ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub15 · 2001-11-07 00:00:00 — Det är inte acceptabelt att kommunerna som själva driver egna skolor utövar tillsyn eller granskning av fristående skolor, i synnerhet inte när de dessutom enligt Socialdemokraterna skall ges ökat inflytande över om fristående skolor överhuvudtaget skall godkännas eller få fortsätta sin verksamhet. Det ligger i varje skolas eget intresse att verksamheten utvärderas, och vi ser positivt på att fristående skolor erbjuds möjlighet att ingå i kommunens kvalitetsuppföljning, inte minst därför att det ger god information om olika skolor för elever, föräldrar och allmänhet, men det kan inte vara ett krav. Problematiken understryker behovet av att utveckla en oberoende utvärdering av skolornas verksamhet, vilket vi föreslagit i en annan motion om ett fristående nationellt utvärderingsinstitut. 6.9 Individuellt program Många elever lämnar utan tillräckliga kunskaper för att påbörja ett nationellt program i gymnasieskolan. Resultaten inom det individuella programmet (IP) som enbart kan ges i offentlig regi varierar. Vi anser att det är angeläget att ta vara på den kunskap och det engagemang som finns också utanför det offentliga skolväsendet för att ge dessa elever rätt stöd och stimulans för vidare studier. Även fristående skolor skall därför ges möjlighet att erbjuda undervisning inom ramen för IP-programmet. Det finns ingen anledning att invänta resultaten av gymnasiekommitténs arbete innan detta möjliggörs. Ju snabbare fler ungdomar kan få utbildning anpassad efter egna behov och intressen desto bättre. 6.10 Riksrekrytering Vi anser att elevernas rätt att välja en fristående gymnasieskola oavsett i vilken kommun den ligger skall behållas. Det är oroande att regeringen inte är tydlig på denna punkt, utan verkar ha för avsikt att senare inskränka elevernas valfrihet med hänvisning till vad som gäller för kommunala gymnasieskolor. Vår uppfattning är att politiken bör gå i motsatt riktning, d.v.s. att möjligheterna för eleverna att också söka gymnasieutbildning i kommunala skolor utanför hemkommunen skall öppnas. () () Per () () () () () () ()
mot · GP02N49 · 2001-12-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N49av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2001/02:56 Energimarknader i utveckling - bättre regler och tillsyn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om el av god kvalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrens på fjärrvärmemarknaden. Inledning Elmarknaden har blivit alltmer avreglerad. Detta har skett under motstånd från den socialistiska majoriteten i . Den kanske viktigaste reformen var beslutet som innebar att från slopades kravet på timvis mätning med en schablonberäkning för samtliga lågspänningskunder. anser att en rationell energipolitik främjas bäst genom fri energiproduktion. Staten skall uppställa krav beträffande hälsa, säkerhet och miljö och kontrollera att kraven uppfylls samt främja forskning och utveckling. Staten skall inte förbjuda någon specifik teknik för energiproduktion om den uppfyller miljö- och säkerhetskrav. Den politiska styrningen av energiproduktionen måste förändras. Valet av energiproduktion skall inte träffas genom politiska beslut. Konsumentstyrning och marknadsekonomi skall råda inom de ramar miljökraven sätter. Det innebär att alla typer av produktionsanläggningar för energi, skall tillåtas, förutsatt att de uppfyller generella krav på hälsa, miljö och säkerhet. I propositionen tar regeringen upp en del frågor som behöver belysas i avregleringens efterdyningar. En del av förslagen är sådant som vi i instämmer i. Detta gäller t.ex. förslagen om att gränsdragningen mellan konkurrensutsatt verksamhet och nätverksamhet skall skärpas. På ett par punkter i propositionen har vi dock invändningar. Det gäller områden där regeringen genom regleringar försöker lägga hinder i vägen för den fria marknaden. Krav på god kvalitet vid överföring av el I propositionen föreslås det att en grundläggande bestämmelse införs i ellagen om att elen skall vara av god kvalitet. Detta är en formulering som i princip alla medborgare kan ställa upp på. Det ligger i allas intressen att elen är av god kvalitet. Problemet med att lägga in en sådan bestämmelse i ellagen är att det är väldigt svårt att definera vad som