ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Bo266 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo266av m.fl. (s)Fastighetsskattesänkningarna och hyrorna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppföljning av fastighetsskattesänkningarna på hyresrätter i syfte att få bekräftelse på att hyresgästerna fått del av reformen. Motivering fattade beslut om att sänka fastighetsskattesatsen. För hyreshus ändrades skattesatsen från . Detta var ett i en rad av beslut på fastighetsskatteområdet som regering och riksdag sett som angeläget för att mildra effekter av en i det närmaste otyglad bostadsmarknad i tillväxtområden, inte minst i . För att undvika att förändringen av fastighetsskatten får orimliga konsekvenser för enskilda hushåll har regeringen också presenterat förslag om en begränsningsregel i fastighetsskatten. Begränsningsregeln innebär att hushåll högst ska betala av sin gemensamma inkomst i fastighetsskatt för den bostad där man är folkbokförd. Detta under förutsättning att hushållet saknar större förmögenhet utöver fastigheten och att fastighetens taxeringsvärde är mellan och . Utvecklingen av småhuspriserna har emellertid varit högre än vad regeringen tidigare räknat med. För att ytterligare trygga hyresgästers och småhusägares köpkraft föreslår regeringen i budgetpropositionen ytterligare förbättringar: Fastighetsskatten sänks till för småhus och till för hyreshus och att denna förändring träder i kraft redan från . Därutöver föreslås också att fribeloppen i förmögenhetsskatten höjs till för ensamstående och för sambeskattade par . Det finns all anledning att betona människors rätt att kunna bo i en bra lägenhet till överkomlig boendekostnad oavsett upplåtelseform. skiljer sig förutsättningarna åt mellan t.ex. egna hem och hyresrätten. I det första fallet kan den enskilde på kronor och ören se hur mycket som fastighetsskatten sänks i förhållande till tidigare. För hyresgästen är problemet större: Fastighetsskattens sänkning är endast en av faktorerna som påverkar hyran och bestäms slutligen av en mängd avvägningar i förhandlingar mellan parter. Det är viktigt att också hyresgästerna får sin rättmätiga vinst när sänkningen av fastighetsskatten genomförs. Det är i förhandlingarna mellan hyresmarknadens parter som detta avgörs. Det är därför angeläget att det klart och tydligt kan framgå i offentlig redovisning att beslut om sänkt fastighetsskatt också har kommit hyresgästerna till del. () () () () () () ()
mot · GP02Bo268 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo268av och ()Placering av lantmäteriakter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en decentraliserad placering av originalkartor och därtill knutna handlingar. Motivering En överenskommelse har träffats mellan och om ett projekt, som enligt uppgift syftar till att samla regionalt placerade lantmäteriakter till en central depå i , kommun. Något beslut av vare sig regering eller riksdag tycks ej ha föregått detta beslut. Det synes mycket anmärkningsvärt att , som i andra frågor gällande kulturarv och dess placering, inte haft ärendet på sitt bord. Att handlingarna görs tillgängliga via Internet kan ses som värdefullt för olika kategorier av användare. Det minskade slitaget är en effekt. Men kärnfrågan är emellertid om det scannade och digitaliserade materialet helt kan ersätta originalhandlingarna. Enligt min uppfattning gör det inte det. Därtill är det mycket olämpligt att samla alla förrättningsakter och originalkartor från hela landet på ett och samma ställe, både ur sårbarhetssynpunkt och tillgänglighetssynpunkt. Till kartorna finns ofta handlingar som går tillbaka mycket långt i tiden och som fastighetsägare, servitutshavare, fastighetsköpare med flera kan behöva få tillgång till för att reda ut fastighetsrättsliga frågor. Att dessa handlingar är tydliga original och inte svårlästa kopior är naturligtvis en nödvändighet. sände ut en remiss om