ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02So279 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So279av och ()Benskörhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förebyggande åtgärder mot osteoporos. Motivering Som en tyst och smygande epidemi och ett stort och ökande hot mot folkhälsan, betecknar experterna sjukdomen osteoporos eller benskörhet. inträffar i cirka 70.000 benskörhetsfrakturer och risken att drabbas har tredubblats . Varannan kvinna och var fjärde man får i livet en fraktur som är relaterad till benskörhet, och man räknar med att ungefär 800.000 svenskar befinner sig i riskzonen. toppar statistiken för höftfrakturer tätt följt av . Orsakerna till benskörhet är bl.a. befolkningens ökade livslängd, att vi rör oss allt mindre och har stillasittande jobb, att våra barn och ungdomar har färre gymnastiklektioner, att somliga skolor inte serverar mjölk till maten allt detta tillsammans med rökning är till men för skelettet. Vi borde nu med alla medel förhindra att fler och fler usätts för det lidande och de funktionsnedsättningar med stora behov av hjälp, som benskörhetsfrakturer medför. Vi kan inte längre underlåta att på allvar satsa både på det förebyggande arbetet i första hand för barn och ungdom och sedan se till att man inom vårdsektorn diagnostiserar och behandlar. Det finns billiga och enkla metoder för bentäthetsmätning, Det borde vara lika självklart att mäta bentäthet som blodtryck vid hälsokontrollerna. Är skadan redan skedd går den att behandla. Utskottet har uppenbarligen inte insett vid behandlingen av motionens förslag att man på ett tidigare stadium kan såväl förebygga som behandla sjukdomen osteoporos elle benskörhet. En tidig förebyggande insats, liksom behandling , kan komma att begränsa kostnader för sjukvård i ett senare skede. Dessutom kan lidande och funktionsnedsättningar minimeras. Allt färre svenskar skall också försörja allt fler och därmed betala vården. Om inget görs nu kan benskörhet enligt sakkunniga läkare utvecklas till den gökunge som tränger undan andra samhällsbehov. () ()
mot · GP02So280 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So280av ()Utredning av patientstyrda system i sjukvården Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om en utredning av patientstyrda finansieringssystem inom sjukvården. Motivering Sjukvårdens andel av BNP har minskats med inemot en fjärdedel. Resultaten i form av köer är uppenbara. Det är uppenbart att en incitamentsstruktur som bättre tillvaratar patienternas behov är angelägen. Patienten bör återfå makten över pengarna och därmed sjukvården. HMO- och PPO-system har i visat sig innebära väsentliga fördelar i detta avseende, jämfört med politiskt budgetstyrda system. Ett patientstyrt system har en helt annan förmåga till behovsanpassning och en samtidig övergång från byråkratisk till professionell ledning är angelägen. Ett för svenska förhållanden anpassat HMO-system finns utvecklat i den s.k. HSF-modellen. Det är nu angeläget att dessa frågor utreds närmare. Gotab, 2001 ()
mot · GP02So281 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So281av ()Systembolagets monopol Förslag till riksdagsbeslut beslutar att avskaffa Systembolagets monopol. Motivering Systembolagets senaste avtal har lett till signaler om upprörande inskränkningar i servicen. Mindre Systembolagsbutiker skall endast få lagerhålla de tjugo vanligaste vita och röda vinerna. Butiksföreståndarna skall inte få ta hem de viner kundkretsen visat sig efterfråga, utan i stället dem som Systembolaget köpt in mycket av. Det är nu hög tid att avskaffa Systembolagets monopol.
mot · GP02So282 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So282av ()till Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om infogande av i har under hela sin existens brottats med svåra identitetsproblem och svårigheter att finna specifika arbetsuppgifter. är det hög tid att infoga verksamheten i och därmed få ett samlat grepp på de viktiga folkhälsofrågorna.
