mot · GP02N365 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N365av m.fl. (mp)Företagspolitiska strategier Innehållsförteckning Innehållsförteckning 17 Förslag till riksdagsbeslut 18 Små och medelstora företags betydelse för samhällsekonomin 20 Eget företagande, lönearbete och fritid flyter samman 20 Företagarna är en diskriminerad grupp i trygghetssystemen 21 Lika trygghet för anställda som företagare vid sjukdom 22 Redovisningsskyldigheten är ett stort problem för små företagare 22 Periodiseringen i redovisningen 23 Ökade avdragsmöjligheter och uppskjuten skatt 23 Stöd den alternativa sjukvården 23 Ge företagarna möjlighet att ge sina barn ett feriearbete 23 Möjliggör direktavskrivningar 24 Den månatliga skattedeklarationen 24 Minska företagens uppgiftsskyldigheter 24 Gynna dem som önskar spara till start av företag 24 Momsbefria miljövänligt producerade produkter 24 Regionala konkurrensfördelar 25 Kapitaltillförsel i obalans 25 Lokala börser/banker 26 Kreditgarantiföreningar 26 och kvinnliga företagares lånebehov 26 Sänkta arbetsgivaravgifter och höjda energiskatter 27 Den offentliga upphandlingens stora betydelse 27 En ny princip 27 Sanktioner mot kommuner som bryter mot lagen om offentlig upphandling 27 Ett nytt och starkare konkurrens- och upphandlingsverk 28 Den sociala ekonomins betydelse för tillväxten 28 Kommunala bolag 29 Statens roll som ägare av bolag 30 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda vilka effekterna skulle vara om också arbetande gavs rätten att få starta-eget-bidrag.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning kring soloföretagarnas villkor.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklad självdeklaration för soloföretagare med en årslön motsvarande mindre än åtta basbelopp.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda i vilken mån den offentliga sjukvården har ett ekonomiskt övertag gentemot den alternativa omsorgen och sjukvården.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska företagens uppgiftsskyldigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten för anställda att skattefritt spara till start av företag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att momsbefria miljövänligt producerade produkter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera upprättandet av lokala börser eller riskkapitalbolag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera upprättandet av kreditgarantiföreningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ALMI:s lån till kvinnliga företagare och mikrolånen till kvinnor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalitetsmål och verksamhetsmål. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reglering och kontroll av företagens produktion på marknader där staten producerar och tidigare producerat samhällsåtaganden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta arbetsgivaravgifter och höjda energiskatter.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbeta för en förändrad EG-rätt vad gäller principerna för offentlig upphandling.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökade möjligheter att kunna beivra kommuners allvarliga överträdelser mot reglerna i lagen om offentlig upphandling.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om effekten av att bilda ett nytt konkurrens- och upphandlingsverk.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den sociala ekonomins betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunstyrelser, när det gäller sjukvård, socialtjänst, s.k. B-tjänster enligt , skall kunna ge icke vinstdrivande företag uppdraget att driva viss verksamhet.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statliga bolag. 