depåförvaring av Lantmäteriets arkivhandlingar. Enligt vad vi erfarit har det blivit ett överväldigande nej till centraliseringsförslaget. Svar har kommit från länsstyrelser, museer, universitet, utvalda kommuner, bibliotek, släktforskar- och hembygdsrörelse. Trots detta tycks projektet fortsätta som om inget hänt. Hur skulle det vara om alla museiföremål från landets alla läns-, kommun- och hembygdsmuseer centraliserades t ex till eller om alla runstenar placerades på ett ställe? Som vi ser det är lantmäterihandlingarna på samma sätt kulturarv härrörande från landets olika delar och som redovisar lokala förhållanden och som speglar den lokala historien. Det är då viktigt att dessa handlingar är lätt tillgängliga för dem det närmast berör. () ()
mot · GP02Bo271 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo271av ()Bostadspolitiken Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning om hur allmännyttans bostäder skall kunna överföras till de boende. Motivering Boendets utanförskap måste brytas. Bostadsbeståndet bör spegla innehavarnas egna preferenser. Det innebär att bostadsområden med fördel bör bestå av ägarlägenheter och hyreslägenheter uppblandade, såsom innehavarna önskar. Hyresregleringarna skapar inlåsningseffekter i och med att människor inte kan flytta från oattraktiva områden till attraktivare områden, då de inte har några kontakter eller möjligheter att betala svarta pengar för hyreskontrakten. Det är särskilt viktigt att människor i storstädernas segregerade förortsområden ges möjligheter att äga sina lägenheter och därigenom ta ett mer direkt ansvar för sitt boende. Det personliga ansvaret och makten över vardagen och boendet måste öka för alla människor i samhället, inte bara de välbeställda som har råd att köpa dyra bostadsrätter eller svartkontrakt, utan även de fattiga maktlösa måste ges verklig makt över sina liv. I många andra kulturer är ägandet av den egna bostaden en självklarhet. De kommunala bostadsbolagen, tidigare kallade allmännyttan, gynnar vissa på andras bekostnad. Det är kommunen som sätter priset på hyrorna och därmed uppstår en svart marknad. De som gynnas av allmännyttan är de som redan bor i centrala kommunala lägenheter, de som kan betala svart för ett hyreskontrakt och de som har kontakter. För alla andra innebär avsaknaden av en fungerande marknad stora problem i form av inlåsningseffekter. Regeringen bör tillsätta en utredning som får i uppgift att föreslå hur en förmögenhetsöverföring från kommunala bolag till enskilda, fattiga människor kan genomföras.
mot · GP02Bo272 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo272av och ()Vattendomar m.m. 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening behovet av att omförhandla vattendomar där enskilda ekonomiska intressen, som saknar riksintresse, står i strid med många människors intressen och där vattendomen motverkar viktiga naturvårds- och miljöintressen. 2 Motivering Med anledning av de många översvämningarna kring många reglerade vattendrag med deras dammar och kraftstationer har vattenlagstiftningen diskuterats. Även vad gäller mindre vattendrag och för riket mindre ekonomiskt viktiga kraftanläggningar kan äldre vattendomar och tillämpningen av verksamheten inom ramen för dessa vålla stora bekymmer och olägenheter för t.ex. de boende, men också i förhållande till naturvårds- och miljöintressen. Den enskilde kraftstationsägarens vinstintresse står således mot allmänintresset i vid mening. Äldre vattendomar har inte sällan hög acceptans vad gäller nivåskillnader i de vattendrag som innefattas i gällande vattendom. Det innebär t.ex .att en sjö kan höjas och sänkas med exempelvis . Vattenmagasinet, dvs. sjön/sjöarna fylls på , tappas sedan maximalt och fylls upp igen /sommaren osv. Detta hissande leder till stor olägenhet för de människor som bor i närheten av berörda vattendrag. Det skadar dessutom djur- och växtlivet i den strandnära miljön. Torrläggning