är el av god kvalitet. Skall en bestämmelse med detta innehåll införas i lagen så måste den vara utformad på ett sådant sätt att det inte bara blir en ren luftparagraf. Konkurrensen på fjärrvärmemarknaden Regeringen anser att en ökad pristransparens på fjärrvärmemarknaden bör eftersträvas. För att tillgodose konsumenternas intresse av låga fjärrvärmepriser anser regeringen att en ökad uppföljning av prissättningen av fjärrvärme är motiverad. instämmer med regeringen om att det är viktigt att konkurrensen på fjärrvärmemarknaden förbättras. Hur det skall gå till är svårt att beskriva. På många håll är ju fjärrvärmeproduktionen ett naturligt monopol även om det kan finnas vissa undtag där det är möjligt att koppla ihop nät från olika håll. Vi kan dock inte gå med på några förslag som innebär att regeringen skall styra fjärrvämetaxorna. Gotab, 2001 () () ()
mot · GP02T63 · 2001-12-03 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T63av m.fl. (v)med anledning av prop. 2001/02:66 Ytterligare förlängd tid för statliga garantier för att återställa försäkringsskyddet för flygbranschen Förslag till riksdagsbeslut beslutar att förlänga giltighetstiden för bemyndigandet för regeringen att mot en riskavspeglande avgift (inklusive administrativa kostnader) ikläda staten ekonomiska förpliktelser i form av garantier till försäkringsbolag för att återställa försäkringsskyddet till samma omfattning som tidigare vid skador för tredje man som följer av krig, terrorism och liknande för flygplatser och vissa s.k. handlingsagenter t.o.m. . Motivering har två gånger tidigare, och beslutat att bemyndiga regeringen att ikläda staten ekonomiska förpliktelser i form av garantier till försäkringsbolag för att återställa försäkringsskyddet för företag inom flygbranschen. anser att beslutet i var ett riktigt beslut eftersom det vid tillfället inte fanns några marknadslösningar. Däremot var det bestämda uppfattning att en statlig garanti endast kan vara och enbart skall vara en temporär lösning och inte en lösning på . I proposition 2001/02:66 Ytterligare förlängd tid för statliga garantier för att återställa försäkringsskyddet för flygbranschen återkommer regeringen med framställan om förlängning av bemyndigandet fram till och med . Regeringen skriver i proposition 2001/02:66 att det finns marknadslösningar som ger ett skydd . Regeringen skriver vidare att det inte efterfrågas någon garanti i från något flygbolag för att täcka skador överstigande . var även tidigare kritiskt inställda till att förlänga den statliga garantin. anser därför att en ytterligare förlängning av den statliga garantin för att återställa försäkringsskyddet till flygbolag inte är nödvändig. När det gäller försäkringsskyddet för flygplatser och handlingsföretag finns ännu inte några fullgoda marknadslösningar, och därför bör besluta att förlänga bemyndigandet för regeringen att ställa ut garantier för dessas försäkringar. () () () () () () () () () () () ()
mot · GP02T65 · 2001-12-03 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T65av m.fl. (kd, c)med anledning av prop. 2001/02:66 Ytterligare förlängd tid för statliga garantier för att återställa försäkringsskyddet för flygbranschen Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen, när de statliga garantierna för flygbranschens försäkringsskydd upphört, i en skrivelse skall återkomma till med en redogörelse för ärendets hantering. Inledning Genom terroraktionerna i förändrades och i vissa fall undanröjdes flygbranschens förutsättningar att genom marknadslösningar skaffa försäkringsskydd för skador mot tredje man till följd av krig och terrorism. Svenska staten har därför slutit avtal med flygförsäkringsbranschen för det försäkringsskydd som inte finns att tillgå på marknaden. Mot bakgrund av situationen på försäkringsmarknaden och med anledning av andra staters agerande bör, som propositionen föreslår, denna garanti ytterligare förlängas. Betydande ansträngningar måste dock göras för att man ska kunna återgå till en normal marknadsmässig situation. Regeringens orimliga beredning av ärendet I enlighet med det beslut som fattades i upphör den statliga garantin för att återställa flygbranschens försäkringsskydd , dvs. att föreliggande proposition med förslag till förlängning av garantin överlämnats till . Liksom vid förra tillfället garantierna