1 Yrkande 1 hänvisat till AU. 2 Yrkandena 2, 3, 6 och 7 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 4 hänvisat till SoU. 4 Yrkande 13 hänvisat till SfU. 5 Yrkandena och 18 hänvisade till FiU. Små och medelstora företags betydelse för samhällsekonomin har tron på storföretag och storskalighet varit dominerande i . Stordrift och marknadsdominans har stått i centrum. Fusioner och fusionsplaner har backats upp i offentlig debatt av politiker, fackföreningar och andra politiska aktörer. De har gynnat framväxten av en ekonomisk struktur, dominerad av ett fåtal internationellt inriktade storföretag, som blivit alltmer problematisk. Detta av tre anledningar: Följden har för det första blivit att flera branscher vanligen domineras till av några jättar som livsmedelssektorn, flyget och byggsektorn, för att bara nämna några. Prissamarbeten och andra konkurrenshämmande strategier har drabbat konsumenter.1 Beroendet av storföretagen har för det andra gjort svensk ekonomi mycket sårbar. Om ett storföretag försvinner (eller flyttar utomlands som det ofta hotas med) får det allvarliga konsekvenser för sysselsättningen. Nästan samtliga svenska storföretag har flyttat ut delar av produktionen till andra länder. De svenska storföretagen har för det tredje upphört att växa i , mätt i antalet anställda. skapades det fortfarande många arbetstillfällen i de största företagen. De stora företagen var de sista att avskeda. Så länge företaget gick med vinst flyttade man personal inom koncernen eller satsade på utbildning. är storföretagen först med att avskeda, oavsett om verksamheten går med vinst eller ej, inte bara på grund av hårdnande vinstkrav utan också som en följd av personalbesparande teknikinvesteringar. Att gynna tillväxten av små och medelstora företag är sysselsättningsskapande. Det ökar också konkurrensen. Att stödja framväxten av små och medelstora företag är därför något av det viktigaste i dagens näringspolitik. Eget företagande, lönearbete och fritid flyter samman Arbetsmarknaden har förändrats. Företag och myndigheter blir allt mindre angelägna att göra långsiktiga bindningar i form av fasta anställningar. Man vill inte vara låst vid en speciell personalstruktur eller en viss mängd anställda, dels för att kompetenskraven ständigt förändras, dels för att kunna utnyttja folk vid speciella produktionstillfällen. Tillfällighetsanställningar och projektjobb har blivit allt vanligare. Vissa arbetsgivare anställer bara dem med egen firma. Det har blivit allt vanligare att starta eget. 1997 var 596 000 företag soloföretag av sammanlagt 791 000 företag, enligt SCB. 1998 var motsvarande siffror 607 000 av totalt 810 000. Räknar man med jordbruks- och fiskeföretagen utgör andelen soloföretag av . Att starta firma är ett ekonomiskt risktagande, speciellt i inledningsskedet. Starta-eget-bidraget är ett viktigt instrument för att stimulera uppkomsten av småföretag. Som dagens system emellertid utformats kan bara arbetslösa beviljas starta-eget-bidrag. För arbetande, som lämnar sin plats åt någon annan, finns inte den möjligheten. Varför arbetslösa skulle vara bättre på att starta företag än andra är svårt att motivera. Om starta-eget-bidraget skall fortsätta som stödform måste det också ges till dem som inte är arbetslösa. Vad det skulle få för effekter på nyföretagandet och den statliga budgeten bör utredas. Men det är svårt att försörja sig som småföretagare. har därför valt att sköta det på deltid. Att i det läget exempelvis hyra en arbetslokal är för många en omöjlighet. Hälften av egenföretagarna har därför kontoret hemma. Dagens avdragsmöjligheter för kontor i hemmet är minimala. De som arbetar /år får göra ett schablonavdrag: /år för dem i egen bostad, /år för dem i hyrd bostad. De som kan bevisa att de inrättat en särskild del som arbetslokal2 får göra dubbelt scablonavdrag. Detta scahblonavdrag har inte uppindexerats . Avdragsmöjligheterna är alltså både ekonomiskt och rumsligt ytterst begränsade. De som inrättat en särskild del i bostaden skulle kunna ges möjligheten att redovisa och dra av kostnaderna för den delen av boytan i vilken arbetslokal upprättats, dock max /år. Avdraget får endast göras från företagets intäkter. Detta bör granskas av en ny utredning om soloföretagarens villkor. Företagarna är en diskriminerad grupp i trygghetssystemen Den lilla företagaren har inga säkra inkomster. Företagen måste tjäna in varenda krona själv till skatt, avgifter och egen lön. Det gör dem sårbara. Soloföretagare är dessutom mer utsatta än vanliga lönearbetare vid händelse av arbetslöshet. Det beror på att trygghetssystemen från början utformades utifrån den anställde lönearbetarens behov. 