nedanför kraftstationen eller torrläggning av kanalsystem m.m. kan medföra olägenheter i form av lukt osv. Så länge dessa mindre kraftstationer drivs av någon med lokal förankring finns viss möjlighet till gynnsam kommunikation och hänsynstagande. Men om kraftägaren befinner sig långt borta från verksamheten och är otillgänglig eller ointresserad av andra intressen kan problem uppstå. Ett sådant exempel är , som ligger i kommun, där hela orten rest sig upp och protesterat mot det lokala kraftverkets ägare och dennes tillämpning av gällande vattendom. I ett brev från Utvecklingsgrupp beskrivs problemen och de ställer några frågor, t.ex. rörande möjligheten att via förändringar i vattenlagstiftningen och dess tillämpning begränsa vattendomars negativa konsekvenser för boende, fastighetsägare, flora och fauna i anslutning till reglerade vattensystem. Vidare frågas om den höjda nivå som utgör kan uppnås om inte vattenlagstiftningen ändras. är tillsynsmyndighet avseende efterlevnaden av gällande vattendomar. Den har ingen möjlighet att påverka tillämpningen av gällande lagstiftning så länge kraftverksamheten håller sig inom ramen för gällande vattendom. Om vattendomen, ofta om den tillkommit för länge sedan, påtagligt strider mot dagens kunskaper och motverkar intressen avseende t.ex. naturvårds- och miljöintressen, bör sådan vattendom omförhandlas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () ()
mot · GP02Bo274 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo274av ()Skärgårdar som lever året runt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att våra skärgårdar skall leva året runt. Motivering Våra avfolkningsområden blir allt större och lever av befolkningen i kommuner med bostadsöverskott, överdimensionerade infrastrukturer och ödsliga torg. har 208 av 289 kommuner minskat sin befolkning. Bara tappade 84 orter sin enda kvarvarande livsmedelsbutik. I glesbygdsområdena har antalet postkontor med kassaservice minskat . av låg- och mellanstadieskolorna i glesbygden har försvunnit . Det måste ges förutsättningar för att kunna vidareutveckla en kommun även med vikande befolkningsunderlag. Några områden som särskilt bör uppmärksammas är våra skärgårdar, där man under några korta sommarmånader har en stor befolkning av sommargäster och turister, medan man övriga delen av året har tomma hus, ödsliga vägar och brist på serviceinrättningar. har i sin skrift Planering för åretruntboende i kust och skärgård () påpekat detta problem och antyder olika lösningar som exempelvis boendeplikt enligt norsk modell. Där har man s.k. 0-konsejons som ger kommuner juridisk rätt att hindra helårsboende att omvandlas till fritidsbostäder. Rätten ger dock inga möjligheter att förhindra att helårshus genom arv omvandlas till fritidsboende. Möjligheten att kunna ärva sitt barndomshem utan att för den skull behöva bosätta sig där året runt måste finnas kvar även . Förutsättningarna för den helårsboende befolkningen att till ett överkomligt pris köpa bostäder som blir till salu är avgörande för kvarboendet och inflyttningen. Därmed underlättas också möjligheterna för kommunerna att upprätthålla servicen och arbetstillfällen i de traditionella samhällskärnorna. och har genom ett förbehåll i sitt EU-medlemskap fått behålla sin lagstiftning som förbjuder utlänningar att utan statens dispens förvärva en fritidsbostad. I skulle en lagstiftning enligt norsk modell kunna genomföras eftersom kravet att få köpa bostad kopplas till möjligheten att bo där permanent och har inget samband med nationalitet. I den norra delen av har många rika norska medborgare köpt helårshus för att omvandla till fritidshus. Eftersom restriktionerna i är så skarpa när det gäller omvandling av ett helårsboende till fritidsboende gör detta att trycket på kommer att accelerera . Risken är stor att våra kustsamhällen kommer att förvandlas till spöksamhällen som lever endast under några korta sommarmånader.