mot · GP02So283 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So283av ()Nationell kampanj för livslust Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera en nationell kampanj för livslust och mot självmord. Motivering Livet upplevs inte alltid som meningsfullt och skälen är flera, bilden är ytterst komplicerad och svårfångad. Men detta får inte förhindra oss att angripa de problem som vi kan göra något åt. När människor pressas till omöjliga prestationer av arbetsmarknad och skolor försvagas självkänslan. Kraven på människor är satta efter likhetsprincipen de som presterar lagom mycket inom områden som samhället värderar accepteras. Men människor har olika begåvning och intresse och för dem som inte har rätt begåvning, rätt kapacitet eller rätt beteende blir livet svårt. När 15 000 människor får sluta sitt jobb på grund av mobbning och 100 000 barn i upplever sig mobbade då måste samhället ta på sig ansvaret att handla. Ingen ska behöva trakasseras, nonchaleras eller utstå kränkande behandling. Alla har rätt att känna sig respekterade för den de är. Men en icke ovanlig orsak till självmord är dock bristande självkänsla som i sin tur är en konsekvens av mobbning. Statistiken visar skrämmande uppgifter. dog 1 541 människor, 1 229 fall var konstaterade självmord och 312 är fortfarande oklara men förmodade självmord. Därtill försökte 15 000 människor ta sitt eget liv! Dessa siffror kan jämföras med dödsolyckorna i trafiken. I dem dog 580 och en del av dessa kan antas vara självmord. Ungefär så många begår alltså självmord än antalet som dör i trafiken. Vi satsar stora resurser på forskning och tekniska lösningar för att nå nollvisionen i trafiken. är det hög tid att också ta oss an det stora problem som döljer sig bakom det stora antalet självmord. Människor kan sakna goda relationer. De har aldrig lärt eller utvecklat beteenden som innebär samverkan i relationer. Också här kan samhället göra insatser. Seminarier kring konflikthantering och samlevnad har visats ha positiva effekter för många familjer som sedan spridit sig också till barnomsorg och skola. Genom att initiera en nationell kampanj för livslust hoppas jag att vi kan motverka antalet självmord. Kampanjens inriktning bör vara att i alla politiska beslut väga in konsekvensen för den enskilda människan.
mot · GP02So284 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So284av ()Läkare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda hur överskrivande läkare kan kontrolleras. Bakgrund I har vi en duktig medicinsk expertis som ser till vår hälsa. Svenska läkare är internationellt sett väl sedda och professionella. Dock finns det en minoritet av läkare som ägnar sig åt grumlig verksamhet. Då människor ibland behöver friskintyg eller läkemedel som de inte i normala fall är säkra på att de är berättigade till, finns det vissa läkare man upplever att man kan gå till. Man gör klart för läkaren vad man behöver och denne frångår gängse rutin och ger patienten vad han eller hon önskar utan att först göra en korrekt medicinsk bedömning. Läkarens beslut blir då i värsta fall främst en ekonomisk bedömning och inte en medicinsk. Detta är mycket negativt av flera skäl. Läkarkårens rykte svärtas ner av en mycket liten minoritet av personer som drar nytta utav det ansvar som samhället gett till läkarkåren. Om personer kan köpa sig friskintyg för man en eventuell tredje part bakom ljuset. Människorna som får felaktiga friskintyg och mediciner får sannolikt en försämrad hälsa till följd av att den rätta medicinska åtgärden uteblir. Det finns inte heller någon möjlighet att kontrollera att en person går till två olika läkare som i värsta fall skriver ut preparat som i kombination med varandra kan skada patienten. Man borde därför låta utreda hur en kontroll av läkares utskrifter kan konstrueras.
