mot · GO02Fi18 · 2001-05-02 00:00:00 — Det som krävs är snabbainstitutionella och strukturella reformer om skall kunna utnyttja sittförsprång när det gäller teknikanvändning i den nya ekonomin. harfortfarande alla möjligheter att bli vinnare i globaliseringens utmaning. Nedanbeskrivs hur vill öka förutsättningarna för att njutafrukterna av den nya ekonomin.5 alternativ5.1 Grundläggande utgångspunkter5.1.1 En social och ekologisk marknadsekonomi ger långsiktigatillväxtförutsättningarKristdemokraterna förespråkar en social och ekologiskmarknadsekonomi. Den historiska erfarenheten visar attmarknadsekonomin är den bästa metoden för att skapa välfärd och geutrymme för människors frihetslängtan och skaparkraft. Erfarenheternaefter kommunismens sammanbrott visar också att ett samhälle utanenskilt ägande förlorar en avgörande drivkraft för ett gott förvaltande.Marknadsekonomin är därför den mest effektiva och den mestdemokratiska formen för att hushålla med begränsade resurser.Marknadsekonomin behöver ordning och regler för att kunna fungeraeffektivt. Denna ordning har inte alstrats spontant utan bygger på det kristnaoch delar av det klassiska kulturarvet. etik betonar rätt och fel,karaktär, hederlighet, duglighet och arbetsetik. Modern institutionellekonomisk teori visar också att en sund och väl fungerande marknadsekonomiförutsätter institutioner som lagar, förordningar, normer och socialakonventioner. En ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner - såsomförutsägbart rättssystem, personligt ansvarstagande, god affärsetik ochhederlighet i uppträdande människor emellan - utmärks av låg osäkerhet. Detkostar merarbete, tid och pengar för att kompensera och reducera osäkerhet.Låg osäkerhet främjar därför en hög tillväxt. Ekonomisk brottslighet är blandannat av detta skäl oerhört skadligt mot samhällsekonomin.Om marknadsekonomin ska bidra till en god välfärd för alla måste denkombineras med en socialt ansvarsfull politik, som ger alla människorlikartade förutsättningar och ser till att det sociala skyddsnätet fungerar iolikaskeden av livet. Välfärdspolitiken ska vara generell i det avseendet att den skage en grundläggande trygghet för alla. Skatte- och bidragssystemen måsteutformas så att människors egen kraft och engagemang uppmuntras, och attbidragsberoende motverkas.Inom ramen för marknadsekonomin vill vi förena frihet och solidaritet.Grundläggande är frihet under ansvar. Enskilda initiativ och personligtansvarstagande ska uppmuntras. Statens uppgift är att säkra social trygghetför alla. Det sker genom skattesystemet, lagar och den offentligaverksamheten. Ett exempel på detta är gemensamt och solidariskt finansieradsocial service som alla medborgare har rätt till, men också stor frihet förindividen att välja vem som ska tillhandahålla denna service.Det samhällsekonomiska målet ska vara att skapa en till alla delar godlivsmiljö för människorna. Men ekonomisk utveckling får inte mätas genomett snävt tillväxtbegrepp. Ekonomisk utveckling innebär i stället tillväxt avden totala nationalförmögenheten. I nationalförmögenheten räknas miljö ochnaturresurser in, de mänskliga resurserna, produktionskapitalet samt ennations finansiella tillgångar. En tillväxt av nationalförmögenheten innebär enmateriell välfärdsökning endast om hänsyn tas till miljöeffekter och påverkanpå människans hälsa och förmåga. Den ekonomiska politiken ska främja enuthållig tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Endast med dettasynsätt kan ett gott förvaltarskap förverkligas och verklig välfärd utvecklas.En oreglerad marknadsekonomi riskerar att leda till miljöförstöring. Detberor på att vissa naturresurser kan utnyttjas gratis, eller till ringa kostnad,trots att de representerar stora värden. Ekonomiska styrmedel och stöd skaanvändas för att skapa ekonomiska motiv att agera miljövänligt för såvälkonsumenter som producenter. Ett nära samarbete med näringslivet är enviktig del i detta arbete. För att skapa en god livsmiljö krävs också atthandelspolitiken