600 000 svenska småföretagare är orättvist behandlade i de svenska trygghetssystemet. Företagarnas medlemsvillkor och arbetsvillkor regleras i SFS 1997:238. Den orättvisa som finns mellan vanliga löntagare och företagare består i att det finns olika regler för den som blir tillfälligt blir arbetslös. En projektanställd lönearbetare får arbetslöshetsersättning, men för en företagare som blir utan arbete kan det innebära nackdelar att uppbära ersättning. Medan vanliga löntagare kan växla mellan aktivt arbete och utnyttjande av a-kassa är det fortfarande en omöjlighet för landets soloföretagare. Reglerna i 35 § SFS 1997:238 kan tolkas så att företagaren blir återbetalningsskyldig om dennes firma får nytt jobb. Att ändra dagens beräkningsgrunder så att företagare och vanliga medborgare behandlas lika är viktigt för att underlätta småföretagarnas överlevnadsmöjligheter. Dagens regler skapar inte bara stora bekymmer för dagens företagare, utan hindrar många att starta eget. Några anser att det är för riskabelt att byta lönearbete mot ett liv som egenföretagare. Många arbetslösa drar sig eftersom de vet att de mister sin trygghet. Beräkningsgrunderna måste ändras så att inte företagare drabbas värre än andra. beräknas arbetslöshetsersättningen på hur förhållandena varit det senaste redovisningsåret. Om definitionen av beräkningsgrunden breddades och tog sin utgångspunkt i hur mycket småföretagaren tjänar i ett fortvarighetstillstånd skulle ersättningen bli mer rättvis. Vårt förslag är att bredda årsbasen för en sådan beräkning till att gälla . Detta bör granskas av en ny utredning om soloföretagarens villkor. En fråga som kvarstår är hur företagare på ett rimligt sätt ska kunna erbjudas rätt att vara deltidsarbetslös. Detta bör granskas i en ny utredning om soloföretagarens villkor. Lika trygghet för anställda som företagare vid sjukdom Företagarna kan välja antalet karensdagar i sjukförsäkringen. Företagaren väljer en, tre eller . I utbyte mot minskad trygghet betalar företagaren lägre avgifter till staten. Det är dags att förändra systemet. En företagare ska maximalt kunna välja 14 dagars karens. För aktiebolagsägare är situationen ännu allvarligare. Medan andra företagare har en specialutformad sjukförsäkring under det första årets uppbyggnadsskede ges inte aktiebolagsägare samma trygghet. För företagsägare är det utifrån nettoinkomsterna som bestämmer sjukpenningbeloppet. En sådan beräkningsgrund används först efter första verksamhetsåret i andra fall. Företagsägarna borde ges samma trygghet som andra företagare under det första verksamhetsåret. Detta bör granskas av en ny utredning om soloföretagarens villkor. Redovisningsskyldigheten är ett stort problem för småföretagare har förenklats , men är fortfarande så komplicerad att småföretagare måste ta hjälp för detta ändamål. När andra inkomsttagare kan kryssa i en förenklad självdeklaration måste företagaren fortfarande anlita kostsam expertis för ändamålet, även om deras inkomster är ringa. En komplicerad redovisning kan vara befogad för större företag, men för dem som inte tjänar mer än andra medelinkomsttagare och som vanligen tar ut en årslön motsvarande mindre än åtta basbelopp bör deklarationen kunna göras enklare. Periodiseringen i redovisningen En annan svårighet som stjälpt många företag är periodiseringen i