ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Fö234 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö234av och ()Avgifter för Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den kommunala räddningstjänstens rätt att av företag ta betalt för tillsyns- och myndighetsutövning. Motivering Den kommunala räddningstjänsten utför flera typer av tillsyn och myndighetsutövning. Nuvarande Räddningstjänstlag möjliggjorde 1986 för kommunerna att ta betalt för brandsynen, det vill säga kontroll av brandskyddet i vissa objekt, likaså möjliggjordes att ta betalt för tillsyn av brandfarlig vara enligt lag om brandfarlig och explosiv vara. I andra delar av lagstiftningen finns inte liknande formuleringar om kommuners möjlighet att ta betalt för tillsyn och myndighetsutövning. Detta har skapat en osäkerhet om denna möjlighet i dessa lagrum. Nedan exemplifieras ett par av dessa. I Räddningstjänstlagen finns ytterligare en tillsyn som åvilar kommunen. Det är tillsynen av de anläggningar som genererar en risk för omgivningen enligt § 43 i Räddningstjänstlagen. Dessa verksamheter skall lämna in en riskanalys som ska bedömas av kommunen. Dessutom ska kommunen utöva tillsyn över verksamheten och kontinuerligt bedöma riskutvecklingen. Kommunen kan lämna ett föreläggande och till och med vite om det behövs. I denna del av lagen finns inget nämnt om möjlighet för kommuner att ta betalt för tjänsterna man är ålagda. I den relativt nya lagen Lag om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor (1999:381) har kommuner fått nya krav på sig. Den nya lagen sätter fokus på mycket farliga anläggningar med tonvikt på storskalig kemikaliehantering, så kallade Seveso-anläggningar. Den kommunala räddningstjänsten ska ha en insatsplan samt öva med företaget . Enligt de nya kraven får insatsplan för dessa objekt inte vara äldre än . Till kraven hör även företagens riskanalys. Kommunen skall dessutom ansvara för att medborgarna är informerade om riskerna men företaget ska stå för dessa kostnader. Det står dock inte heller i denna lag om möjligheter för kommuner att ta betalt för arbetet med tillsyn, insatsplan och övning av densamma. Vi föreslår att det i lagar, om det som åläggs kommuners räddningstjänster, förtydligas att kommuner ges möjlighet att ta betalt av företagen för det säkerhetsarbete de är skyldiga att utföra. () ()
mot · GP02Fö235 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö235av ()Ersättning för skador och dödsfall i samband med plikttjänstgöring Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förändrade regler avseende skadestånd vid invaliditet och dödsfall vid plikttjänstgöring. Motivering Det svenska systemet för arbetsskadeförsäkringar är avpassat efter s.k. normala anställningsförhållanden. För de unga människor som inte hunnit eller inte velat anpassa sig till normalförhållandet och som med plikt kallats till tjänstgöring saknas således fullgott skydd. Vid värnpliktstjänstgöring utsätts de värnpliktiga för olycksrisker som vida överstiger riskerna på de mest "farliga" civila arbetsplatserna. Även om dessa förhållanden numera uppmärksammats och villkoren för till exempel utlandsstyrkan förbättrats är skadeståndsreglerna inte tillräckligt omfattande. Den situation som uppstod efter en kustjägares tragiska död i samband med en övning får inte upprepas. Att ett befäl frias från misstanken att ha begått fel som lett till en värnpliktigs död får inte innebära att försvarsmakten fråntar sig ansvaret. Oavsett skuldfrågan skall staten alltid garantera den som tas ut med plikt eller hans/hennes efterlevande ett fullgott försäkringsskydd. En ny lex som innebär ett helt och odelat ansvar för staten, att lämna ersättning för skador och i värsta fall för dödsfall i samband med plikttjänstgöring, förtjänar svenska ungdomar i rikets tjänst och deras anhöriga.