mot · GP02Ju5 · 2001-11-14 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju5av m.fl. (kd)med anledning av skr. 2001/02:40 Lägesrapport om den ekonomiska brottsligheten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn i syfte att förändra den myndighetsstruktur inom vilken skall verka. Motivering anser att all avancerad ekonomisk brottslighet, innefattande också grova miljöbrott, kräver operativa insatser av sådan kvalificerad art att en enhetlig myndighetsstruktur och ledning är nödvändig. Därför är det nödvändigt att EBM:s ansvarsområde förändras. En geografisk fördelning av ekobrottsbekämpningen är inte lämplig. Istället bör man under lägga avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna, till exempel grova miljöbrott. Övrig ekonomisk brottslighet ska utredas i den lokala polis- och åklagarorganisationen. Den nya bör ha den spetskompetens som krävs. Myndigheten skall bestå av specialutbildade poliser, åklagare, skatterevisorer, tullpersonal, kronofogdar från specialindrivningsenheterna och auktoriserade revisorer och ha anknytning till näringslivet. Myndigheten bör också ha rätt att uppdra åt privatpraktiserande processadvokater att utföra åtal vid allmän domstol. Kampen mot den avancerade ekonomiska brottsligheten kräver en central myndighet som är helt integrerad och underställd regeringen. Detta innebär att polisen, åklagare och andra aktörer som verkar inom myndigheten också tillfullo ska vara en del av densamma. Om inte denna integration kommer till stånd kvarstår de problem som är förenade med att olika myndigheter ska samverka operativt. Detta bör ges regeringen tillkänna. har i ett par andra kommittémotioner från allmänna motionstiden utvecklat synen på den ekonomiska brottsligheten. Gotab, 2001 () () von der Esch (kd) () () () () () () () ()
mot · GP02K24 · 2001-11-27 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K24av Per ()med anledning av prop. 2001/02:53 Ändringar i vallagen, m.m. Förslag till riksdagsbeslut beslutar att avslå regeringens förslag om halvering av det statliga kansligrundstödet i vissa fall. Motivering Det statliga partistödet regleras i lagen (1972:625) om offentligt stöd till politiska partier. Stödet utgår som partistöd (/mandat) och kanslistöd, som i sin tur är grundstöd () och tilläggsstöd (per vunnet mandat om partiet är företrätt i regeringen och /mandat för övriga partier). Bidrag utgår endast till partier som har ett inte obetydligt stöd i väljarkåren. Gränsen för vad som anses vara ett inte obetydligt stöd är röstetalet . Om ett parti inte blivit representerat i i de två närmast föregående valen tillämpas en regel om avtrappat partistöd. Antalet mandatbidrag bestäms med utgångspunkt från antalet hela tiondelsprocentenheter röster i hela landet som partiet har fått. Om ett parti vid val till har fått av rösterna, men får av rösterna nästkommande val avtrappas grundstödet . Regeringens föreslår i propositionen halvering av grundstödet om partiet inte når upp till av rösterna. Regeringen anför att utbetalningarna till Ny demokrati måste anses stå i strid med grundtanken att det allmänna endast skall bidra ekonomiskt till partier med ett inte obetydligt stöd i väljarkåren manifesterat i allmänna val. Partiets antal röster sjönk från drygt 68 000 röster vid valet till 8 297 röster 1998. Regeringens förslag slår hårt mot mindre partier, som på grund av en tillfällig nedgång kan komma att erhålla ett halverat partistöd. Mindre partier saknar tillgång till medel i lika hög utsträckning som de större partierna. Ett parti kan inte anses löpa risk att fortsättningsvis erhålla mycket låga röstetal enbart därför att partiets väljarstöd gått från till röstetal i två på varandra följande val. Underlaget för en sådan bedömning måste utgå ifrån fler valtillfällen än endast två. Viss väljarfluktuation mellan två val är inte detsamma som en påvisad långsiktigt nedåtgående trend. Med tanke på att vill sänka spärren vid riksdagsval, och låta fler partier ha möjlighet att få inflytande i , anser vi inte att reglerna för avtrappat kanslistöd bör ändras på sätt som regeringen föreslår.
mot · GP02K25 · 2001-11-28 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K25av m.fl. (m)med anledning av förs. 2001/02:RR9 revisorers förslag angående Sponsring av statliga myndigheter Förslag till riksdagsbeslut avslår revisorernas förslag i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivering revisorer presenterar i sitt förslag en lång rad åtgärder för att klargöra reglerna kring sponsring av statliga myndigheter. För ett flertal myndigheter kan dessa regler vara naturliga och självklara. I skrivelsen tar t ex revisorerna upp det faktum att lät företag som ligger under inspektionens ansvarsområde sponsra en konferens. Vi kan dela revisorernas åsikt att detta kan bedömas som tveksamt. Vad vi dock vänder oss emot är att revisorerna i sina förslag inte gör någon åtskillnad mellan rena myndigheter som t ex å den ena sidan och kulturella myndigheter som