mot · GP02So618 · 2001-10-05 00:00:00 — Det förekommer diskriminering i näringsverksamhet: t ex att personer med funktionshinder inte blir insläppta på restauranger eller inte får teckna en livförsäkring är exempel på sådan negativ särbehandling. FN har i sina standardregler tydligt slagit fast att diskriminering av funktionshindrade är en fråga om mänskliga rättigheter. Inget land kan numera komma undan sitt ansvar. FN:s expertkommittéer bevakar alla samhällsområden med avseende på detta. Standardreglerna är visserligen inte juridiskt bindande. Deras funktion är att vara normbindande och ligga till grund för beslut i medlemsstaterna. Flera länder, bland andra , , , och , har genom att stifta antidiskrimineringslagar säkrat funktionshindrades rättigheter. Det är därför något pinsamt att , som initiativtagare till ännu inte lyckats stifta en heltäckande lag mot diskriminering av funktionshindrade. fattade beslut om en diskrimineringslagstiftning i näringslivet. Detta är emellertid inte tillräckligt. Det finns många exempel på hur människor med funktionsnedsättning diskrimineras och därmed inte uppnår den delaktighet i hela samhällslivet som standardreglerna föreskriver. Om vill säkerställa alla människors fulla rättigheter krävs att lagar anpassas efter de krav som uppställs i . har i sin utredning SOU 1999:21 föreslagit att förbud mot diskriminering av funktionshindrade förs in i grundlagens 1 kap. 2 § andra stycket. I regeringsformens 2 kap. om grundläggande fri- och rättigheter finns även två bestämmelser om diskrimineringsförbud, nämligen 2:15 om etniska minoriteter och 2:16 om könsdiskriminering. Här anser att 2 kap. bör utökas med förbud mot diskriminering av funktionshindrade. Med sådana tillägg skulle funktionshindrade få möjlighet att göra sin sak gällande i svensk domstol. Vidare bör arbeta för att breddar diskrimineringsförbudet i om de mänskliga fri- och rättigheterna, så att det blir ett generellt diskrimineringsförbud som även innefattar människor med funktionshinder. En sådan förändring skulle troligtvis ha större betydelse än en ändring i regeringsformen då har en domstol som uttolkar bestämmelserna och ger dem konkretion och slagkraft. Lagen om färdtjänst Den nya lagen om färdtjänst har varit i kraft . Redan nu kan vissa problem identifieras, som har uppstått sedan den nya lagen trädde i kraft. Det har t ex blivit betydligt svårare än tidigare att få rätt till ledsagare inom färdtjänsten. Detta är ett problem för många grupper av funktionshindrade exempelvis synskadade. Att ha med en ledsagare är nödvändigt för att resan ska kunna genomföras. De som studerar på annan ort än sin hemort kan inte utnyttja färdtjänsten där eftersom det är folkbokföringskommunen som är ansvarig. Den enskilde måste då lita till att hemkommunen har ett system för färdtjänst i annan kommun, vilket inte är obligatoriskt enligt lagen om färdtjänst. Enligt den nya lagen har kommunerna fått möjlighet att inte bara lägga över utförandet av färdtjänsten på trafikhuvudmannen utan också de delar som innefattar myndighetsutövning, dvs att besluta om vem som ska ha rätt till färdtjänst etc. Detta är en farlig utveckling, eftersom de aktuella bolagen knappast har den sociala kompetens som krävs för sådana beslut. Enligt den nya lagens 9 paragraf har kommunerna möjlighet att i skälig omfattning ställa upp föreskrifter om hur många resor som får göras etc. På vissa håll, exempelvis i , har tilldelningen av resor varit så låg att endast en tur- och returresa kunnat göras , utöver resor till utbildning eller arbete. Detta har bedömts som skäligt och således inte ändrats av förvaltningsdomstolarna. Lagen måste därför ändras så att färdtjänstberättigade får rätt till ett med andra medborgare jämförbart resande. De ovan nämnda exemplen visar att det nu finns skäl att ta initiativ till en ändring i lagen, så att dessa nackdelar undanröjs. En utredning bör tillsättas för att se över ovan angivna problem med färdtjänsten. Psykiskt sjuka Psykiskt sjuka är en grupp med funktionshinder som inte erhåller det stöd från samhället som de är berättigade till. I sjukvårdspolitiska motion utvecklar vi vilka reformer som krävs för att förbättra situationen för de psykiskt funktionshindrade. Bilstödet Bilstödet är ett bra medel för att ge personer med funktionsnedsättningar