och miljöpolitiken utformas så att de stöder varandra.En förutsättning för att förverkliga den sociala och ekologiskamålsättningen är sunda offentliga finanser och goda tillväxtförutsättningar.Ett gott samhälle byggs således utifrån en marknadsekonomi baserad påetiska principer och styrd av sociala och ekologiska hänsyn.5.1.2 Företagarklimat för välstånd och nya jobbDe flesta politiska partier är överens om att de nya jobben i huvudsakmåste skapas i den privata sektorn. Utrymmet för produktivitets- ocheffektivitetsförbättringar i framför allt de stora företagen innebär att man idessa företag kan öka produktionen och minska antaletanställda.Förväntningarna på nya arbetstillfällen ställs i första hand på de mindreföretagen. Det är också naturligt mot bakgrund av att studier av svenskaföretag visat att av nya arbetstillfällen genererats i mindreföretag. Två tredjedelar av dessa har uppstått genom ökadsysselsättning i befintliga företag medan en tredjedel tillkommit genomnyetablering.Ett gynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt ikampen mot den höga arbetslösheten. På kort sikt spelar nyföretagandet enrelativt liten roll för att påverka näringsstrukturen i , men förförnyelsen av näringslivet på är nya företag av största betydelse.Nyföretagandet ligger på en nivå som klart understiger exempelvis Tysklandsoch och många andra länders i . Det kan också noteras atten betydande andel av de tillkommande företagen skapas enbart av skatteskäl.Dessa företag bidrar alltså inte alls till tillkomsten av nya jobb. Det är ocksåett anmärkningsvärt underbetyg att så många nya företag inte överlever i detsvenska företagsklimatet.Betydelsen av ett attraktivt klimat för företagande ökar i globaliseringenstidevarv. När nationsgränser spelar en allt mindre roll för företag, kapital ochmänniskor är det länder som förmår skapa goda betingelser för företag ochföretagare som blir vinnare i kampen om jobben och de framtidsinriktadeföretagen.Ska trenden vändas och arbetslösheten långsiktigt hållas på en låg nivåmåste små och medelstora företag och familjeföretag ses som en tillgång somvärnas och uppmuntras. beroende av ett konkurrenskraftigtnäringsliv som förlägger tillverkning, forskning, utveckling och andrastrategiska verksamheter till kan inte nog understrykas. Det räckerinte att tala om vikten av ett ökat företagande, det fordras framföralltpraktiskpolitik. Det handlar om att skapa bättre förutsättningar så att kreativitet kanfrigöras, så att människor vågar förverkliga sina affärsidéer, vågar ta språngetatt starta eget, ta risker, utvidga och nyanställa.Det går inte att genom politiska beslut tvinga fram företag och nya jobb,men det går i stor utsträckning att påverka människors vilja och möjlighetergenom att förändra regler, skatter och strukturer så att medborgare kan dranytta av varandras kunnande och idéer. Här finns den ekonomiskautvecklingens viktigaste drivkraft.5.1.3 Ökad sysselsättning tryggar välfärdenDen kraftiga sysselsättningsökning som fanns när fyrpartiregeringenlämnade över regeringsmakten bröts av densocialdemokratiska regeringens politik från mitten av ochsysselsättningen föll sedan. Sysselsättningen ökar nu vilket är glädjande.Men av den ekonomiska vårpropositionen kan också utläsas attarbetslösheten kommer att öka under slutet av treårsperioden. Det gåralltså inte att slå sig till ro. Trots att är i slutet av en kraftighögkonjunktur är det är det uppemot 300 000 personer färre som har ettarbete jämfört med för tio år sedan.Massarbetslösheten har ändrat karaktär: från arbetslöshet till utslagning,har en utredning från Svensk handel visat. Studien försöker se hur denminskade sysselsättningen rimmar med bristen på arbetskraft. Fler studerar,fler är sjuka - och fler har helt enkelt givit upp. Och ganska säkert är detockså fler som jobbar svart. Det är alltså väsentligt färre som har ett jobbidagän 1990. rapporterar sju av tio företag svårigheter att hittaarbetskraft. De historiskt låga sysselsättningsnivåer som etablerats är