mot · GP02T374 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T374av (m)Ny haveriutredning angående förlisning Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen med stöd av IMO-resolution A.849 (2.0) Code for the Investigation of and Incidents § 13 i samråd med regeringarna i och medverkar till att en ny oberoende utredning tillkallas med uppgift att så långt möjligt klara ut ännu obesvarade frågor kring fartygets hastiga sjunkförlopp. beslutar att i den utsträckning nya dykningar i undersökande syfte erfordras och påkallas av en ny oberoende undersökningsgrupp temporärt häva gravfriden inom haveriområde till gagn för den framtida sjösäkerheten i färjetrafiken. begär att regeringen förhandlar med regeringarna i och i syfte att temporärt kunna häva gravfriden och medverka till fördjupad kunskap om orsakerna till olyckan. begär att regeringen sammankallar en expertgrupp, bestående av nationell och internationell expertis som ej medverkat i den tidigare utförda utredningen och tillika ej har egna intressen att bevaka till följd av förlisningen, med syfte att denna expertgrupp på regeringens uppdrag sammankallar en oberoende internationell undersökningsgrupp. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om de anhörigas och sakkunniggruppens medverkan i utredningsprocessen. Bakgrund förliste på under sin färd från till . 852 passagerare omkom; därmed var en av de värsta fartygskatastroferna i modern tid ett tragiskt faktum. Efter en tids inledande förvirring kring frågan hur man skulle hantera haveristen med hänsyn till de många förolyckade och deras anhöriga beslutades om gravfrid vid olycksområdet (på internationellt farvatten), att fartyget och de omkomna ej skulle bärgas, att dykningar inom det fridlysta området skulle förbjudas samt att givetvis en skulle utreda händelseförloppet. Åsikterna bland de anhöriga går isär ifråga om huruvida man skulle ha bärgat de omkomna och fartyget. För många är detta fortfarande en känslig fråga. Men inte minst med tanke på den framtida sjösäkerheten när det gäller passagerartrafiken på och annorstädes ligger det i allas intresse att få ökad klarhet i de orsakssamband och händelseförlopp som ledde fram till denna flernationella olycka. Att debatten mellan olika experter om de hittillsvarande utredningsresultaten rasar ännu efter förlisningen visar, om inte annat, att () slutrapport är ifrågasatt på flera direkt avgörande punkter. Sammansättningen av kommissionens ledamöter och sakkunniga har också kritiserats för att inte ha varit neutral och oberoende. När regeringen p g a den anförda kritiken sonderade behovet av en eventuell ny utredning genom en remissrunda riktades frågan huvudsakligen till dem som redan medverkat i JAICs arbete. Att svaren då vanligen blev nej är knappast ägnat att förvåna. Exempel på kritik I samband med remissrundan av haveriutredningens (JAIC) slutrapport yttrade sig såväl i som KTH i om behovet av nya undersökningar (trots, eller möjligen tack vare, att KTH:s även medverkat som expert i JAIC). och den finske experten har i medierna förklarat att de på egen hand skulle söka göra beräkningar och experiment för att om möjligt kunna förklara fartygets hastiga sjunkförlopp, något som de ej lyckades visa i haverirapporten. Den frågan är alltjämt obesvarad. Vid det internationella Estoniaseminarium som arrangerades i presenterades också kritiska synpunkter på . Professor från , ett av världens ledande universitet inom ämnet fartygsstabilitet, påvisade genom datorsimuleringar baserade på ritningar och andra för just den här sjöresan specifika uppgifter att fartyget inte kan ha förlist på det sätt som kommissionen beskriver. Ett annat oberoende forskningsinstitut, i , under ledning av . de visade genom datorbaserade stabilitetsanalyser grundade på ritningar och situationsspecifika uppgifter att slutsatser inte håller helt ut. menade bl a att det krävs avsevärda inflöden i fartygets undervattenskropp för att förklara det snabba sjunkförloppet och att det ej är sannolikt som slutrapporten anger att så stora inflöden skett via bildäck till det därunder stora antalet vattentäta avdelningar. Professor , vid i , har pekat på ett antal rena metodfel och att det saknas en grundlig metodik i arbete. Han menar att detta resulterar i en del slutsatser som saknar grund. Det här är ett axplock av kritiska synpunkter från några oberoende experter. Det finns en lång rad frågor som inte närmare utreddes av . Frågor vars svar i förekommande fall kan ge en trovärdigare förklaring till olyckans uppkomst och händelseförlopp. Svar som f ö kan vara av stor betydelse för undvikande av liknande olyckor och förebyggande av passagerarsäkerheten ombord. Därför behövs en ny, oberoende, utredning rörande förlisning.