redovisningen. Avskrivningsmöjligheterna är starkt begränsade för de små företagen och småföretagen i synnerhet kännetecknas av stora svängningar i verksamhetens omsättning och lönsamhet. Därför bör dagens möjligheter att periodisera sitt överskott utökas så att småföretagaren kan fondera överskottet och så beviljas uppskjuten reavinstbeskattning. Detta kan låta sig göras om tidsgränsen för redovisningsskyldigheten blir . Detta bör granskas av en ny utredning om soloföretagarens villkor. Ökade avdragsmöjligheter och uppskjuten skatt i ett företags liv är det allra riskablaste sett ur ett ekonomiskt perspektiv. Intäkterna är osäkra som företagaren gjort en rad investeringar. Vi vill att företag får göra avdrag för underskott med . Ett nystartat företag skall därutöver kunna skjuta upp skatten efter särskild ansökan. Detta bör granskas av en ny utredning om soloföretagarens villkor. Stöd den alternativa sjukvården får den offentliga sjukvården tillbaka momsen som den betalat in till staten. Den förmånen åtnjuter inte den alternativa sjukvården. Vi vill ge den alternativa sjukvården samma möjligheter. I vilken mån den offentliga omsorgen och sjukvården har ett ekonomiskt konkurrensövertag gentemot den alternativa omsorgen och sjukvården bör därför utredas. Ge företagarna möjlighet att ge sina barn ett feriearbete Om en fåmansbolagsägare anställer sina barn () är det inte barnen som blir skattskyldiga. Deras lön läggs istället på fåmansföretagarens och därefter dras skatten. För den företagare som anställer grannens barn är situationen annorlunda. Då beskattas barnen. Vi vill att barnen, och inte föräldrarna, alltid ska vara skattskyldiga, även om de arbetar i sina föräldrars företag. Lönen bör emellertid stå i förhållande till arbetets art, barnens ålder och deras kompetens. Den skall alltså vara marknadsmässig. I annat fall borde skattskyldigheten läggas på den förälder som är företagets ägare. Detta bör granskas av en ny utredning om soloföretagarens villkor. Möjliggör direktavskrivningar måste företagen skriva av investeringar . Vi vill att de minsta företagen skall kunna välja att direktavskriva en investering som ett alternativ till avskrivning . Detta bör granskas av en ny utredning om soloföretagarens villkor. Den månatliga skattedeklarationen En regel som fortfarande gör det onödigt svårt för framför allt småföretag är att den månatliga skattedeklarationen måste vara bokförd på skattemyndighetens skattekonto senast på förfallodagen, annars tas en förseningsavgift ut på och företagaren debiteras dessutom en kostnadsränta. Det innebär att företagaren måste räkna och planera bankdagar för att vara säker på att betalningen kommer in i rätt tid. Inte minst vid kan det innebära stora problem för företag med dålig likviditet. Att bankerna inte arbetar snabbare bör inte drabba företagaren. Som ett led i att förbättra företagarklimatet bör det därför räcka om betalningen av företagets skatter görs på förfallodagen. är det den dagen staten ska ha pengarna tillgängliga på sitt konto. Detta bör granskas av en ny utredning om soloföretagarens villkor. Minska företagens uppgiftsskyldigheter Företagens uppgiftslämnande måste minska och bli enklare. förslag kan utgöra en viktig utgångspunkt. Den innebär kortfattat att en registerbank med vissa ständigt förekommande företagsuppgifter, grunddata, upprättas som kan hämtas från myndigheter. Ett noggrannare urval bör ske vid periodvisa undersökningar som riktar sig till småföretag. Urvalstätheten bör varieras så att samma småföretag inte behöver störas mer än nödvändigt. Gynna dem som önskar spara till start av företag vill ge anställda möjligheten att skattefritt spara till start av företag. har ett etableringskontosparande. Det bör också ha. För dem som ångrar sig bör sparande beskattas på sedvanligt vis. Vad det skulle få för effekter för nyföretagandet och för den statliga budgeten bör utredas. Momsbefria