intebara en följd av den djupa lågkonjunkturen , utanockså en följd av den socialdemokratiska politiken som aktivt gått ut på att fåbort människor från arbetskraften genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder,generationsväxlingar och tillfälliga avgångsersättningar. Vidare har antaletförtidspensioneringar ökat kraftigt . Denna politik bidrar tillpassivisering av människor, vilket i sig är illa nog. Men den innebär också ettallvarligt hot mot långsiktiga förutsättningar att finansiera enrimligtomfattande offentlig verksamhet med god kvalitet.Den demografiska utvecklingen med historiskt låga födelsetal och enkraftigt ökande andel äldre med följande vård- och omsorgsbehov måste ledatill en ny politik. Politiken måste skapa förutsättningar för en kraftigt ökadsysselsättning i framför allt det privata näringslivet. Regeringens politik harhittills gått ut på att saneringen av statens finanser tillsammans medförhoppningar om en god internationell konjunktur ska lösa problemet. Inteheller föreliggande proposition ger några som helst konkreta besked ellerförslag med syfte att långsiktigt öka tillväxtförutsättningar.Enligt krävs det ett brett program för att bryta den högatotala arbetslösheten genom ökad sysselsättning. I ett sådant program ingårbl.a. strukturella förändringar av skatterna och ett sänkt skattetryck,förenklingar av regelverken för företagen, en modernisering av arbetsrätten,ett effektivare rättsväsende och en sundare konkurrenssituation genomkrafttag mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. En reformering av dagenslapptäcke till socialförsäkringssystem måste också ske om samspelet mellanskattesystemet och de olika bidragssystemen ska ge rätt incitament till arbete,som en rimlig ekonomisk trygghet finns i oförutsedda elleropåverkbara situationer. Utmaningarna är stora, men därmed ocksåmöjligheterna. Den socialdemokratiska regeringen tycks emellertid saknavarje framtidsinriktad tanke. I stället går regerandet ut på att passivtförvaltafögderiet och formulera målsättningar som sedan inte följs av några åtgärder.Den budgetbalans som uppnåtts i högkonjunktur är långt ifrån självklar omfem till . Därför krävs det nu en aktiv politik som tar sikte på Sverigesförutsättningar att klara framtidens välfärdsåtaganden, då andelen äldrepersoner ökar, då lågkonjunkturer kommer och då arbetslöshet och statsskuldriskerar att öka. Endast genom att aktivt genomföra förändringar somstimulerar sysselsättning, tillväxt och företagande kan tryggavälfärden.5.1.4 Bryt bidragsberoendet - individer och familjer måste fåbestämma mer självaRegeringens politik för att sanera statsfinanserna har till stora delarinneburit höjda skatter för låg- och medelinkomsttagare. Detta har ikombination med sänkta bidrag gjort att många som redan tidigare levdepå marginalen tvingats söka socialbidrag. Socialbidragskostnaderna ökadeunder i stort sett hela den förra mandatperioden, liksom antaletsocialbidragstagare. Vart 12:e hushåll lever delvis på socialbidrag.Låginkomsttagare som tvingas söka socialbidrag under vissa perioder avåret betalar ofta ansenliga belopp i inkomstskatter. Dennautveckling har i sin tur belastat kommunerna eftersom det är de somfinansierar socialbidragen. Denna negativa rundgång måste brytas.Samhällsutvecklingen har under präglats av ensträvan efter individens oberoende i förhållandet make/maka, barn iförhållande till föräldrar, föräldrar i förhållande till barn, granne iförhållandetill granne. Detta har lett till att alla är gränslöst beroende av detoffentliga.Det civila samhället har trängts tillbaka genom en lång rad politiska beslut.Denna utveckling har gjort de offentliga budgetarna extremt sårbara, men vadvärre är, många människor blir beroende av en ofta nyckfull politik somberövar människor den värdighet som ligger i förmågan att försörja sig påeget arbete och möjligheten att styra över sitt eget liv. Politikernas makt ochmedborgarnas vanmakt ökar.Kristdemokraterna ser det som en viktig och prioriterad uppgift att skapaen skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och intetvingasvara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Mångalågavlönade får först betala världens högsta skatter och sedan "stå medmössan i hand" på för att få tillbaka pengar. Detta är inte ettrimligt system. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagare är en fråga omvärdighet och respekt för enskilda personer. Det är också helt avgörande föratt bryta det bidragsberoende som alltför många människor har fastnat i. Medsänkta inkomstskatter kommer framför allt fler låginkomsttagare få möjlighetatt påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation.I denna motion föreslås under avsnitt 8.2 en rad åtgärder som gör attmänniskor i jämförelse med får behålla en större del av sin egen lön.5.1.5 En minskad statsskuld ger frihet åt kommande generationerStatsskulden uppgår till ca . Med regeringenspolitik kommer statsskulden att öka ,trots det gynnsamma konjunkturläget. För finns detflera skäl till att påskynda avbetalningarna.För det första är det varje generations moraliska ansvar att inte skjuta enskuld på kommande generationer.För det andra innebär nuvarande stora skuld och den stora offentligasektorn att statsbudgeten och hela den svenska ekonomin är väldigtkonjunkturkänslig. Förändringar beträffande ränteläget, såväl nationellt sominternationellt, och variationer i valutakurser har en betydande påverkan påden svenska ekonomin, beroende på skuldsättningen.En mindre statsskuld leder därför till mindre sårbarhet för yttreförändringar, och detta i sig leder till ett ökat förtroende för den svenskaekonomin.Före det tredje utgör statens räntekostnader för statsskulden en av destörsta utgiftsposterna i budgeten. Dessa räntekostnader tränger undan annanoffentlig verksamhet, eller möjligheter till stora skattesänkningar.Statsskulden kräver att skatter tas in för att finansieraräntekostnader motsvarande av BNP. Skattetrycket skulle alltsåkunna vara motsvarande lägre med samma nivå på den offentligakonsumtionen som om räntekostnaderna inte fanns.Dessa tre skäl leder till att föreslå ensnabbare avbetalning av statsskulden än den som regeringen räknar med.Tekniken för att åstadkomma detta skiljer sig dock från den metod somregeringen använder - ett permanentat högt skattetryck. Kristdemokraternaväljer i stället att både spara i statens utgifter och att sälja ut flerstatligt hel-eller delägda företag i en snabbare takt än den regeringen föreslagit. På dettasätt kan avbetalningstakten av statsskulden öka, som skattetrycketkan sänkas. Det går således att uppnå två strukturellt viktiga effektersamtidigt med detta tillvägagångssätt.Utförsäljningen är också motiverad av vår ståndpunkt att staten börrenodla sin roll. I denna roll ingår inte att både agera domare och spelare påden konkurrensutsatta marknaden.5.1.6 En bättre fördelningspolitik skapar möjligheter för flerFördelningspolitik handlar om vårt gemensamma ansvar för varandra.Men det handlar också om att var och en ska ha möjlighet att utvecklasina unika talanger och förmågor. På det viset handlar fördelningspolitikom att låta alla människor i ökad utsträckning få bidra tillsamhällsutvecklingen.Regeringens fördelningspolitik är i långa stycken både misslyckad ochorättvis. Detta gäller inte minst på familjepolitikens område. Densocialdemokratiska politiken går ut på att subventionera de familjer somväljer "rätt", det vill säga använder föräldraförsäkringen i ungefär ochsedan förvärvsarbetar, med barnen inom den kommunala barnomsorgen. Defamiljer som av olika skäl inte kan eller vill utnyttja daghem får därmed intedel av det offentliga stödet. Denna politik utvecklas ytterligare genom denmaxtaxa inom barnomsorgen som införs. Denna styrande fördelningspolitikgår på tvärs mot den kristdemokratiska subsidiaritetsprincipen som innebär attstaten ska stödja och inte styra familjernas val. vill se enreformerad familjepolitik med ökad valfrihet och ett mer rättvist fördelatoffentligt stöd till barnfamiljerna.En