mot · GO02Ub33 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub33av , ()med anledning av prop. 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta ett kvalitetsinstitut.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lagstadgad rätt att delta i gymnasial vuxenutbildning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att personer med särskola som bakgrund bör ha tillträde tillvuxenutbildning efter samma principer som övriga vuxna.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utbildning skall utgöra underlag för rätten till personligassistans.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fördelning av resurser för IT, pedagogik och FoU skallsamordnas mellan och Folkbildningsrådet.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kommunerna bör ta ansvar för uppsökande verksamhet.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör vara parlamentarisktsammansatt.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en omfördelning av det totala antalet årsstudieplatser.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att årsstudieplatserna bör inarbetas i ordinariefolkbildningsanslag till studieförbunden via Folkbildningsrådet.MotiveringBåde den nationella och internationella utvecklingen visar på en starktökande betydelse av utbildnings- och bildningsnivån hos individer ochbefolkningen i sin helhet. Både för individen och samhällsekonomin istort handlar det om ett viktigt vägval . I KLK:s() olika betänkanden finns återkommanderedovisning av både svensk och utländsk forskning inom områdetlivslångt lärande.I svensk forskning betonas behovet av att se olika lärande former somintegrerade processer. KLK redovisar för vuxenlärandet begreppenvardagslärande, lärande i arbetslivet och lärande i studier. Ett viktigt mål församhällets satsningar inom vuxenlärandet blir därför att stödja en samordningoch synkronisering av de olika lärandeformerna som särarten förolika aktörer kan bibehållas och utvecklas. Mångfald av aktörer både inomvardagslärandet, arbetslivet och lärandet i studier är ett sätt att garanteraflervalmöjligheter för individen och samhället. För att stimulera denna breddbehövs en stabil infrastruktur för livslångt lärande. Strukturen måste märkaspå den lokala nivån och ges ett utvecklande stöd när det gällerlärarfortbildning, läromedel, bibliotek, hjälpmedel, informationsteknik,studiefinansiering m.m. Vägledning, validering och individuelltkompetenssparande är andra viktiga instrument i framtiden.För har krav på kompetensutveckling, livslångt lärande ochvuxenutbildning varit centrala politiska mål tillsammans med en förbättradgrund- och gymnasieskola och utbyggd högskoleutbildning. Centerpartietbidrog genom samarbetet med regeringen till införande. Påsamma sätt har starkt bidraget till en expansion av högskolansutbyggnad i stora delar av . Mot denna bakgrund framstår förslagen ivuxenutbildningspropositionen begränsande.Vuxenutbildningspropositionen har på många punkter ett begränsandeperspektiv som underlag för sina förslag. Perspektivet livslångt lärandeinnebär ett starkt behov av att spränga gränser mellan olika politikområdensåsom utbildningspolitik, socialpolitik, näringspolitik, arbetsmarknadspolitik.Dessutom har erfarenheterna med tydligt visatbetydelsen av dels största öppenhet för former och metoder att söka uppstuderande med olika erfarenhetsbakgrund och motivation, dels satsningarinom det livslånga lärandet som en del av satsning på tillväxt och utveckling.Regeringens proposition saknar ambitionen till helhetsperspektiv på framtidavuxenlärande. Propositionen saknar även den samordning överpolitikersektorer som är nödvändig för att uppnå en solidarisk, utvecklandeoch tillväxtbefrämjande vuxenutbildning. Dessutom är det otillfredsställandeatt regeringen presenterar en proposition som hänvisar till många utredningarbl a validering och vägledning som inte är klara.Kvalitet i vuxenutbildningenKunskapslyftet har pågått och är alltså inne på sin andrahälft av den femåriga projektperioden. Regeringen redovisar ipropositionen att kommunerna har genomfört merverksamhet inom ramen för än det antal årsstudieplatserde tilldelats statliga medel för. har hittillsca 675 000 personer deltagit i vuxenutbildning. Det har visatsig att kursutbudet, i utbildning för vuxna, underKunskapslyftets år både har breddats och fördjupats. Mångfalden avutbildningsanordnare har också ökat kraftigt. De allra flesta kommuneranvänder sig av externa utbildningsanordnare, dvs. andra än kommunensegen vuxenutbildning.Med den kraftiga ökning av vuxenutbildning som harinneburit är det viktigt att säkra kvaliteten i vuxenutbildningen. Regeringenskriver bl a i sin proposition: "Vidare tyder granskningen på att det finnsbrister i kommunens ledning, styrning och egentillsyn när det gällerutbildning på entreprenad. "För att ge kommunerna stöd i kvalitetsarbetet anser att ettnationellt kvalitetsinstitut bör inrättas. Med ett nationellt kvalitetsinstitutkanman åstadkomma en jämförelse kommun för kommun och skola för skola. bör ha till uppgift att såväl sammanställa uppgifter förnationella jämförelser som utveckla metoder för att förbättra utvärderingenoch stödja kommunernas kvalitetsarbete. Ett nationellt kvalitetsinstitut börvara fristående och inte ha myndighetsuppgifter, som även fortsättningsvisbör åligga . Vi vill inte avgöra var huvudmannaskapet skafinnas, men det bör övervägas om det ska omfatta lärar-, elev- ochföräldraorganisationer lika väl som arbetsgivarna i Kommunförbundet.Regeringen bör ta initiativ för inrättandet av ett sådant kvalitetsinstitut.Dettabör ges regeringen till känna.Mångfald i utbud och metoderDen mångfald av utbildningsanordnare som varit