å den andra. Det går inte att jämställa dessa två helt olika typer av myndigheter. Enkelt uttryckt är den ena myndighetens uppgift att tillse att lagar och regler efterföljs, den andra myndigheten däremot skall tillvarata vårt kulturarv och bedriva en utåtriktad verksamhet, som med olika medel når så många som möjligt. Betydelsen av oberoende i alla avseenden torde vara mer än väsentlig i det första fallet, medan detta inte kan vara av samma intresse i det andra fallet. Där räcker det med att självständigheten tar sig uttryck i att verksamheten till sitt innehåll självständigt utarbetas och genomförs av myndigheten. Möjligheten att regeringen med markeringar i regleringsbrevet styr en kulturinstitutions verksamhetsinriktning måste vägas mot faran för en begränsad risk för missbruk av sponsring. De flesta torde heller inte tänka på en teater eller ett museum som en myndighet, och inte heller är själva myndighetsutövandet av någon nämnvärd omfattning. Att behandla dessa båda väsensskilda myndighetstyper på samma sätt tycker vi är helt fel. Vi konstaterar att revisorerna i och för sig presenterar ett flertal förslag kring regler för sponsring som är intressanta (bilaga 1 s. 1920), men de har inte skilt på de olika myndighetstyperna, vilket, med hänvisning till ovanstående, gör att vi inte kan biträda förslaget. Vi menar att det är centralt att staten uppmuntrar kultursponsring. Sponsring av kultur ger kulturinstitutionerna större utrymme att sprida kulturen till fler. Mot denna bakgrund bör förslaget således avslås i sin helhet. Gotab, 2001 () () () () () () () () () ()
mot · GP02Kr1 · 2001-11-07 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr1av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:47 Förnyad riksdagsbehandling av vissa ändringar i lotterilagen (1994:1000) Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om övergångsbestämmelser. Motivering Av allt att döma har ett misstag vad gäller skyldigheten att anmäla till kommissionen begåtts när ändringar i lotterilagen genomförts. anför att anmälan avseende vissa paragrafer borde ha skett till kommissionen. Regeringen har återkommit till med likalydande förslag till lagstiftning efter det att anmälan skett. Rättsvårdande myndigheter i har med hänvisning till utebliven anmälan till kommissionen behandlat ärenden som om lagstiftningen i vissa fall inte varit gällande. Därmed kan det anses att lagstiftningen till en del börjar gälla med förnyade beslut. Med hänsyn till det oklara rättsläget och att det inte har varit möjligt att förutse när den förnyade lagprövningen skulle äga rum samt att det är först när proposition 2001/02:47 presenteras som det framgår att lagen avses gälla från menar vi att det därför är högst rimligt med övergångstider i likhet med när lagen förändrades 1999 vad avser spel på varuautomater och då i första hand 25 och 37 a §§. () () () () () () () () () ()
mot · GP02MJ8 · 2001-11-28 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ8av m.fl. (kd)med anledning av skr. 2001/02:50 Hållbara - en uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas kompetens för att kunna uppnå delmålet om efterbehandling av förorenade områden. Motivering Regeringen redovisar för hur arbetet med att nå en ekologiskt hållbar utveckling fortskrider. Årets skrivelse är den sista i sitt slag. kommer regeringen i stället att komma med en årlig skrivelse om arbetet med miljömålen. tycker att årets skrivelse är bra. Många av förslagen i skrivelsen är sådana som vi kristdemokrater aktivt har verkat för. Det är glädjande att regeringen har anammat våra förslag. Särskilt bra är det samarbete regeringen har inlett med näringslivet i form av de två dialogerna Bygga/Bo och Framtida handel. Dessa dialoger är bra exempel på ett lämpligt sätt att föra miljöarbetet vidare. Dock vill vi peka på en brist i regeringens skrivelse. Det gäller sanering av förorenade områden. Förorenade områden I skrivelsen framhålls vikten av efterbehandling av förorenade mark- och vattenområden, vilket är ett av delmålen under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Länsstyrelserna och kommunerna har gemensamt ansvar för sanering av förorenade områden. Regeringen har själv konstaterat att kommunerna inte kommit tillräckligt långt i ärendebehandlingen beträffande sådan sanering och att delmålet om efterbehandling av förorenade områden därför troligtvis inte kommer att uppnås inom planerad tidsram. Som vi kristdemokrater har påpekat kan en orsak vara att de flesta kommuner saknar erfarenhet av hur man praktiskt genomför en sanering. Kunskap saknas om vart man vänder sig, vilka krav som skall ställas och vem som kan utföra saneringen. Kommunerna behöver därför tillföras denna kompetens. Detta kan ske genom att länsstyrelse eller annat organ tar en betydligt aktivare roll i denna process. Till detta kunde också certifierade marksanerare bidra, vilket är en modell som används vid radonsanering. Gotab, 2001 () () () () () Skånberg (kd) () () () () ()