mot · GP02Fö236 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö236av och ()Översvämningarna i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översvämningsproblemen i vad gäller katastroffond, regleringar av vattensystemen, räddningstjänstlagen och samordning av ansvar vid katastrofer. Motivering Fjolårets översvämningar i och flödena till drabbade många. , efteråt, kan man ännu inte överblicka alla skador för enskilda, näringsidkare, kommuner, väghållare m.fl. Det gäller byggnader, villor och sommarstugor, vägar, nedgrävda ledningar, översvämmade åkrar och invallningar som raserats. Regeringen tar upp problematiken i budgetpropositionen vad gäller skördeskador. Man skriver att staten även fortsättningsvis har ett övergripande ansvar vad gäller skördeskador av naturkatastrofliknande karaktär och som drabbar stora områden. Dock finns det inte några medel eller anslag avsatta för ersättningar och därför kan inte några utbetalningar ske, även om skadorna varit mycket stora. Här bör regeringen pröva möjligheten att inrätta någon form av katastroffond för mer omfattande skador av naturkatastrofliknande art, där det finns möjlighet till ersättning från staten. Möjligheten till ersättning från en katastroffond får inte begränsas, som regeringen skriver, till skador som drabbar stora områden. Det finns problem som även berör mindre områden, men som är långvariga och ger stora skador hos en enskild jord- eller skogsbrukare. Det är minst lika angeläget att denna frågeställning behandlas så att det inte enbart blir ett system som bara kan användas när stora områden drabbas. Den enskilde som drabbas av en katastrof har ingen hjälp av att det är många som lidit stor skada. Regeringen bör ta initiativ för att se över problematiken kring reglering, tappning och vattendomar av vattensystemen. Kraftbolagens reglering måste samordnas i hela vattensystemet, initiativ har tagits från länsstyrelserna i och . Man bör även se över eventuella ersättningsmöjligheter till jord- och skogsbrukare från kraftbolag som inte följer vattendomar. kostar det i praktiken inte något om den som reglerar orsakar skador på mark. Detta minskar intresset att förebygga skador. Tillämpningen av räddningstjänstlagen bör ses över. Den gick inte att använda på de långvariga skadorna som drabbade markägarna. Här ligger tydligt en skillnad i tolkning vad gäller skador på fast egendom och jord och mark. Regeringen bör även tydligare samordna ansvaret för frågor kring naturkatastrofer liknande översvämningarna kring . När dessa frågor förts fram och diskuterats så bollas frågorna mellan olika departement och ansvarområden, finans (ekonomi), miljö (effekter på miljö och regleringar), jordbruk (arealersättningar till jordbrukare), bostad (länsstyrelsernas roll) och försvar (räddningstjänst/verk). Frågan är också otydlig vad gäller ansvar för länsstyrelserna och kommuner. Här måste någon ta helhetsansvaret för förebyggande arbete, skademinimering och ersättningar. () ()
mot · GP02Fö238 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö238av ()Översvämningar m.m. 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att bygga upp en fond för att både förebygga och ersätta skador vid naturkatastrofer. 2 Bakgrund Det finns ingen statlig katastroffond i . De summor som staten via betalar ut till landets kommuner avser oförutsedda kostnader för de enskilda räddningstjänsterna. Kommunerna ansvarar själva för katastrofberedskapen. 3 Översvämningar Återkommande översvämningar har inneburit omfattande skador för såväl kommuner, näringsidkare som enskilda. Stora ekonomiska värden har gått förlorade. Försäkringsbolagen ersätter privatpersoner för skador på hus och lösöre. Dock får den enskilde betala en relativt hög självrisk, vanligtvis av skadebeloppet. Det finns också ofta en undre gräns för självrisken, . Förutom självrisken kommer skador på t.ex. uthus och tomter som den drabbade får betala själv. För näringsidkare innebär översvämningar inte bara synliga skador utan också ett avbrott i verksamheten som kan bli kännbart. Vi har tyvärr anledning att tro att vädrets makter även i fortsättningen kan leda till vattenfyllda hus, isolerade samhällen och förstörda vägar och broar. Det handlar inte bara om översvämningsproblem utan även om skador till följd av andra extrema vädersituationer. Av de erfarenheter vi har kan vi konstatera att vissa områden i landet är mer exponerade för återkommande problem än andra. Det gör att det finns ett stort behov av även förebyggande insatser. Det är av yttersta vikt att det för framtiden finns en ekonomisk beredskap för den här typen av händelser. Det är därför nödvändigt att utreda möjligheten att bygga upp en fond ur vilken man med relativt enkel administration kan ersätta skador som beskrivits ovan men ur vilken fonden också kan ta resurser för att arbeta förebyggande.