miljövänligt producerade produkter Det ska löna sig att producera miljövänligt. De företag som inte tar hänsyn till miljön slipper betala samhällets marginalkostnader. Därför bör miljövänliga produkter momsbefrias. Det kommer få till effekt att det i längden blir lönsamt att ställa om produktionen för att företaget ska behålla sina kunder. Slopa momsen på miljövänligt producerade produkter. Regionala konkurrensfördelar Det rådande företagsklimatet bestäms av en rad sociala, kulturella och institutionella faktorer. Vissa delar av lämpar sig därför bättre än andra för vissa näringar. Kommunerna har börjat inse vikten av att utnyttja dessa komparativa fördelar och gynna ett mer specialiserat företagsutbud. RonnebyKarlskrona har blivit ett nytt centrum för företag inom telekomsektorn, är känt som bilföretagens testcentrum, är rymdstad osv. Men specialiseringen får inte vara ensidig. När fler kompetenser och näringar agerar inom samma region uppstår ett dynamiskt samspel mellan en allt mer avancerad efterfrågan och ett allt större utbud. Kommunerna bör genom rådgivning och information stimuleras att vara aktivare vid skrivningarna av tillväxtavtalen och på eget initiativ hitta möjliga lösningar i sin del av regionen på hur näringslivs- och miljöutvecklingen kan stimuleras. Det finns även en enorm idékraft i den informella ekonomin, i det lokala kultur- och föreningslivet. Kapitaltillförsel i obalans Riskkapitalets fördelning över riket uppvisar stora regionala obalanser. För företag i heta tillväxtbranscher och börsnoterade företag i storstäderna är kapitalförsörjningen inte något större problem. För dem i traditionella branscher i skogslänens inland förhåller det sig däremot precis tvärtom. En annan eftersatt grupp av företag är de små och medelstora företagen. Deras förmåga till självfinansiering är dålig. Problemet har tre delar. Den första handlar om att den privata kapitalmarknaden inte är särskilt benägen att ta risker, särskilt i företagens tidiga utvecklingsskeden, före kommersialisering. Den andra är att mindre företag har lägre soliditet än större. De kan inte lämna så mycket i säkerhet och får därtill betala högre räntor än andra.3 Det tredje problemet är bristande konkurrens inom banksektorn. Många bankkontor lägger ned eller går samman utanför storstäderna. På många orter finns det bara en enda bank. Eftersom bankkrediterna är ytterst betydelsefulla för små och medelstora företags möjligheter att investera och överleva är detta ett allvarligt problem. bör ge regeringen i uppdrag att finna en lösning på företagens kapitalproblem. Ett sätt kan vara att stimulera upprättandet av lokala börser/banker och kreditgarantiföreningar. Lokala börser/banker I har experimenten med lokala börser/banker permanentats. Där stängdes bankkontor . De inledde ett samarbete med en av landets storbanker, . En lokal styrelse samlade ihop ett aktiekapital, personal och lokaler. Storbanken garanterade dem en infrastruktur, kunnande och kredittillgångar. Vinsterna, beslutade man, skulle delas lika mellan storbanken och den lokala banken. Kreditbedömningarna görs av den lokala styrelsen. Att få ihop till aktiekapitalet var inte svårt. Lokalbefolkningen investerade hellre i den lokala bankens kontor än i andra bankers eftersom de därmed också fick tillgång till det kontorets service. finns ett fyrtiotal bankkontor, och aktiekurserna har fördubblats . Den största utmaningen blir att stimulera kapitaltillförseln till nyskapade lokala börser/banker. Ett sätt att stimulera en sådan tillförsel är att ge företag som investerar i lokala börser/fonder uppskov med reavinstskatten. Kreditgarantiföreningar Ett annat sätt att stödja nyföretagandet och befintligt företagande är att underlätta bildandet av kreditgarantiföreningar. Fungerande kreditgarantiföreningar finns redan i och . bygger upp egna riskfonder och kan därigenom garantera delar av det lån en