förlängdes har regeringen föreslagit en starkt förkortad motionstid. Redan då motiverades denna särskilda ordning utifrån brådskan i ärendet, men ingen lärdom har alltså dragits av detta i . Den försätter återigen i en situation där den tvingas att under stark tidspress fatta beslut med retroaktiv verkan. Den brist på framförhållning och respekt för den demokratiska ordningen som regeringen genom sitt agerande uppvisar är anmärkningsvärd, inte minst i ljuset av våra grannländers betydligt mer förutseende agerande. I föreslog regeringen i en proposition att förlänga de statliga garantierna och att ge ansvarigt departement fullmakt att förlänga dessa i . Likaså har beslutat förlänga garantierna. För att denna närmast farsartade situation med brådstörtade propositioner ska undvikas , bör regeringen bemyndigas att tills vidare ikläda staten ekonomiska förpliktelser i form av garantier till försäkringsbolag för att återställa försäkringsskyddet. Denna ordning bör upphöra så snart marknadssituationen är sådan att statliga garantier till försäkringsbolagen är överflödiga. När den särskilda ordningen med statliga garantier för flygbranschens försäkringsskydd upphört, bör regeringen i en skrivelse återkomma till med en redogörelse för ärendets hantering. () () ()
mot · GP02T67 · 2001-12-03 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T67av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2001/02:66 Ytterligare förlängd tid för statliga garantier för att återställa försäkringsskyddet för flygbranschen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förlängningen av bemyndigandet för regeringen, tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförts om lösningen på flygbranschens långsiktiga försäkringslösningar. Motivering Det är nu tredje gången som skall ta ställning till frågan om fortsatta statliga garantier till flygbranschen. Första gången behandlades frågan genom ett initiativ i trafikutskottet kort efter de tragiska terroristattackerna i och gällde en statlig garanti fram till . Garantin har sedan förlängts en gång till efter förslag från regeringen (proposition 2001/02:23). återkommer regeringen ytterligare en gång och vill förlänga garantin till och med . accepterar att garantin förlängs till detta datum, men har regeringen sagt att en långsiktig lösning på problemen är på gång utan att någonting händer. Regeringen har inte heller haft någon framförhållning i frågan. I andra länder har förslag till beslut lagts fram , men i kommer regeringen i efterhand och vill att skall fatta retroaktiva beslut. I den nu liggande propositionen (liksom i den förra) finns det två förslag till marknadslösningar på frågan. anser att om ingen annan lösning har uppnåtts så bör den lösning som presenteras i propositionen och som innebär en premiekostnad på motsvarande per passagerare införas. Flygbolagen har i efterdyningarna av händelserna höjt priserna för att förbättra sin kostnadsmarginal. Ett ytterligare påslag på per biljett (motsvarar ca ) skulle mycket väl kunna motiveras för att trygga en långsiktig försäkringslösning för flygbranschen. Gotab, 2001 () () ()
mot · GP02Bo16 · 2001-12-13 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo16av ()med anledning av prop. 2001/02:58 till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om aktieutdelningen från kommunala bostadsföretag. Motivering Kommunala bostadsbolag får lämna utdelning till sin ägare på insatt kapital. Enligt 3 § lagen SFS 1999:608 tillåts utdelning som skälig avkastning på det ursprungliga aktiekapitalet utan sanktioner. Det ursprungliga aktiekapitalet skall i detta fall tolkas som de medel som tillförts bolaget i penningar. Om ett bolag tillförts egendom genom t.ex. som apportegendom i form av fastigheter skall värdet på dessa inte ligga till grund för det kapital på vilket skälig utdelning kan ges. Detta medför att det sätt på vilket kommuner valt att agera vid bildandet av bolag får stor konsekvens för kommuners framtida intäktsmöjligheter från bolagen. Följande två exempel visar hur två alternativa ageranden ger exakt lika balansräkning med samma fastighetsvärden och aktiekapital. Exempel A Kommun A sätter in i kontanter som aktiekapital och bolaget köper sedan fastigheter för . Balansräkningen blir då: Kassa 2 Fastigheter 98 Aktiekapital 100 Exempel B Kommun B