mot · GP02Fö239 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö239av och ()Katastroffond Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om inrättandet av en katastroffond. Motivering De senaste årens översvämningar har aktualiserat behovet av en katastroffond som kan användas för att stötta kommuner och enskilda som drabbas av stora kostnader i samband med extraordinära händelser som exempelvis översvämningar. I vissa fall har man kunnat få bidrag ur anslaget för Kommundelegationen. Eftersom detta anslag är tillfälligt är detta ingen långsiktig lösning. Därför bör en katastroffond inrättas som kan användas till att stötta kommuner och enskilda personer som drabbas av extraordinära kostnader exempelvis i samband med översvämningar. () ()
mot · GP02Fö240 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö240av och ()Räddningsinsatser från Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att hindra onödig tidsspillan vid räddningsinsatser. Motivering har vid många olika katastrofer över världen gjort betydelsefulla insatser för att minska mänskligt lidande. När naturkatastrofer som t.ex. jordbävningar inträffar är det viktigt att hjälp i form av filtar, tält och annan materiel kommer på plats så snabbt som möjligt för att hjälpa människor i nöd men också för att hindra att situationen förvärras. Tyvärr gör start- och landningsavgifterna på att inte kan använda flygplatsen utan istället flyger ut förnödenheterna från i , eftersom flygplatsen i , inte tar ut någon sådan avgift. Materielen som skickas ut av är placerat i förråd mycket nära . Denna hantering måste anses vara synnerligen opraktisk. Avgifterna på gör att onödig tid spills på att transportera materiel från förråd nära till flygplatsen i , vilket leder till att hjälpen inte kommer fram så fort som den borde kunnat göra. Regeringen bör undersöka möjligheten att finna en lösning på detta problem. () ()
mot · GP02Fö241 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö241av och ()Beredskap för information vid katastrofer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att se över informationsberedskapen vid katastrofer för människor med utländsk bakgrund. Motivering När en katastrof eller liknande sker, i vår närhet eller i övriga världen, är det nödvändigt att informationen snabbt når anhöriga och allmänheten. Public service-företagen har ett särskilt ansvar för att kunna sända vid katastrofer och enligt ett riksdagsbeslut så bör även programföretagen ta hänsyn till det viktiga i att olika språkgrupper kan nås av informationen vid sådana händelser. Det är bra att riksdag och regering uppmärksammat public service-företagens särskilda ansvar för språkliga och etniska minoriteters intressen, men det är inte tillräckligt. I bor många människor med utländsk bakgrund, med annat hemspråk än svenska. Dessutom vistas många människor i landet såsom till exempel turister och gästarbetare. För dem är inte de svenska medierna, TV och radio, de naturliga informationskällorna. Enligt vår mening så bör regeringen se över vilka nya moderna kommunikationsmedel som kan användas vid denna typ av information. () ()
mot · GP02Fö242 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö242av ()Deltidsbrandmännens situation Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen utreder vilka förändringar som är möjliga att genomföra i syfte att stimulera medborgare att åta sig frivilliga samhällsuppdrag, utan att behöva drabbas av orimliga marginalskatteeffekter. Motivering I vårt samhälle finns en lång rad viktiga funktioner som måste utföras av medborgarna i uppdragsform. Insatserna och arbetet ersätts dock i samma utsträckning som vid lönearbete. Ett exempel, som i detta sammanhang bör omnämnas, är deltidsbrandmännen. Deras insatser är oumbärliga för att skapa trygghet i de mindre samhällena på landsorten, där det inte finns möjligheter att hålla en heltidsbrandkår. Deltidsbrandmännens insatser grundar sig i ett socialt ansvarstagande för sin hemort. Men hur lönas de för detta engagemang? Heltidsbrandmännens löner är betydligt högre. Dessutom blir deltidbrandmännens låga löner ofta hårt beskattade genom orimliga marginalskatteeffekter. Detta leder till allt större svårigheter att rekrytera deltidsbrandmän. kunde man läsa i tidningarna om en ort där samtliga deltidsbrandmän sagt upp sig just av denna orsak. Det finns en uppenbar risk att industrier i nästa steg skulle dra sig för att etablera sig eller expandera på en ort utan fungerande brandkår. I län är många orter helt beroende av deltidsbrandkårerna för sin brandsäkerhet. Avstånden är tillräckligt stora för att en eldsvåda hinner få förödande följder långt innan heltidsbrandkåren hunnit fram. Risken är stor att den ovan beskrivna utvecklingen, med svårigheter att rekrytera och behålla deltidsbrandmän, även ger förödande följder för de än så länge levande småindustrisamhällena.
