvis många fördelar. kan det vara enda sättet att förena yrkesarbete med föräldraskap, men det innebär också att kvinnor blir ekonomiskt beroende av sina män och att deras deltidsarbete blir en förutsättning för männens heltidsarbete. Det gäller i synnerhet för småbarnsfamiljer. Kvinnans deltidsarbete blir det x som löser ut ekvationen därför att mannens heltid är en . Kvinnor som kräver delat ansvar för barnen kan lätt uppfattas som ett hinder för männens heltida förvärvsarbete. Denna balansgång skapar också ständigt dåligt samvete hos kvinnor för att de inte hinner med alla omgivningens krav trots alla de uppoffringar de ändå i praktiken gör. Deras dåliga samvete handlar i realiteten om samhällets könssegregering inte om de enskilda kvinnornas brister. Notabelt är att äktenskap utgör en positiv faktor för männens löne- och karriärutveckling medan det är en negativ faktor för kvinnor. Kvinnors möjligheter att nå framgång på arbetsmarknaden är begränsade så länge det praktiska ansvaret för hushåll och barn åligger kvinnorna och inte delas med männen. En jämnare fördelning av den praktiska omsorgen av hemarbete och ansvar för barn skulle innebära en jämnare fördelning av yrkesavbrotten mellan kvinnor och män och därmed öka kvinnors möjlighet att nå jämställdhet med männen på arbetsmarknaden. Vår tids liberala feminism riktar strålkastarljuset mot kvinnors makt och inflytande. Kvinnor måste i praktiken ha mer makt över sitt eget vardagsliv, makt över sitt arbetsliv, makt över sin tid och över sin ekonomi. Makt över sin kropp och över sin själ. På samma sätt som män har. Såväl kvinnor som män måste själva få makten över sitt familjeliv. Delad makt och delat ansvar på jobbet förutsätter delad makt och delat ansvarstagande i hemmet. Jämställdhet innebär lika tillgång till makten även i barnkammaren. Att fullt ut få möjligheten att som jämbördig partner dela ansvar, närhet och lycka med barnen är den främsta arenan för männens frigörelse från gamla könsroller. Detta liberala arbete kommer i hög grad att ske i konfrontation mot de socialistiska jämställdhetsivrare som anser att vägen till kvinnans frigörelse går genom mer makt åt staten snarare än genom mer makt åt kvinnorna själva. Monopolsituationen inom vård, omsorg och utbildning som hindrar åtskilliga kvinnor från att välja arbetsgivare och starta egen verksamhet måste brytas. På så sätt skulle fler traditionella kvinnoyrken kunna bli bättre betalda och kvinnors valfrihet öka. Kvinnor måste få mer makt över sitt vardagsliv. Kvinnor och män som förenar föräldrarollerna med yrkesarbete och slits mellan hem och arbete måste få mer makt över sin vardag genom en ny flexibel familjepolitik. Men lönediskrimineringen, som innebär att kvinnor och män får olika lön för likvärdigt arbete, måste övervinnas. Att föra kampen för ökad jämställdhet genom att föra talan i domstol kan vara ett värdefullt verktyg i enskilda fall, men har inte resulterat i några imponerande resultat för kvinnors lönesituation generellt. Våldet mot kvinnor måste tas på största allvar och brottsoffret skyddas från upprepade kränkningar. Men polisen och rättsväsendet lyckas inte med uppgiften att garantera hotade kvinnors säkerhet. Unga flickor möts av en tuff och krävande attityd , där kraven på utseende och sätt att vara är bestämda redan från början. Så skulle det inte behöva vara. Kvinnors vardag påverkas av politiska beslut. I denna motion presenterar en rad förslag till åtgärder som om de fick gehör av en majoritet av ledamöter skulle kunna leda till en radikalt ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Rättvis lön oavsett kön Lönefrågan en knäckfråga för jämställdheten Vi föreslår ett sexpunktsprogram mot orättvisa kvinnolöner. Plan för att höja underbetalda kvinnogrupper inom offentliga sektorn i kommande avtalsrörelser insatser för att höja lönerna för bland annat lärare är ett exempel på ett engagemang som hela det politiska systemet borde dela. Avmonopolisering av yrkesområden där de flesta kvinnor är verksamma vård, omsorg och skola. avvisar såväl den gällande stopplagen för privata sjukhus som den aviserade på skolområdet, liksom alla de andra bestämmelser som motverkar tillkomsten av fler alternativ inom den offentliga sektorns serviceutbud. Storsatsning på fler småföretag och särskilda åtgärder för att främja kvinnligt företagande. Punkten har naturligtvis ett starkt samband med den föregående. Många kvinnliga entreprenörer stoppas för att deras affärsidéer ligger på ett mer eller mindre monopoliserat område. Ett av flera långsiktiga syften med ett omfattande kvinnligt småföretagande är att det ska leda till att det också blir fler kvinnor i ledningarna för de stora företagen, vilket kan ha sin betydelse i värderingen av kvinnors insatser i arbetslivet. ligger sämre till än de flesta jämförbara länder när det gäller kvinnor i toppositioner i näringslivet. Sänkt skatt på hushållstjänster. Om kraven hemifrån blir mindre stressande borde det vara lika bra för både män och kvinnor, men som verkligheten ser ut blir kvinnorna de relativa vinnarna. Det kan till exempel innebära att några