medlem beviljats. En viss procentandel av lånet får den enskilde företagaren själv ansvara för. Genom denna extra säkerhet kan medlemmarna få en lägre ränta. I har det varit vanligt att bilda kreditgarantiföreningar bland jordbrukare. Staten har just för den gruppen valt att bidraga med en liten räntesubvention under en viss uppbyggnadsperiod. och kvinnliga företagares lånebehov Nuvarande har med sin inriktning på tillväxtföretag och expansion profilerat sig på ett väldigt manligt sätt. Vissa ALMI-bolag har gjort insatser riktade till kvinnliga företagare, oavsett bransch. administrerar företagarlånet för kvinnor. Det kom till för att möta andra behov än de som kunde lösas med ett nyföretagarlån. Kvinnor fick här chansen att låna mindre summor. De behövde ej heller driva aktiebolag. har senare lagt till ett krav på att lånesökande skall var intresserade av tillväxt i företaget. Detta är helt i strid med de ursprungliga intentionerna att villkoren skulle svara mot många kvinnors sätt att bedöma sitt lånebehov. Att se över alla villkor för ALMI:s lån för att göra dem väl anpassade för målgrupper av bägge könen är ett sätt att börja göra låneverksamheten mera jämställd. Sänkta arbetsgivaravgifter och höjda energiskatter Arbetskraftskostnaderna är oftast den största utgiften för dagens mindre företagare. Att sänka arbetsgivaravgiften är den enklaste administrativa metoden för att sänka beskattningen för företagen. En sådan sänkning gynnar alla företag, kommuner och myndigheter. För att finansiera sänkningen och värna om en uthållig tillväxt, speciellt en minskad växthuseffekt, bör energiskatten höjas. Den offentliga upphandlingens stora betydelse En ny princip Den upphandling som stat, kommun och landsting ägnar sig åt omfattar ofattbara . Offentlig sektor är därmed största köpare. Hur den upphandlingen utformas är ytterst betydelsefullt för att öka antalet produkter på marknaden som uppfyller högt uppställda krav vad gäller samhällspolitiska mål såsom miljö, jämställdhet, antidiskriminering och andra etiska krav. Den offentliga sektorn skulle kunna utöva ett tryck på marknaden att anpassa varor och tjänster till miljökrav, kvalitetskrav och andra krav på ekologisk hållbarhet. Sådana krav kan stimulera producenterna att börja använda hållbarhetsanpassad teknik eller varor och tjänster av bättre kvalitet. För att detta skall bli möjligt bör regeringen driva kravet att ändra EG-rätten, gemenskapslagstiftningens grundläggande principer. Den offentliga upphandlingen regleras av flera principer. Vi vill lägga till en princip, att all offentlig upphandling ska ske i utifrån principen om en långsiktigt hållbar utveckling. Den offentliga sektorn skulle därmed kunna utöva ett tryck på marknaden att anpassa varor och tjänster till miljökrav, kvalitetskrav, etiska krav och andra krav på ekologisk hållbarhet. Sanktioner mot kommuner som bryter mot lagen om offentlig upphandling Staten bör kunna beivra allvarliga överträdelser mot reglerna i lagen om offentlig upphandling. Därför behövs det någon form av sanktionsmöjlighet. kan det uppfattas så att den kommun som försöker göra rätt men snubblar på procedurreglerna straffas, medan den som medvetet struntar i reglerna inte kan fällas. Vårt förslag är att införa en marknadsskadeavgift som skall drabba uppenbara lagbrytare. Den ska vara reserverad för allvarligare regelöverträdelser. Den marknadsskadeavgift som utdöms är egentligen inte något skadestånd. Sanktionen syftar ju inte till att ge ersättning till den enskilde. Syftet är i stället att förebygga den skada som en otillåten direktupphandling kan föra med sig. Ett nytt och starkare konkurrens- och upphandlingsverk Tillsynen över den offentliga upphandlingen fungerar inte tillfredsställande. Utvecklingen har visat att dagens nämndmyndighet (NOU) inte klarar sin uppgift. måste ges bättre förutsättningar att klara uppgiften genom en ny organisation.