mot · GP02N263 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N263av m.fl. (c)En näringspolitik för tillväxt och livskraft i hela landet 1 Sammanfattning Ett gott företagsklimat är grunden för tillväxt och välfärd i . Tillväxt skapas bäst underifrån, och småföretagen har en avgörande betydelse för att tillväxt kan garanteras . Det är avgörande för framtiden att skapa ett företagsklimat med positiva attityder gentemot företagande och entreprenörskap. Den fria företagsamheten har stor betydelse för människors självbestämmande, regioners livskraft och en ökad livskvalitet för medborgarna. Den svenska näringspolitiken som styr företagens villkor har inriktat sig på stora företag och deras behov. Detta har lett till att små och mindre företag hämmats i sin utvecklingspotential, främst beroende på en ökande administrativ belastning. har det funnits ett av statsmakterna outtalat krav på att befintliga företag skall växa en ekvation som inte går ihop. För att fler företagare och företag skall kunna utvecklas är det viktigt att samhället ger långsiktiga förutsättningar för detta. Grunden för företagens villkor bör vara långsiktighet, överblickbarhet, flexibilitet och trygghet. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 37 2 Innehållsförteckning 38 3 Förslag till riksdagsbeslut 39 4 Inledning 41 5 Grunder för ett bättre företagsklimat 41 6 Förskjutning av fokus 42 7 Kunskap framtidens viktigaste produktionsfaktor 44 8 Myndigheters främsta uppgift att hjälpa istället för att stjälpa 46 9 Det lokala företagsklimatet en viktig förutsättning för tillväxt 48 9.1 Attraktiva miljöer för företagande måste skapas lokalt 48 10 Allt går att utveckla! 49 10.1 Miljödriven tillväxt 49 10.2 Alla kan vara entreprenörer 49 10.3 Företagskapital måste finnas utanför bankerna 50 11 Social trygghet är en nödvändighet 51 12 Ny teknik nya möjligheter 52 13 Sänk skatten på arbete 53 14 Fler måste ges möjlighet att starta företag 53 14.1 Vilka typer av företag startas 54 14.2 Vem startar företag 55 15 Rättstrygghet 56 3 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en särskild utredning för att förbättra möjligheterna till generationsskiften.1 begär att regeringen återkommer med förslag som förbättrar möjligheterna till lärlingsutbildning inom gymnasieskolan.2 tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om utformningen och införandet av individuella kompetenskonton.3 tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att ge samtliga myndigheter och verk i uppdrag att anpassa sitt arbetssätt och sin verksamhet för att stödja processerna inom tillväxtavtalen. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om kravet på att myndigheter skall ha samma svarstid som företagare. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om vilket datum företagaren skall anses ha uppfyllt sina skyldigheter. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om kompetenshöjande åtgärder genom distansutbildningar från universitet och högskolor.2 tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att öka incitamenten för forskare, universitet och högskolor att kommersialisera forskningsresultat.2 tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att stimulera införandet av vinstandelssystem för anställda inom företag.3 tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att bredda tillgången till riskkapital utanför bankerna. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att utlokalisera en större del av den statliga verksamheten till andra delar av landet. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om en sänkning av arbetsgivaravgifterna.4 tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma till med förslag om en förändring av beskattningen på fåmansbolag.1 tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om förbättrade möjligheter att erhålla F-skattsedel.1 tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att ersätta starta-eget-bidraget med ett nyföretagarlån. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att införa självanställning som företagsform.5 tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att utveckla modellen med kvinnolån, kvinnliga affärsrådgivare och kvinnliga resurscentrum till att även omfatta invandrare och ungdomar. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om en översyn av momsreglerna.1 1 Yrkandena 1, 13, 14 och 18 hänvisade till SkU. 2 Yrkandena 2, 7 och 8 hänvisade till UbU. 3 Yrkandena 3 och 9 hänvisade till AU. 4 Yrkande 12 hänvisat till FiU. 5 Yrkande 16 hänvisat till LU. 4 Inledning Utgångspunkten måste vara att ge människors kreativitet möjlighet att utvecklas. Det är de goda idéerna utvecklade av företagsamma människor som har lagt grunden till den svenska välfärden. De utgör också grunden för att välfärden skall kunna vidmakthållas och utvecklas ytterligare . Den fria företagsamheten har stor betydelse för männniskors självbestämmande, regioners livskraft och en ökad livskvalitet för medborgarna. Samhället har genomgått stora förändringar. Globaliseringen i världen har accelererat genom att information med teknikens hjälp sprids med ljusets hastighet genom att rörligheten inom såväl arbets- som kapitalmarknaden har ökat. Detta sammantaget har lett till en hårdnande konkurrens både inom och utom landet. har de strukturer som kringgärdat företagaren och företagen varit oförändrade . Strukturer och regelverk som utformades för att passa den tidens företagande och samhällsstrukturer har inte samma självklara plats i dagens samhälle. Det är hög tid att reformera dessa strukturer, men inte genom att lappa och laga, utan genom att riva ned och bygga nya. Den stora utmaningen ligger i att vara tillräckligt visionära för att passa även framtida behov och förutsättningar och inte bara utforma regelverk efter dagens samhällsstruktur. ska vara det Företagsamma där människors kreativitet och vilja att utvecklas ges möjligheter istället för hinder. Snabbhet, enkelhet och flexibilitet är nyckelord för det företagsklimat som ska prägla ett företagsamt . 5 Grunder för ett bättre företagsklimat För att fler företagare och företag skall kunna utvecklas måste samhället ge långsiktiga förutsättningar för detta. Grunden för företagens villkor bör vara långsiktighet, överblickbarhet, flexibilitet och trygghet. Genom detta kan möjligheter för dagens och framtidens företag skapas. Följande punkter är viktiga för att skapa det företagsamma . Det har blivit allt tydligare att kunskap och kompetens kommer att ha en avgörande betydelse för framtidens företag. Detta är viktigt inte minst med tanke på att kunskap omsätts i större hastighet än . Detta faktum gör att det blir än viktigare att det finns möjligheter till högre utbildning och forskning över hela landet och att detta även kommer företagen till del. Ett gott företagsklimat präglas av förståelse för företags och företagares situation. Tiden då företag och företagsamma människor bemöttes med misstänksamhet måste vara en avslutad epok. Istället för att bemötas med misstänksamhet och misstro ska företag och företagare mötas av nyfikenhet och entusiasm. Ett gott företagsklimat kräver tillgänglighet och snabbhet från myndigheter och offentlighet. För företagaren är det viktigt att kunna få tag på ansvariga myndighetspersoner på tider som passar företagaren. Ett gott företagsklimat kräver enkelhet i sitt regelverk. Detta är särskilt viktigt för de mindre företagen som har knappa resurser vad gäller tid och möjlighet att klara en hög administrativ belastning. Ett gott företagsklimat kräver att det finns en koppling mellan missade åtaganden från företagaren till den påföljd dessa missar innebär. Ett gott företagsklimat innebär att det finns lika möjligheter att driva sitt företag över hela landet. För att detta ska vara möjligt är det viktigt att staten utför sina åtaganden på ett korrekt sätt. Det handlar om att garantera goda kommunikationer i form av framkomliga vägar, ett fungerande järnvägsnät, väl utbyggda flygförbindelser och en utbyggd IT-infrastruktur. Det är absolut nödvändigt med krav på en grundläggande samhällsservice i form av el-, tele- och postalfrastruktur och att leveranssäkerheten i systemen är god. Ett gott företagsklimat innebär att det finns en trygghet för företagaren. Detta innebär att såväl företagarens ekonomiska trygghet som rättssäkerhet måste kunna garanteras på lika villkor som för anställda. Ett gott företagsklimat kännetecknas av att det är fint att våga, att det är bra att lyckas, att det är accepterat att misslyckas och att det är möjligt att kunna försöka igen. 6 Förskjutning av fokus Den svenska näringspolitiken som styr företagens villkor har inriktat sig på de stora företagen och deras behov. Detta har lett till att små och mindre företag hämmats i sin utvecklingspotential, främst beroende på en ökande administrativ belastning. har det funnits ett av statsmakterna outtalat krav på att befintliga företag skall växa en ekvation som inte går ihop. Alla företagare har inte som målsättning att deras företag skall växa. En del företagare uppfattar inte att det är mödan värt eftersom den ekonomiska utväxlingen är allt för låg. Som det är uppstår den största förtjänsten när man säljer ett företag, vilket gör att många företagare väljer att sälja sina företag vid ett generationsskifte och att ett nytt företag inom samma bransch kanske startas på en marknad som inte räcker till flera företag inom samma bransch. Familjeföretag får ofta arvs- och gåvoskatteproblem vid generationsskiften, och det är de som tar över företagen som får problemen. Flera undersökningar har visat att endast