mot · GP02So285 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So285av ()Äldreomsorg Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fler vårdplatser inom kommunernas särskilda boendeformer för äldre. Bakgrund Rapporten inom äldreomsorgen sammanställdes av och länsstyrelserna . Undersökningen var ett led i tillsynen av rättssäkerheten inom äldreomsorgen och av denna framgick bl.a. att de äldres boendesituation är oacceptabel. Hälften av landets kommuner förmår inte att tillhandahålla den plats i särskilt boende som redan beviljats genom ett s.k. biståndsbeslut. I början av befann sig ca 2 800 äldre i landet i denna svåra kösituation. Ytterligare ca 2 000 äldre hade fått sina ansökningar avslagna trots att de i själva verket bedömdes vara i behov av särskilt boende. Denna situation måste ses som djupt otillfredsställande med tanke på att de nära 5 000 äldre som väntar på plats också i de flesta fall har mycket omfattande vårdbehov. Ingenting tyder på att den situation rapporten bekriver förändrats i positiv riktning . Antalet sjukvårdsplatser i har mer än halverats . Minskningen av landstingsvårdens sjukhusplatser har inte ersatts av en utbyggnad av kommunernas särskilda boendeformer i en omfattning som motsvarat behoven. Följderna av dessa kraftiga neddragningar tydliggörs av den relaterade undersökningen och såväl som länsstyrelserna anser att de äldres boendesituation är oacceptabel. Att tillgodose behovet av en värdig vård och omsorg om de äldre är en samhällsstrategisk fråga av stor vikt. Även om äldres hälsa förbättras och de friska åren blir fler kommer behovet av särskilda boendeformer med god vård och omsorg att vara fortsatt stort när antalet äldre ökar . Många äldre människor känner en förklarlig oro och en situation med bestående, eller till och med ännu allvarligare, brist på platser i kommunernas särskilda boende. Kommunerna är enligt lag förpliktade att inrätta särskilda boendeformer för service och stöd till äldre personer som har behov av det. Kommunerna har dock uppenbara svårigheter att leva upp till sin planeringsskyldighet enligt socialtjänstlagen på grund av brist på resurser. Ingen kommun torde förvägra sina äldre en plats i särskilt boende på grund av bristande förståelse för situationen eller på grund av låg ambitionsnivå. Det verkliga hindret ligger i den ekonomiska verkligheten. Vi kristdemokrater angav en plan för att tillskapa 20 000 nya vårdplatser i hela landet . Vi har i våra budgetalternativ anvisat avsevärt större anslag till kommunsektorn än vad regeringen föreslagit. De nya platserna behöver tillkomma inom landstingsvården men också i kommunernas särskilda boendeformer. Det kan handla om ålderdomshem, sjukhem, gruppboenden och korttids- eller växelvårdsplatser. Det är vår uppfattning att regeringen förhåller sig alltför passiv till den alarmerande platsbristen inom kommunernas äldreomsorg och att det främst är en fråga om ökade resurser till kommunsektorn för att tillgodose behoven.
mot · GP02So289 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So289av ()i kommuner med omfattande fritidsboende Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till för att mildra kostnadseffekterna av socialtjänstlagens vistelsebegrepp vad gäller hemtjänst för de kommuner som har hög andel fritidsboende med hemvist i annan kommun. Motivering Socialtjänstlagens vistelsebegrepp har i stort sett vad gäller rätten till hemtjänst fungerat bra utom i några undantagsfall. Det är dock helt klart att vissa få kommuner som fungerar som "sommarkommuner" har fått ökade kostnader på grund av lagens vistelsebegrepp. Främst är det tre kommuner som drabbats av förhöjda kostnader på grund av denna effekt. Det är , och kommuner. Där är andelen fritidsboende som har sin hemvist i näraliggande storstad betydande. Det får också effekt för för de fritidsboende som bor där och är berättigade till hemtjänst i sina hemvistkommuner. har tidigare behandlat problematiken och då hänvisat till att tidigare utredningar inte visat på att den här typen av kostnadsproblem skulle uppstå. har socialtjänstlagens vistelsebegrepp varit i kraft och det kan konstateras att främst de här tre nämnda kommunerna utsatts för kostnader som går utöver det andra kommuner normalt kan räkna med på grund av lagens regler. Äldre och handikappade skall självfallet ha möjlighet att vistas i sina fritidshus när de så önskar, men den övervältring av hemtjänstkostnader som därmed sker borde avbalanseras för de berörda kommunerna. har alltså tidigare fastslagit att inga betydande merkostnader har uppstått för turistkommunerna. Om detta uttalande torde de berörda kommunerna ha en något annorlunda uppfattning. Vad som krävs är inte generella nya system utan riktade åtgärder som kan tillgodose de som i hög grad är drabbade av det nuvarande systemet. bör begära att regeringen återkommer med förslag till lösningar för de kostnadsproblem som främst drabbat kommunerna .