sätter i kontanter som aktiekapital och överlåter fastigheterna som apportegendom. Balansräkningen blir då likaså: Kassa 2 Fastigheter 98 Aktiekapital 100 Som synes ser för en utomstående betraktare bolagen helt lika ut. Lag SFS 1999:608, 3 §, betraktar emellertid dessa båda bolag helt olika. I exempel A kan är det kapital som avses med lagen och i exempel B är detta kapital . Av de två båda helt korrekta bokföringsformerna diskrimineras således en av dem i lagens ögon. Ansvarigt statsråd har i ett frågesvar till mig () angivit att skälet till denna diskriminering är att man härigenom velat undvika de oklarheter som kan uppstå kring hur fastigheterna skall värderas. I frågesvaret anges vidare att regeringen avsåg att återkomma i den nu aktuella propositionen i detta ärende. Det verkar dock inte vara fallet. Kontentan av det svaret är att eftersom fastigheterna är svåra att värdera ges de värdet noll när lagen tillämpas, vilket statsrådet inte ändrar på i propositionen. Som alternativ för att komma närmare sanningen borde man kunna införa en möjlighet att använda antingen det bokförda värdet eller marknadsvärdet. Detta skulle minska skillnaden i hur det insatta kapitalet bedöms i bokföringen. bör ge regeringen tillkänna att lagen och/eller dess tillämpningsföreskrifter bör ändras så att även apportegendom kan tas upp som grund för det aktiekapital på vilket skälig utdelning enligt lagen får ges, utan sanktioner. Aktiebolagslagens allmänna regler förhindrar nämligen otillbörlig utdelning. Strävan bör vara att de båda bokföringsformerna så långt möjligt ska vara jämbördiga.
mot · GP02Bo21 · 2001-12-13 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo21av de ()med anledning av prop. 2001/02:62 Kooperativ hyresrätt Förslag till riksdagsbeslut avslår föreslagen lydelse i sista meningen i 2 kap. 9 § i regeringens förslag till lag om kooperativ hyresrätt: En avgående medlem har inte rätt att få tillbaka ett högre belopp än det han eller hon har betalat in till föreningen som insatser i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen framlägger förslag om hur grunderna för en lämplig uppräkning av insatserna skall kunna lagfästas i enlighet med vad som anförs i motionen. Propositionens förslag I propositionen föreslås en lag om en ny upplåtelseform: kooperativ hyresrätt. Denna kan beskrivas som en mellanform mellan vanlig hyra och bostadsrätt. Uppräkning av insatser Av regeringens förslag framgår att en medlem som går ut ur föreningen inte skall kunna få tillbaka ett högre belopp från föreningen än det som han eller hon har betalat till föreningen som insats. Som det bärande motivet för detta anför regeringen att det inte ska löna sig att gå ut ur föreningen. Den till övervägande delen positiva skillnad som uppstår mellan det som en medlem som går ut ur föreningen får med sig och det som en nybliven medlem erlägger till föreningen blir därmed föreningens vinst. I det fall överskott uppstår kan kapitalet användas till vinstutdelning till kvarvarande medlemmar. Det är alltså uppenbart att regeringen helt och hållet väljer att inte värna de intressen som medlemmar som lämnar föreningen kan ha. Jag kan inte dela denna uppfattning. Det värde som kan tas ut av en ny medlem är i hög grad beroende av de insatser och den hyra som erlagts av dem som varit och är medlemmar. Det sker en gemensam uppbyggnad och konsolidering av föreningen. Att inte låta en utträdande medlem, som kanske bildar familj och flyttar till ett större boende, få någon som helst del i en värdeutveckling i form av åtminstone en indexerad uppräkning är inte förenligt med min syn på rättvisa. Mot denna bakgrund anser jag, i likhet med bland andra Kammarrätten i , och , att en uppräkning av medlemsinsatserna skall ske. En uppräkning skulle innebära en sorts värdesäkring av insatserna i tider med inflation. En möjlighet till uppräkning skulle också kompensera den risk för förlust som annars finns. Jag föreslår därför att avslår föreslagen lydelse i sista meningen i 2 kap. 9 § i regeringens förslag till lag om kooperativ hyresrätt: En avgående medlem har inte rätt att få tillbaka ett högre belopp än det han eller hon har betalat in till föreningen som insatser. Jag föreslår också att hos regeringen begär förslag om hur grunderna för en lämplig uppräkning av insatserna skall kunna lagfästas.