del av de besparingsåtgärder som regeringen vidtagit undersaneringsåren är och har varit förödande för enskilda människor och ettuttryck för regeringens betydande okänslighet för människors faktiskasituation. Som exempel på sådana åtgärder kan nämnas besparingarna påänkepensionerna, bostadsbidragen och övriga försämringar förålderspensionärer. Regeringen har också genom de utomordentligt omfattandeskattehöjningar som skett pressat många hushållsekonomier över den gränsdär de själva klarar av att försörja sig utan socialbidrag.Kristdemokraterna föreslår i denna motion en aktiv skattepolitik sominriktas på sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare. Kristdemokraternavill att alla, även pensionärerna, ska få en standardförbättring genom detgrundavdrag som föreslås.Regeringens tal om att värna svaga grupper har när det gäller biståndet tillvärldens fattigaste skorrat falskt. anser att biståndetstegvisbör höjas för att återgå till enprocentsnivån av BNI.Kristdemokraterna vill också förbättra för de sämst ställda pensionärerna,som ofta är kvinnor, genom att höja pensionstillskottet med permånad. Talet om att värna svaga grupper måste också återspeglas i praktiken.Det är först då det verkligen går att tala om fördelningspolitik. IKristdemokraternas alternativ föreslås, förutom de fördelningspolitiskt viktigaförändringar som nämnts ovan, ytterligare ett antal åtgärder som riktas in påatt förbättra för dem som har det sämst.5.2 Fyra områden för ekonomiskastrukturförändringarSom ett led i saneringsprogrammet för statens finanser höjdeSocialdemokraterna skatterna medcirka räknat nivå, trots vallöften om atteventuella skattehöjningar skulle begränsas till . Medvärldens högsta skattetryck redan innan dessa skattehöjningar är detdärför inte konstigt att pengarna nu strömmar in i statskassan närbudgetsaneringen väsentligen är avslutad och konjunkturen är god.Möjligheten är nu god att flytta en del av beslutsmakten tillbaka tillfamiljerna och medborgarna själva, genom att sänka inkomstskatterna för allaoch genom att minska de samlade marginaleffekter som finns för storagrupper. Sänkta inkomstskatter handlar om att människor får bestämma överen större del av sin egen lön. Minskade marginaleffekter handlar om att de valenskilda och familjer gör i mindre utsträckning påverkas av den offentligasektorns regler.Om ska vara ett land för företagande, investeringar och tillväxtkan vi inte ha kvar regler som gör att företag, kapital och kompetens harstarka ekonomiska skäl att lämna landet. Vi kan till exempel inte ha kvar enorimligt hög beskattning av lättrörliga skattebaser.Det fanns en debatt i i samband med att störreskattesänkningar kom på tal, om det från inflationssynpunkt är lyckat attsänka inkomstskatter när konjunkturen är god. Risken för att Riksbankengenom räntehöjningar skulle tvingas motverka skattesänkningarnas effekt ochbromsa ekonomin har påtalats. Denna risk kan dock inte längre anses varaöverhängande, särskilt inte om skattesänkningarna kombineras med andrastrukturförändringar för en bättre lönebildning och ökad konkurrens.Det finns alltså flera skäl att sänka skatterna. Parallellt med detta behöverandra strukturförändringar genomföras. Strategin bör vara att vidta sådanaåtgärder som förstärker utbudet av arbete och kapital och därmed motverkarriskerna för ett ökat inflationstryck. Om de strukturförändringar för bättrefungerande lönebildning och arbetsmarknad samt för bättre konkurrens somföreslås nedan genomförs, kommer inflationshotet att kunnabemötas på ett effektivt sätt. Sammantaget skulle den svenska ekonominvaraktigt utvecklas starkare.Med en vikande konjunktur är det därför hög tid att rätta till några av destrukturfel som den svenska ekonomin lider av:- Högt skattetryck och stora marginaleffekter som gör att det lönar sigdåligt att arbeta och skapar ett osunt bidragsberoende för stora grupper.- Svårt att locka och behålla företag, kapital och kompetens i landet mednuvarande orimligt höga beskattning av lättrörliga skattebaser.