verksamma i kommunalvuxenutbildning har inte bara breddat utbudet av kurser, de olikaanordnarna har också breddat utbudet av vuxenpedagogiska arbetssätt ivuxenutbildningen. Denna utveckling har varit till fördel inte minst förstudenterna, och förutsätter att kommunerna fortsätter attutnyttja mångfalden av anordnare inom vuxenutbildningen.GymnasierättI dag har alla vuxna (från ) lagstadgad rätt att delta i grundläggandevuxenutbildning (grundskola). Kommunerna har skyldighet att inte baratillhandahålla utbildning utan också aktivt verka för att boende ikommunen som saknar grundskolekompetens deltar i utbildningen.Centerpartiet anser att det även bör finnas lagstadgad rätt att delta igymnasial vuxenutbildning. Detta bör ges regeringen till känna.Personer med funktionshinder och detlivslånga lärandetRegeringen har valt att lägga relativt få förslag som stärker defunktionshindrades möjligheter till studier. Propositionens hantering avvuxenutbildning för personer med funktionshinder förstärkervuxenutbildningens brist på solidariska ambitioner. Detta trots attvuxenutbildning för personer med funktionshinder är en fråga somuppmärksammats i flera sammanhang. Genom bl.a. initiativ i riksdagentillkom de tilläggsdirektiv till KLK som resulterat i en omfattanderedovisning i KLK:s delbetänkande Vuxenutbildning för alla ochslutbetänkandet Kunskapsbygget 2000.I regeringens proposition saknas emellertid i allt väsentligt de förslag somfanns i KLK:s slutbetänkande. Några förslag är särskilt principiellt viktiga:Personer med särskola som bakgrund bör ha tillträde till vuxenutbildning eftersamma principer som övriga vuxna. Den lagliga begränsningen måsteundanröjas ur lagstiftningen. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet anser att personer som omfattas av rätten till personligassistans även skall ha tillgång till personlig assistans om personen vill delta ivuxenutbildning. KLK skriver att utnyttjandet av rätten till assistansersättninginte förändras av att någon deltar i vuxenutbildning. KLK ser inte att förslagetleder till ökade kostnader.Förslagen om att betrakta utbildning som en del i det dagliga livet ochdärmed utgöra underlag för rätten till assistans enligt är bådeprincipiellt viktig och en praktisk effektiv väg att öppna vägen tillvuxenutbildning för många personer med funktionshinder. Detta bör gesregeringen till känna.Pedagogisk-metodisk utvecklingRegeringen föreslår att får i uppdrag och tillförs medel (12mkr) för att initiera forskning och utveckling med särskild inriktning påvuxnas lärande.Skolverket föreslås också få särskilda medel () för att genomföra entidsbegränsad satsning på kompetensutveckling av lärare med inriktning motvuxenpedagogiskt arbetssätt och specialpedagogik. uppgifter ochmyndighetsroll är dock begränsade till den kommunala vuxenutbildningen.Det är positivt att regeringen nu markerar att en ökning av resurser för sker för så att även folkhögskolornas lärare omfattas avkompetensutveckling inom IT-området. Samma behov finns förstudieförbundens handledare och cirkelledare.Centerpartiet anser att fördelning av resurser för IT, pedagogik och FoUska samordnas mellan och . Resurser ska gesför kompetensutveckling vad gäller vuxenpedagogik också tillstudieförbundens cirkelledare och folkhögskolornas lärare. Resurser förkompetenshöjande insatser kring IT bör också riktas till cirkelledare ochhandledare inom studieförbunden. Detta bör ges regeringen till känna.Uppsökande verksamhetInom ramen för har fackliga organisationer erhållitersättning från staten för att bedriva uppsökande verksamhet för att iförsta hand motivera lågutbildade att delta i . Ipropositionen aviserar regeringen att man kommer att tillföra denuppsökande verksamheten ytterligare ca fr.o.m. år 2002.Centerpartiet ser det som helt naturligt att kommunerna fullt ut tar ansvarför uppsökande verksamhet, som också är en viktig del i infrastrukturen. På såsätt kan man på den lokala nivån finna den arbetsmodell och desamarbetspartners som fungerar bäst i den egna kommunen. Detta bör gesregeringen till känna.FolkbildningenUtvärderingar både inom och i andra sammanhang(Statens utvärdering av folkbildningen, SUFO, 1996) visar mycket godaresultat hos både folkhögskolorna och studieförbunden när det gällersätten att söka upp de studerande, sätten att lära ut och deltagarnas egentillfredsställelse. De kommunala och statliga utbildningarna för vuxna hardärför, liksom högskolan, mycket att vinna på att se folkbildningensstrategiska betydelse för att lyckas med målet att nå alla med bra resultat.Regeringen väljer att behandla frågan om utvärdering av folkbildningen ipropositionen om vuxnas lärande. En negativ konsekvens av förslaget tillutvärdering blir att särskilt studieförbunden hamnar i väntläge närpropositionens förslag och beslut får genomslag de kommandeåren. Folkbildningen och studieförbunden spelar enligt statistik från såvälSCB som en allt större roll inom . Förmågan att nåstudieovana grupper och personer med funktionshinder bl.a. genomannorlunda studieformer har dokumenterats i olika utvärderingar. Därförminskar möjligheterna att uppfylla de föreslagna målen för den framtidavuxenutbildningen när studieförbundens möjligheter att agera begränsas.Centerpartiet anser att den föreslagna utredningen, som skall genomföras,bör vara parlamentariskt sammansatt. Detta bör ges regeringen till känna.Centerpartiet anser att studieförbunden bör tillföras 5 000 platser åren2003-2005 genom en omfördelning av det totala antalet årsstudieplatser somföreslås. bör dessa inarbetas i ordinarie folkbildningsanslag tillstudieförbunden via . Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 20 mars 2001Sofia ()()()()()()