en mindre del av familjeföretagen når den andra eller tredje generationen. För dem som tror på familjeföretagandet som idé och på familjeföretagandet som en viktig del i näringslivet måste en sådan fortsatt utveckling ses som negativ. Både skattereglerna och möjligheterna till finansiering har stor vikt för att en familjeföretagare ska kunna föra över ägandet till nästa generation. Därför måste reglerna utformas så att arbetande kapital kan hållas intakt även vid arvsskiften. En särskild utredning bör tillsättas i syfte att se över och förbättra möjligheterna till generationsskiften. Detta bör ges regeringen till känna. Mikroföretagen, ofta så kallade livsstilsföretag, har stor betydelse för dem som driver företagen och för de samhällen som de drivs i. Inte minst är företagen viktiga eftersom de ofta återfinns inom servicesektorn och levererar stor nytta i form av service till samhället. Möjligheterna att växa för denna typ av företag är begränsade till mängden service som behövs i det omkringliggande samhället. Likafullt är de av oerhörd betydelse för att samhället ska fungera. Utan denna typ av företag skulle andra företag inte kunna eller ha svårt att etableras. Många serviceföretag är av sin natur lokala, men för att de ska kunna existera så behövs det även producerande företag. Det är därför viktigt att fortsätter att ha en blandning av dessa företag och att inga regleringar införs som straffar den ena eller den andra formen. I en alltmer internationaliserad värld, med hårdnande konkurrens och en allt tydligare specialisering för att effektivisera och pressa ned produktionskostnader, leder en sådan politik till att samhället blir allt för beroende av ett fåtal stora aktörer och därmed sårbart i händelse av att någon av dessa aktörer slås ut. Detta har inte minst blivit tydligt i samhällen med stora traditionella tillverkningsföretag som inte har klarat den starka konkurrensen från utlandet och därför har blivit tvungna att avveckla eller att kraftigt rationalisera sin verksamhet. Detta har inte minst blivit tydligt i , och . För att kunna möta dessa förändringar är det nödvändigt att skapa förutsättningar för fler företag att etableras och att det finns en flexibilitet för att möta framtida konjunktursvängningar. För att svenska företag även skall kunna bidra till den svenska välfärden är det viktigt att det skapas förutsättningar för dessa att ständigt utvecklas i en allt hårdare konkurrens på en internationell marknad. Det handlar framför allt om att tillförsäkra svenska företags tillgång till välutbildad arbetskraft men också att inte belasta näringslivet med kostnader som snedvrider konkurrensen med företag i andra delar av världen. Den svenska basindustrin kommer även framöver att ha stor betydelse för det svenska näringslivet. Det är därför oroväckande att allt fler stora industriföretag söker sig utomlands med sin forskning och utveckling och sina huvudkontor. Det måste skapas förutsättningar för dessa stora industriföretag att bedriva sin verksamhet i , inte minst för att de ofta är stora kunder hos småföretagen. Det måste finnas ett tydligt samband mellan de skatter och avgifter, exempelvis i form av arbetsgivaravgifter, som företagaren betalar och de tjänster som samhället levererar till företagaren, inte minst i form av trygghet, infrastruktur och utbildning. Detta leder till att ett gott företagsklimat kan skapas. 7 Kunskap framtidens viktigaste produktionsfaktor Grunden för ett livslångt lärande och kompetensutveckling läggs redan i . Detta är en förutsättning för att fler ungdomar skall söka sig vidare till gymnasieutbildning och senare i livet en eventuell högre utbildning. Inom gymnasieutbildningen måste möjligheterna till en lärlingsutbildning förbättras. Detta har stor betydelse för mindre kommuner som har svårigheter att rekrytera elever till industriella program eller göra investeringar i maskiner till dessa utbildningar. I förlängningen riskerar detta urholka möjligheterna för företag i mindre kommuner att rekrytera arbetskraft till sin verksamhet. En lärlingsutbildning skulle även kunna vara ett alternativ inom vissa hantverksyrken som håller på att försvinna. Regeringen bör återkomma med förslag som förbättrar möjligheterna till lärlingsutbildning inom gymnasieskolan. Detta bör ges regeringen till känna. Den kvalificerade yrkesutbildningen kommer att få en större betydelse i framtidens utbildningssystem. Att ha möjlighet att komplettera sin tidigare utbildning på gymnasiet med en yrkesutbildning kommer att ge fler möjlighet att bygga upp en högre kompetens inom olika yrkesområden. Detta kommer att få en stor betydelse i takt med att den viktigaste produktionsfaktorn kommer att vara kunskap och kompetens. Företagen i den nya ekonomin är inte lika bundna vid traditionellt