- Dåligt fungerande lönebildning och arbetsmarknad vad gäller rörlighet,flexibilitet och effektivitet i de arbetsmarknadspolitiskaåtgärdsprogrammen.- Bristande konkurrens i stora delar av ekonomin, bland annat offentligtjänsteproduktion, bygg- och livsmedelssektorn, vilket leder till ett högtprisläge och låg köpkraft jämfört med andra länder.5.2.1 Sänkt skattetryck och minskade marginaleffekterUtgångspunkten för den skattereform vi anser att behöver, är attmedborgarna själva får en ökad beslutanderätt över sina inkomster. Fördet andra bör de val människor vill göra, exempelvis öka eller minska sinarbetstid, inte påverkas negativt av kombinationen av offentliga skatte-och bidragsregler. Det första handlar alltså om att sänka det totalaskattetrycket, det andra om att minska marginaleffekterna. En alltför stordel av vår tillvaro bestäms genom politiska beslut.Kristdemokraterna vill öka förutsättningarna för ett personligtansvarstagande, som ett växande etiskt medvetande ochgemensamma värderingar mer och mer bör få ersätta detaljregleringar ochpolitisk styrning. Detta gäller generellt, men särskilt tydlig är skillnaden motdagens socialdemokratiska tänkande på familjepolitikens område därSocialdemokraterna genom en statligt beslutad maxtaxa på dagis ökar denpolitiska styrningen ovanpå den redan starkt styrande familjepolitiken.Med det regelverk som gäller , blir människors val alltför ofta enfråga om hur de offentliga reglerna fungerar, istället för hur man själv villgestalta sitt liv. Statens ska istället ha en stödjande roll, där de ekonomiskaresurser som passerar den offentliga sektorn inte hindrar och begränsar, utantvärtom skapar valfrihet och flexibla lösningar.Insikten har funnits länge om att skattesystemet tillsammans medbehovsprövade bidrag och inkomstprövade avgifter skapar orimligamarginaleffekter för stora grupper. Det vill säga att stor del av eninkomstökning går bort i form av ökad skatt, minskade bidrag och höjdaavgifter. Likaså är insikten tämligen utbredd om att höga marginalskatter,eller höga kombinerade marginaleffekter, är skadligt för samhällsekonomin.Med samlade marginaleffekter på uppåt, och i vissa fall över, 100 procentfinns det inga privatekonomiska skäl att öka sin arbetsinsats, åtminstone intepå kort sikt. Omvänt betyder höga marginaleffekter att personer med lågainkomster som arbetar heltid faktiskt kan tjäna på att arbeta mindre.Kunskapen om hur, mer exakt, välfärdsstatens alla skatte-, avgifts- ochbidragssystem samverkar är dock begränsad. Vissa ambitiösa försök tillkartläggning har gjorts, men det är ofta mycket svårt att överblicka denaktuella helheten eftersom systemen förändras. De undersökningarsom görs baseras i princip alltid på statistik och regler som gällde något ellernågra år tillbaka i tiden. Den så kallade konstaterar dock isitt slutbetänkade Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) att särskilt högamarginal-effekter drabbar familjer med låga inkomster. Bland samtligabarnfamiljer är marginaleffekten och bland dem som harbostadsbidrag . Det innebär att av en inkomstökning på 100kronor får de endast behålla . Även om bostadsbidragetbidrar av den samlade effekten så står skatten för den störstaandelen.Bidragsberoendet och rundgången i skattesystemet måste minskas.Kristdemokraterna anser att de partier som tillsammans genomfört denomfattande pensionsreformen också gemensamt bör söka finna en bred ochlångsiktigt hållbar lösning på de skadliga marginaleffekterna i skatte- ochsocialförsäkringssystemen.Sverige bör ta ett helhetsgrepp över både de höga genomsnittsskatternaoch de höga samlade marginaleffekterna. I det följande presenteras ett antalförslag där målet är att reducera de samlade marginaleffekterna för storagrupper, vid förvärvsarbete, ändrad förvärvsfrekvens, eller vid köp av tjänstermed redan skattade pengar.5.2.1.1 På kort siktDet svenska grundavdraget, som i internationell jämförelse är väldigt lågt,bör höjas till , och eventuellt inledas med enupptrappning.