mot · GP02So290 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So290av och ()Nikotinläkemedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nikotinläkemedel bör finnas hos apoteksombud. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning bör göras för att se över möjligheten att sälja nikotinläkemedel där tobaksvaror säljs. Motivering Tre av tio tobaksanvändare planerar att sluta röka . Det visar en Gallupundersökning som gjorts på uppdrag av . Den absolut vanligaste anledningen till att man vill sluta röka och snusa är hälsoskäl. De flesta har försökt sluta tidigare. Drygt var femte avser att använda eller använder redan någon form av nikotinläkemedel. När man jämför bostadsorter för dem som avser att sluta ser man att det är vanligast att de som bor på landsbygden planerar att sluta röka eller snusa. vet vi att tillgängligheten på nikotinläkemedel är begränsad. Tobak säljs på 34 000 inköpsställen runt om i landet medan nikotinläkemedel endast kan köpas på de 900 apoteken. För att komma tillrätta med detta bör man tillåta att nikotinläkemedel får räknas in i apoteksombudens sortiment. Hälften av tobaksbrukarna tror att man kan köpa nikotinläkemedel på andra ställen än apotek. Undersökningen visar också att majoriteten av tobaksbrukarna tycker att man bör få köpa nikotinläkemedel på andra ställen än enbart apotek. Beslutet att sluta röka tas efter långt övervägande, men abstinensbesvären kommer akut. Därför bör apoteksombudens akutsortiment utökas med nikotinläkemedel. En utredning bör även göras om det är möjligt att sälja nikotinläkemedel på de ställen som säljer tobaksvaror. () ()
mot · GP02So292 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So292av och ()Dietister Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om legitimering av dietister. Motivering Kunskapen kring kost och näringsfrågor är viktig för människors hälsa och ger bättre möjlighet att återhämta sig och tillfriskna vid sjukdom. Vid kroppslig sjukdom är näringsproblem mycket vanliga. Det finns t.ex. rapporter som beskriver att en av tre bland våra gamla lider av undernäring och att ytterligare nästan hälften är i riskzonen för undernäring. Detta betyder mycket lidande för patienten, ibland med dödlig utgång. Det medför även stora kostnader för samhället. beskriver detta i SoS 2000:11, Näringsproblem i vård och omsorg, prevention och behandling. Där visar man på behovet av kompetent personal på området som kan ta ansvaret för behandling av dessa patienter. Här har dietisten en nyckelroll. Patienterna finns på sjukhus, sjukhem men bor även hemma, ibland helt utan stöd från sjukvården. Hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes typ 2, högt blodtryck, ledproblem och övervikt är andra tillstånd som alltfler drabbas av. Här kan dietister ge patienterna ett professionellt och adekvat omhändertagande. Även bland barn är det en ökning av välfärdssjukdomar. Dessa sjukdomar kan ge allvarliga följder om de behandlas fel eller behandling uteblir. Även andra problem som allergier och ätstörningar, ämnesomsättningsstörningar kräver specialmat och näringsbehandling som är avgörande för barnets framtid. I vårt samhälle har man alltmer tillgång till olika näringspreparat. Här är det viktigt att det finns kunskap om hur dessa preparat eller vanlig mat används på rätt sätt. Det kan även ge patienter hjälp att bättre säkra den övriga medicinska behandlingen och personens välbefinnande. Det kan även ge lägre vårdkostnader p.g.a. kortare vårdtider, mindre läkartid och sjuksköterskeresurser. Här kan en dietist ansvara personligt för patientens näringsbehandling. har dietisterna i kraft av sin yrkesexamen s.k. skyddad yrkestitel. De arbetar självständigt i näringsbehandling med olika patientgrupper efter remiss från läkare. Dietisten har förskrivningsrätt av olika preparat och intygsrätt till olika myndigheter. Nästa steg är att legitimera dietistyrket. Fler dietister etablerar sig privat och vänder sig till allmänheten när det gäller information och rådgivning kring kost och näringsfrågor. Legitimering av dietisterna skulle öka patientsäkerheten och ge en ökad kvalitet i den medicinska vården. () ()