kapitalkrävande investeringar, då man i större omfattning säljer tjänster i form av kunskap och kompetens i stället för tillverkade produkter. För de traditionella företagen finns klara riktlinjer för hur investeringar i anläggningstillgångar skall redovisas och hur dessa kostnader kan periodiseras . Det är däremot mer oklart för hur företag som gör sina investeringar i humankapital skall redovisa och periodisera detta. Detta leder till problem med värdering av företag på marknaden då det som utgör värdet i företaget, som säljer idéer, kunskap och kompetens, ofta är kopplat till de anställda i företaget. Detta gör att företag kan dräneras på humankapital snabbt och därmed tappa sitt värde. Det är vanligt att företagen försöker motverka detta genom att dela ut optioner i företaget för att stimulera de anställda att stanna kvar i företaget. Utvecklingen leder till att nya metoder för att beräkna och redovisa företags värde och resultat måste utvecklas så att även tillgångar i form av intellektuellt kapital utgör en grund i redovisningen. Genom detta blir det möjligt att beräkna värdet av tjänsteföretag på ett mer rättvisande sätt. Ett tydligt exempel på detta är när företag genomför kompetenshöjande utbildningar. Detta räknas då som en kostnad fast det just är medarbetarens kompetens som är tillgången och på det viset även kapitalet för företaget. Kompetenshöjande utbildningar är således en investering för företaget, precis på samma sätt som en investering i en maskin eller en byggnad. När denna medarbetare sedan slutar sin anställning, räknas detta som en minskad kostnad för företaget, fast det är mycket möjligt att kapitalminskningen i form av intellektuellt kapital vida överskrider den minskade kostnad som visas i redovisningen. I där samhällsutvecklingen drivs framåt i en allt högre takt ökar även kraven på arbetskraften. På den internationella marknaden kan svensk arbetskraft och svenska företag aldrig konkurrera med låga löner. Med dagens informationsteknik och en allt högre grad av automatisering i produktionen finns det alltid länder i världen där arbetskraften är billigare. Detta gör att svenska företag kommer att förlägga storskalig produktion i länder med billig arbetskraft och i större utsträckning koncentrera sitt utvecklingsarbete till de länder där det finns tillgång till välutbildad arbetskraft och goda forskningsmiljöer. har kunnat konkurrera väl inom detta område. gäller det att skapa förutsättningar för att detta även skall vara fallet . Denna bild förstärks ytterligare av läget på den svenska arbetsmarknaden . Trots att arbetslösheten ligger på historiskt höga siffror upplever många företag svårigheter med att rekrytera arbetskraft med den kompetens som företagen efterfrågar. En undersökning som presenterats av SAF, nuvarande Svenskt näringsliv, visar att vart fjärde företag har avstått från att rekrytera på grund av att de inte har fått tag på den kompetens de efterfrågat. Detta med en hög arbetslöshet. Utvecklingen är allvarlig och förstärks ytterligare av det faktum att allt för få ungdomar söker sig till de gymnasieutbildningar som har inriktning mot naturvetenskap och teknik. I förlängningen kommer de flaskhalsar som näringslivet identifierar att utgöra ett allvarligt hot för såväl större som mindre företag i . Här ligger en stor utmaning för arbetsmarknadspolitiken, en utmaning som dagens organisation inom arbetsmarknadsverket inte har klarat av. I takt med att arbetskraft med kunskap och kompetens har kommit att bli en avgörande produktionsfaktor, har även rekryteringen av denna kommit att förändras. Utvecklingen av bemanningsföretag, där tillfälliga arbeten ofta leder till en tillsvidareanställning, har gjort att många söker arbete på nytt sätt. De åtgärder som vidtas från regeringen ökar inte arbetskraftsutbudet för de svenska företagen. I stället för att öka utbudet och incitamenten att ta ett arbete genomförs åtgärder som än mer låser in arbetskraften i ett system av rundgång. Regeringens förslag om höjda ersättningsnivåer inom arbetslöshetsförsäkringen ökar reservationslönen för den arbetslöse. Detta försvårar rekryteringen av personal för många företag. Grunden för en ny arbetsmarknadspolitik är att höja arbetskraftens kompetens, både bland dem som har anställning men även bland dem som är arbetslösa. Regeringen har talat om att införa individuella kompetenskonton för individer med anställning, där avsättningar görs såväl från arbetstagaren som arbetsgivaren. Då först kan en kontinuerlig kompetensutveckling av de anställda ske. Det är viktigt att detta sker i nära samspel mellan de anställda och arbetsgivaren. Utformningen av de individuella kompetenskontona måste vara sådan att även småföretag och egenföretagare kan dra nytta av dessa. Regeringen bör skyndsamt lägga fram ett förslag om individuella kompetenskonton. Vad som ovan anförts om utformningen och införandet av individuella kompetenskonton bör ges regeringen till känna. 