möjlighet till delaktighet i samhällslivet och en bättre livskvalitet. Tillgång till en egen anpassad bil minskar också beroendet av samhällsinsatser i olika former. Inför regeringens kommande förslag med att utforma det framtida bilstödet behövs det genomgripande förbättringar inte bara av bidragsnivån utan också av stödets konstruktion och tillämpning. Det är väsentligt att regeringen tar hänsyn till att nivåerna för grundbidrag och anskaffningsbidrag har legat på samma nivå . Det är motiverat med en höjning. Likaså bör den nuvarande åldersgränsen för att få bilstöd slopas. Det är också viktigt att kravet på körkort avskaffas. Först då kan även personer med omfattande funktionshinder och med behov av personlig assistans få bilstöd. Att köra bilen kan ingå i assistansens uppgifter. Den grundläggande bedömningen av vem som är berättigad till bilstöd måste utgå ifrån den rörelsehindrades hela livs- och arbetssituation. De nuvarande kriterierna är alldeles för trubbiga. En annan viktig fråga är tolkningen av regelverket. Regeringsrätten har gjort en annan tolkning av vad som ska kunna ingå i anpassningsbidraget än vad försäkringskassorna gör. Regeringen bör ta hänsyn till regeringsrättens domar i detta avseende och ge tydliga anvisningar till därom. IT-stöd till funktionshindrade Det s.k. informationssamhället blir allt mer påtagligt i våra vardagsliv. IT-kunskaper krävs nu inte bara i skolan och på arbetsplatsen, utan gör sig allt mer gällande även inom bankväsendet, transportsystemet, service och olika tjänster, kommunikation människor emellan, kunskapsinhämtande m m. IT börjar också bli ett nyckelord i den demokratiska processen. Utvecklingen går mycket snabbt åtminstone utifrån ett teknologiskt perspektiv. Det som ofta glöms i den pågående utvecklingen och opinionsbildningen, är de mänskliga och sociala konsekvenserna. Trots allt är det fortfarande en minoritet av befolkningen som har tillgång till den nya tekniken. Orsakerna härtill är flera: Den äldre generationens svårigheter inför ny teknik, privatekonomiska skillnader som för många gör tillgängligheten till datorn och internet näst intill omöjlig. Synskadade och andra funktionshindrade får stora svårigheter då utrustning, program, hemsidor, informationssystem m m inte görs tillgängliga. Vi håller med andra ord på att få ett delaktighets- och rättviseproblem i IT-utvecklingen. När såväl den offentliga som den privata tjänstesektorn allt mer hänvisar till tele- och internetanvändning, och upphör med eller fördyrar alternativen, handlar det om ett medborgerligt rättsproblem. Det politiska systemet kan inte helt och hållet överlåta IT-utvecklingen till marknaden. Samhälleliga och sociala mål måste kontinuerligt sättas upp för att garantera alla medborgares möjligheter att utöva sina rättigheter och skyldigheter samt att leva ett delaktigt, självbestämmande och oberoende liv. Bidrag till handikapporganisationer var kritiskt på flera punkter till det av regeringen föreslagna bidragssystemet till handikapporganisationer när det förelades . har det visat sig att det för många handikapporganisationer kommer att betyda minskat stöd vilket riskerar att få konsekvenser för deras verksamhet. Detta är givetvis ingen bra effekt av det nya systemet. Det är viktigt att det nya bidragssystemets konsekvenser kartläggs i syfte att åtgärda de skevheter som uppkommit. Demokratisk delaktighet Det är naturligtvis viktigt att även funktionshindrade ska kunna delta i politiken och i den offentliga sfären. Detta är dock tyvärr ingen självklarhet . visar till exempel att funktionshindrade är underrepresenterade som politiskt förtroendevalda i kommunerna. För synskadade finns det stora brister i tillgången till information, både för synskadade som förtroendevalda och som medborgare. Enligt tar var femte kommun inte fram dokumentation och information i handikappanpassad form, även när sådana önskemål framförs. Det behövs en lag som föreskriver att information och underlag för beslut ska tas fram i anpassad form om så begärs. Merkostnader för resor på grund av funktionsnedsättning ska ersättas av huvudman för det organ som den förtroendevalde är med i. Detta är några åtgärder som är nödvändiga för att öka funktionshindrades delaktighet i det politiska livet. Gotab, 2001 () () () () () ()