kvinnor i arbetslivet inte anser sig behöva gå ner till deltid, vilket är bra för att motverka könsbetingade löneklyftor. Familjerna behöver uppenbarligen ytterligare stimulans för att papporna ska utnyttja en större del av föräldraledigheten. Det är bra att regeringen nu lovat höja taket i försäkringen. Vi föreslår att dessutom beslutar att återgå till det system som gällde från början, nämligen att ersättningen för de öronmärkta mamma- och pappamånaderna är högre än för de övriga. Vi föreslår att nivån höjs från . Arbetsdomstolens roll i lönediskrimineringsmål måste ses över. Det faktum att misslyckats att bevisa sin sak i de flesta fall kan naturligtvis ha många orsaker, men vi finner det principiellt tveksamt att det är en partssammansatt domstol som dömer i dessa ärenden. Facket och arbetsgivarna har ju båda skrivit under de avtal under vilka diskrimineringen pågår. Mycket talar för att dessa ärenden istället borde behandlas i vanliga domstolar. Det faktum att kvinnors underordning ännu syns i lönekuvertet reser många frågor som måste besvaras. På vad sätt skiljer sig kvinnors och mäns arbetsuppgifter och arbetsmarknad åt? Värderas kvinnors och mäns arbete lika mycket? De riktigt stora löneskillnaderna beror främst på att kvinnorna finns i de underbetalda sektorerna, på lägre positioner och att de arbetar deltid. Offentliga monopol en kvinnofälla I är av arbetskraften anställd i offentlig sektor. De flesta är kvinnor. Inom vården är av all personal kvinnor. Dessa kvinnor ser till att välfärden fungerar, men de får långt ifrån den lön de förtjänar. Alla dessa är anställda av politiker, samma makthavare som pläderar för ökad jämställdhet, men när det handlar om att sätta lön inom den egna verksamheten finns det uppenbart ingenting kvar av retoriken. När tog strid för höjda lärarlöner inom stod partiet ensamt. Det är monopolsituation inom den offentliga sektorn som håller lönerna nere. Problemet med de orättvisa lönerna inom vård, utbildning och omsorg får livslånga konsekvenser för kvinnorna, i form av minskat utrymme för sparande och pensionssparande, sämre möjligheter att äga sin bostad, svårare att få krediter och slutligen påverkar det pensionsnivåerna negativt. Mätt i livslön uppgår löneskillnaderna till mycket stora belopp. Debattörer på vänsterkanten har ofta påpekat att det är högre värderat att vårda maskiner än människor. Men det är just denna vänsterfalang som utgjort ett reellt hinder för till exempel barnmorskor, som därmed måste vara anställda i medan medicintekniker kan slå upp tidningen på lunchrasten och hitta platsannonser från tio arbetsgivare, som han kan välja att söka jobb hos. Fler än en arbetsgivare ökar möjligheten för den arbetssökande/anställde att påverka lön, arbetstid och arbetsvillkor. Att bryta monopolen handlar om att ifrågasätta gamla socialdemokratiska påståenden som att det inte får löna sig att vårda andra och ingen ska sko sig på andras sjukdom. Men vad det innebär är att man berövar vanliga yrkesgrupper, t.ex. sjuksköterskor, möjligheten att välja arbetsgivare (såvida de inte vill bege sig till ), att konkurrera med sin specialistkompetens eller att tillsammans med kollegor starta och driva en egen verksamhet på vettiga ekonomiska villkor. Även inom arbetarrörelsens egna led har denna ordning börjat ifrågasättas. fanns ett förslag om att förbundet skulle se positivt på en reformering av den offentliga sektorns monopolsituation, men förslaget fick dras tillbaka efter omfattande protester från traditionalisterna inom rörelsen. Utifrån liberalt perspektiv är det helt avgörande för kvinnornas lönesättning och arbetsmarknad att åstadkomma ett maktskifte så att socialdemokratisk dogmatik och facklig retorik inte längre tillåts sätta käppar i hjulen för det praktiska konkreta jämställdhetsarbetet. Monopolen inom vård, utbildning och omsorg måste brytas. Genom konkurrens mellan arbetsgivarna kan lönenivåerna inom de kvinnodominerade yrkena höjas. Detta är inget teoretiskt tankeexperiment utan kan till exempel illustreras med sjuksköterskornas situation. När kommuner och landsting började anlita bemanningsföretag började lönenivåerna stiga. Plötsligt öppnade sig en marknad även för kvinnors traditionella yrken. Det har även i vissa delar av vårt land blivit mer fart på sjuksköterskornas löneutveckling, tack vare att landstingens monopol som arbetsgivare har brutits. liberalerna har tillsammans med andra borgerliga partier arbetat för att fler vårdgivare ska släppas fram. Kvinnors arbetsmarknad skulle bli betydligt tryggare om de, inom de yrken där de är överrepresenterade, tilläts förverkliga sina idéer. Släpps kvinnlig skaparkraft loss leder det till bättre kvalitet för barn, sjuka och gamla genom att dessa ges möjlighet att välja den typ av service, omsorg eller utbildning som passar dem själva bäst. Det leder till lägre kostnader för skattebetalarna och det utvecklar den offentligt finansierade servicen. Konkreta åtgärder för att bryta monopolen För att vårdanställda ska få möjlighet att förverkliga egna idéer om verksamhet i egen regi måste monopolet inom vården brytas upp.