mot · GP02Fö246 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö246av ()Hemvärnet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det svenska hemvärnet bör ha möjligheter att rekrytera och utbilda nya medlemmar. Motivering Hemvärnet har traditionellt varit en resurs i . Medlemmarna har utgjorts av de män som gjort sin värnplikt i försvar. Speciellt på landsbygden har denna organisation utgjort en trygghet samt en civil och militär resurs. Dess medlemmar har tagit sin uppgift på största allvar och organisationen har utgjort en folkrörelse i tider då otrygghet har rått i . Genom de drastiska och dramatiska försvarsbesluten har försvaret minskat och många förband har försvunnit. Värnpliktsutbildningen har minskat dramatiskt. Detta faktum har inneburit en minskad tillströmning och försämrade möjligheter till utbildning och träning för landets hemvärn. Under den senaste månaden har världen bevittnat terrordåd och det ligger i farans riktning att sådana brott kan drabba vilket land som helst. kan vara lika hotat som något annat land i världen. Även inom civil verksamhet har det visat sig att naturkatastrofer, som översvämningar och oväder, kan behöva insatser av många människor som med kort varsel kan medverka till att rädda människor och egendom. Det svenska hemvärnet bör ha möjligheter att rekrytera och utbilda nya medlemmar, såväl kvinnor och män, som är beredda att göra en insats för att upprätta säkerhet och trygghet och att rädda andra värden för invånare.
mot · GP02Fö247 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö247av m.fl. (s)Minnesmärke över slagen vid och Ratan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vårt nationella ansvar att publicera de stupades namn från slagen vid och Ratan 1809 vid ett nationalmonument. Motivering Vid slagen 1809 i och Ratan stupade ca 3 000 människor, svenskar, , ryssar och personer även av andra nationaliteter. De människor som stupade vid detta krig, förhoppningsvis det sista för , bör hedras genom att deras namn dokumenteras och publiceras där slaget stod. Det monument som finns i har inte fått det underhåll som ett nationalmonument bör ha och namnen på de stupade finns överhuvudtaget inte med. Det är ett nationellt ansvar att söka namnen på de som stupade vid slagen i och Ratan. Samhället bör ta sitt ansvar som följer av att unga soldater offrat sitt liv för fosterlandet. Enligt de analyser som tagits fram ligger kostnaden mellan och för att få fram namnen på de stupade. Genom att hedra de stupade där slagen stod kan dessutom en historisk turism komma som följd. () () ()
mot · GP02Fö249 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö249av m.fl. (s)Minröjningscentrum i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla minröjningscentrum i . Motivering 1996 lade vi en motion om behovet av ett minröjningscentrum och som lämpligaste ort för lokalisering. Den motionen förverkligades och Swedec i utvecklas nu stadigt till en alltmer värdefull resurs nationellt och även i hög grad internationellt. Mot den bakgrunden och behovet följde vi upp arbetet för Swedec med en motion 1999 om minornas offer. är världens femte största bidragsgivare till humanitär minröjning. Behoven av hjälp är enorma. De som drabbas är civila, alltför ofta barn. Man räknar med att det finns 110 miljoner minor utplacerade i 64 länder. Människor dödas och skadas men konsekvenserna för enskilda som drabbas och för samhället i stort är mycket stora. Vi anser att det nu är dags att ta nästa steg och bredda frågan till att omfatta delar på den mjuka sidan, vård omsorg och rehabilitering samt kompetensuppbyggnad. och kommuner samt i har samverkat och i samråd med Swedec tagit initiativ till att undersöka vilka synergier som kan tänkas uppstå med anledning av Swedecs etablering i . En , nationella och internationella synergier har tagits fram och överlämnats till försvarsminister . Rapporten har tagits emot med stort intresse även av t.ex. frivilligorganisationer och företagare. Att arbeta vidare med forskning och utbildning samt kunskapsuppbyggnad i vid bemärkelse är viktigt för kvalitén på insatserna och för att kunna använda de såväl personella som ekonomiska resurserna som vi ställer till förfogande så rätt som möjligt. Andra punkter som belyses i rapporten är metodutveckling, paraplyinstitutioner för minröjningsinsatser, utbildning, testcenter samt sjukvård och rehabilitering. ligger ett grundläggande material som underlag för det framtida arbetet på bordet. Vi ser i rapporten en inriktning att ta fasta på för att vidareutveckla den nuvarande verksamheten i . En oklar punkt är rollfördelningen mellan Försvarsmakten och . Det rimliga borde vara att Swedec ansvarar för kompetensuppbyggnad och utveckling medan ges en mer operativ roll. () () ()