mot · GP02So293 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So293av och ()Dietister Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förskrivningsrätt bör ges till dietister. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett bidragssystem bör utformas så att det blir ett enhetligt system i hela landet. Förskrivningsrätt för dietister avseende sondnäringar och näringspreparat samt ett enhetligt bidragssystem för näringspreparat Vid olika sjukdomstillstånd och/eller behandlingar av sjukdom kan en persons förmåga att tillgodose sitt behov av energi och näringsämnen påverkas. Vid användandet av sondnäringar är det viktigt att det av dietist görs en noggrann bedömning och beräkning av patientens behov. Därför bör förskrivningsrätt ges dietister avseende sondnäringar och näringspreparat. Kostnaderna för sondnäringar och näringspreparat varierar mycket beroende på var man är bosatt i landet. När det gäller sondnäringar så är kostnaden och för näringspreparat mellan 1.000 och . För barn är förskrivningen av ovanstående produkter reglerad i LVFS 1997:13 (§ 20 livsmedelslagen 1971:511). För ungdomar och vuxna finns inte motsvarande reglering i någon förordning. Där har huvudmän inom landsting och kommun beslutat om eventuellt ekonomiskt bidrag lokalt. Det innebär att bidragen (om de finns) ser väldigt olika ut beroende på var personen bor i . Utredningen som medicin, (SOU 99:114), visar på behovet av enhetliga normer vilket skulle lösa åtskilliga problem, men tyvärr har det ännu inte kommit något lagförslag från regeringen. () ()
mot · GP02So297 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So297av ()Tillsynsansvaret inom äldreomsorgen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillsynsansvar och kvalitetssäkring av äldrevården. Motivering har TV-team avslöjat brister i behandlingen av levande djur inför slakt, såväl som hanteringen av kött- och korvproduktion. Detta har skapat stora rubriker och väldig aktivitet hos bland andra och slakterier i akt och mening att få en förbättring till stånd. Krav ställs också på tätare besök i verksamheterna. Många anmälningar har gjorts även beträffande sjukvård, skötsel och tillsyn av äldre människor som inte längre klarar att bo kvar i sina egna hem. Stora rubriker har t.ex. vikarier fått när de har anmält brister i sådan verksamhet. Vi har t.o.m. fått lex m.fl. kända exempel. Brister har skylts över och bortförklarats och några stora förändringar har varit svåra att spåra. Ansvariga politiker, som har det övergripande ansvaret, borde stå till svars. Verksamhetsansvariga borde åläggas snabb förändring, så att människor får ett värdigt liv trots kroppsliga och själsliga tillkortakommanden. Detta är speciellt viktigt när det gäller människor som inte kan föra sin egen talan. Anledningarna kan var många till brister i sjukvård, omvårdnad och trygghet. En möjlig orsak kan vara att tillsynsansvaret är delat mellan och . En annan är att regler är otydliga och generella, vilket medverkar till att tillsyn inte utövas i tillräcklig omfattning och att anmälningar inte hittar sin rätta adress. Därför borde det finnas endast en tillsynsmyndighet, som innefattar både sjukvård och omvårdnad. och sjukvårdens insatser skall vara av god kvalité. Därför bör äldreomsorgen kvalitetsäkras, så att kvalité, säkerhet och trygghet för såväl patienter som anhöriga kan väga dessa kriterier. Dessutom måste det av lagtext och reglementen tydligt framgå vad som fordras för att en human vård skall erbjudas människor inom äldreomsorgen. Detta gäller särskilt bemanning av verksamheten såväl dag- som .
mot · GP02So298 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So298av ()Missbrukaromhändertagandet och de anhöriga Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpta regler till skydd för anhöriga och närstående till omhändertagna missbrukare utarbetas. Motivering Det är viktigt med integritet och det är viktigt att undvika hospitalisering, men det är viktigas att skydda oskyldiga för våld och övergrepp. Samhällets sätt att ta hand om aggressiva missbrukare och att skydda deras närstående och anhöriga är undermåligt. Våldsamma och påverkade kan människor tas om hand efter att ha brukat våld av ganska grovt slag mot närstående och anhöriga eller efter att ha hotat dem eller skadat dem tillhörig egendom. När man från allmänheten i grannskapet till boende med sådana problem, ser hur den omhändertagne ständigt återvänder hem till fortsatt missbruk, utan psykologstöd eller annat stöd och misshandeln ofta börjar på nytt den dag som missbrukaren återvänder, så tappar man förtroendet för såväl rättsväsendet som samhället som helhet. Ofta talas det om att även missbrukaren har sin integritet, ingen blir bättre av att låsas in och hospitaliseras. Detta är två sanningar, men den integritetskränkning, den misshandel av ett större antal oskyldiga som blir följden måste hanteras med förstahandsprioritet. Offren måste stå i centrum och missdådaren hindras från att begå flera kränkande handlingar. I vårt samhälle är alltför ofta offren satta på undantag. Reglerna som skall hindra missbrukare från att genom våld, hot och andra kränkningar illa hantera sin omgivning måste skärpas till såväl innehåll som bruk.