mot · GP02Bo22 · 2001-12-13 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo22av och ()med anledning av prop. 2001/02:62 Kooperativ hyresrätt Förslag till riksdagsbeslut avslår förslagen i proposition 2001/02:62 om att det skall krävas två tredjedels majoritet för ombildning till kooperativ hyresrätt eller försäljning av densamma. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av relevanta lagtexter så att det krävs stöd av en enkel majoritet av de boende för ombildning till kooperativ hyresrätt eller en försäljning av densamma. Motivering välkomnar propositionen om kooperativ hyresrätt. Försök har tidigare funnits med denna upplåtelseform men föreslås den bli permanent, vilket är bra. Vi anser att det är viktigt att det finns flera olika upplåtelseformer för bostäder och då är den kooperativa hyresrätten ett bra komplement till övriga upplåtelseformer. är det vår förhoppning att regeringen går vidare och lämnar förslag som gör det möjligt att införa ett system med ägarlägenheter och tredimensionell fastighetsbildning även i . Det finns dock en punkt i regeringens förslag som vi vill motsätta oss. Det gäller de lagparagrafer som skall reglera vilken majoritet som krävs för att bilda en kooperativ hyresrätt genom förvärv eller hyra av hus samt när det gäller om en kooperativ hyresrätt ska överlåtas till någon annan upplåtelseform. Regeringen föreslår i propositionen att det skall krävas två tredjedels majoritet i dessa fall. motsätter sig detta förslag precis som när samma regler föreslagits för bildandet av bostadsrätter. Vi anser att det är de boende själva som skall bestämma om hur de vill bo. Detta gäller inte minst vad avser upplåtelseformen. Det skall räcka med att minst hälften av de boende sagt ja till en ombildning eller försäljning för att den skall kunna verkställas. Därmed måste lagtexterna i propositionen ändras på dessa punkter så att det tydligt anges att det skall räcka med att en enkel majoritet av hyresgästerna säger ja till en ombildning eller försäljning för att den skall kunna genomföras. Naturligtivs skall det precis som vid ombildandet till bostadsrätt ges möjlighet för dem som inte vill ingå i den kooperativa hyresrätten att bo kvar som vanlig hyresgäst. Vid ombildandet till kooperativ hyresrätt vore bra ifall man kunde göra det i förhållandevis små enheter för att kunna få enheter som är praktiskt hanterbara boenden. () ()
mot · GP02Bo23 · 2001-12-13 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo23av m.fl. (c)med anledning av prop. 2001/02:62 Kooperativ hyresrätt Förslag till riksdagsbeslut beslutar att ombildning till kooperativ hyresrätt bör ske genom godkännande med enkel majoritet. Motivering har förespråkat boendeformen kooperativ hyresrätt. En mångfald av upplåtelseformer ger människor större valfrihet och självbestämmande. Den kooperativa boendeformen främjar boendedemokrati, ansvarstagande, aktsamhet och gemenskap. Det är därför mycket glädjande att regeringen nu föreslår en permanent lag för kooperativ hyresrätt. anser dock att beslut om ombildning till kooperativ hyresrätt genom hyra av lägenheter inte måste bifallas av hyresgästerna i minst två tredjedelar av lägenheterna. Ombildningen till kooperativ hyresrätt bör istället ske genom godkännande med enkel majoritet, dvs. hyresgästerna i minst hälften av lägenheterna. () () () () ()