mot · GP02Fö250 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö250av ()Meritvärdering av militärtjänstgöringen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om meritvärdering av militärtjänstgöringen. Motivering Den allmänna värnplikten i står inför en genomgripande förändring. Oavsett vilken modell som väljs för framtida utbildning av unga män och kvinnor, så torde antalet som kallas till och genomgår utbildning inte uppgå till det antal som varit fallet tidigare, då alla unga män kallades till tjänstgöring. Inte minst mot denna bakgrund är det viktigt att de som genomför militär utbildning får tillgodoräkna sig utbildningens meritvärde vid ansökan till högskolan samt som en merit i arbetslivet. Den ledarskapsutbildning som bibringas reserv- och värnpliktsbefäl är unik och är självfallet en stor tillgång för den enskilde under hans eller hennes fortsatta karriär i arbetslivet. En annan väsentlig utbildning med bäring på arbetslivet är de tekniska och fordonstekniska kunskaper som värnpliktiga tillgodogör sig under sin värnplikt. Utöver detta ger militärtjänstgöringen en mängd kunskaper och färdigheter som social träning, sjukvårdsutbildning och förmåga att hantera skiftande händelseförlopp. Sammantaget finns därför goda förutsättningar att sammanställa dessa erfarenheter, möjligen med komplettering av nuvarande utbildningsplaner, och ge de olika utbildningslinjerna för militärtjänsten ett meritvärde för framtida användning.
mot · GP02Fö251 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö251av och ()Luftvärnsrobotsystemet Bamse Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om luftvärnsrobotsystemet Bamse. Motivering Försvarsmakten har seriebeställt ett litet antal enheter av luftvärnsrobotsystemet Bamse. De anskaffade RBS 23-enheterna skall inte ingå i insatsorganisationen, utan avsikten är att dessa skall utgöra s.k. teknikdemonstrator. Mot bakgrund av terroristattentaten i är det uppenbart att markbaserat luftvärn har viktiga uppgifter mot s.k. asymmetriskt hot (d.v.s. mot okonventionella angreppsmetoder). Även i kan befolkningskoncentrationer i storstäderna eller samhällsviktiga funktioner som t.ex. centrala byggnader och och byggnader med högt symbolvärde, t.ex. , angripas. Hot av denna karaktär kan också riktas mot känsliga delar av vår infrastruktur som kraftverk, dammar och . Luftvärnssystemet är ett system som har modern ledningskapacitet, och vapensystemet är verksamt mot nya hotbilder, t.ex. små obemannade mål i luften. Då Försvarsmakten har begränsad förmåga att verka mot små mål som kryssningsrobotar är det angeläget att anskaffningen av RBS 23 Bamse ökar och att dessa enheter organiseras i krigsförband så att minst en bataljon kan verka över hela landet. () ()
mot · GP02Fö252 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö252av och ()Nationell naturkatastroffond Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell fond vid naturkatastrofer. Motivering har vi fått en allt större uppmärksamhet kring spridda lokala naturkatastrofer i vårt land. Stora regnmängder under korta tider leder ofta till översvämningar, med sättningar på både broar och vägar som följd. Stora skador på byggnader i form av ändrade grundförhållanden och vattenskador är också vanligt. Enskilda människor har fått kännas vid stora ekonomiska förluster. Bara kan nämnas , , , , och södra delen av kommun. På dessa orter har enskilda människor drabbats av orimliga kostnader i form av materiella skador. Då det är svårt att vid försäkringsskydd täcka dessa förluster till rimliga kostnader borde en nationell fond upprättas. Fonden bör inriktas på att verka där det inte finns samhällsskydd eller försäkringsskydd som täcker kostnader som är omöjliga att bära för den enskilde. Den bör inriktas på att täcka fast egendom som vägar, broar, trummor och byggnader, det vill säga den bör inriktas mot boendet. Det är däremot tveksamt om kommuner och andra statliga organ skall ingå i målgruppen. Administrationen av en sådan fond skulle kunna knytas till ett befintligt organ som t.ex. civila försvaret utgör. Detta organ har ju verkningsområde såväl nationellt som regionalt och lokalt. Regeringen bör därför undersöka förutsättningar för såväl kapitaluppbyggnad som administration för bildande av en nationell fond som skydd för enskilda vid naturkatastrofer. () ()