8 Myndigheters främsta uppgift att hjälpa istället för att stjälpa Myndigheters positiva inställning till företagare och företag är av yttersta vikt för att skapa ett företagsamt . Tyvärr har många den erfarenheten att myndigheterna har som främsta uppgift att jaga det fåtal företag och företagare som inte uppfyller sina åtaganden istället för att underlätta för de företagare som följer gällande lagstiftning. Myndigheter är uppbyggda i en struktur som gör att en företagare måste vara tämligen väl bevandrad i den svenska administrationen för att förstå vem som denna måste prata med och när. I takt med att nya företagsformer utvecklas ställs nya krav också på myndigheters struktur och arbetssätt. Detta visar inte minst det faktum att regeringen i sin budgetproposition (prop. 2001:2002:1) skriver på sidan 45 om deltagande och finansiering av åtgärder inom tillväxtavtalen under utgiftsområde 24: Näringslivets organisationer är delaktiga i stor utsträckning, särskilt . Flera nationella myndigheter uppger att de har svårigheter att delta och finna ingångar i arbetet som passar in i deras egna verksamheter. Ett undantag är som lägger ner ett omfattande arbete på att utveckla metoder och stödja processerna. Detta citat är oroväckande och stämmer till eftertanke. Om tillväxtavtalen skall fylla sin funktion måste myndigheter anpassa sitt arbetsätt efter övriga aktörer inom tillväxtavtalen. Regeringen bör ge samtliga myndigheter och verk i uppdrag att anpassa sitt arbetssätt och sin verksamhet för att stödja processerna inom tillväxtavtalen. Detta bör ges regeringen till känna. På en internationell marknad blir det allt viktigare att tillgängligheten till myndigheter förbättras. Att som företagare kunna få hjälp och svar på frågor som passar företagaren blir allt viktigare för att kunna fungera i en hårdnande konkurrens. Med dagens större konkurrens har företagarens tid blivit ännu mer dyrbar. Det är företagens produktion, inte administration, som genererar värden till det svenska samhället. Beräkningar visar att en soloföretagare ägnar ungefär en tredjedel av sin tid till icke kvalificerat arbete och en tredjedel till marknadsföring och administration. Detta leder till att det för soloföretagaren enbart återstår en tredjedel till den egentliga kärnverksamheten, vilket i förlängningen är en ohållbar situation. Tiden då företagare sköter sin administration förläggs allt mer till kvällar och då myndigheter som kan svara på frågor har stängt. har myndigheterna i form av just sin myndighetsutövning möjlighet att begära in uppgifter med krav om svar , något som gör att företagarens situation blir än mer ansträngd. Detta upplevs även som ett starkt irritationsmoment då företagaren själv kan få vänta i månader för att få svar på sina frågor av myndigheten. Genom att ställa samma krav på myndigheterna som myndigheterna ställer på företagaren kan ett bättre företagsklimat åstadkommas. Detta innebär att om företagaren är skyldig att lämna uppgifter till myndigheten, skall myndigheten vara skyldig att svara på frågor från företagaren . Vad som ovan anförts om kravet på att myndigheter skall ha samma svarstid som företagare bör ges regeringen till känna. För att genomföra detta, utan att tillföra ytterligare resurser till statliga myndigheter och verk, krävs det att dagens regelverk förenklas avsevärt och att nya arbetssätt och ny teknik introduceras. Den målsättning som regeringen har avseende regelförenklingsarbetet är alltför låg. Småföretagardelegationens 81 förslag måste genomföras. har endast 14 av dessa förslag genomförts fullt ut, 14 har genomförts delvis medan resterande inte har åtgärdats. Den av regeringen tillsatta Simplexenheten har en omöjlig uppgift med dagens resurser och har enbart kunnat koncentrera sig på att göra konsekvensanalyser på de nya regler som föreslås av regeringen. Trots detta upplever en majoritet av landets företagare att det har blivit fler och besvärligare regler som berör företagandet. Den årliga regelinflationen ligger på mellan . Genom en ständig regelinflation ökar även myndigheternas arbetsbelastning och därigenom även handläggningstiderna. Detta försvårar ytterligare situationen för landets företagare. Beräkningar som gjorts av visar att kostnaderna för dagens administration kostar de mindre företagen per anställd, pengar som företagare gärna skulle använda för att utveckla sitt företag ytterligare. I samband med att de regionala tillväxtavtalen utarbetades, genomfördes på ett flertal ställen en enkät bland företagare ute i regionerna. Denna enkät tog bland annat upp just frågor kring regelverkens utformning och belastning för företagarna.