mot · GP02MJ338 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ338av m.fl. (c)Jordbruket - för livskraft i hela landet 1 Sammanfattning Den här motionen behandlar förslag på det jordbrukspolitiska området. Svenskt jordbruk är en omistlig del i arbetet mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Konkurrensvillkoren för det svenska jordbruket, som verkar på en internationell marknad, måste stärkas. Den så kallade ryggsäcken måste lyftas av. Motionen innehåller en rad förslag som på ett betydande sätt skulle ge svenskt jordbruk framtidstro, optimism och möjligheter att bidra i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Förutom rimliga skattevillkor behöver jordbruket enklare regler, ökad forskning och utveckling, en bra infrastruktur och satsningar på exportfrämjande åtgärder av bland annat nischprodukter. Särskild hänsyn måste tas till Norrlands- och skärgårdsjordbrukets speciella förutsättningar. EU:s jordbrukspolitik behöver omvandlas från en gemensam jordbrukspolitik (CAP) till en mat- och landsbygdspolitik (FRP). Förändringar av EU-politiken måste göras parallellt med förändringar i och andra WTO-partners politik. Hästen bör integreras i jordbrukspolitiken. Motionen behandlar också den viktiga frågan om djurskyddet i såväl som i EU. För mer kring dessa frågor hänvisas också till motion och säkra livsmedel en fråga om livskvalitet och självbestämmande. Skogsfrågor behandlas i en separat motion. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 29 2 Innehållsförteckning 30 3 Förslag till riksdagsbeslut 31 4 Inledning 34 5 Jordbruket, landsbygdens motor 34 6 Jordbrukets betydelse för 35 7 och säkra livsmedel 36 8 Konkurrensvillkoren för svensk livsmedelsnäring 36 9 Lyft av ryggsäcken 37 10 Dieselskatten 38 11 Kväveskatten på handelsgödsel 38 12 El- och eldningsoljebeskattningen 39 13 Enklare regler 39 14 Förstärkningar av konkurrenskraften 40 15 Exportfrämjande åtgärder 40 16 Forskning och utveckling 41 17 Breddad forskning om ekologiskt lantbruk 42 18 Landsbygdsförordningen 42 19 Lånegaranti för senarelagda arealersättningar 43 20 Norrlandsjordbruket 43 21 Beteskrav 44 22 Skärgårdsjordbruk 44 23 Infrastruktur 45 24 Djurskydd 46 25 Djurskyddslagstiftningen 46 26 Djurtransporter 47 27 Mobila slakterier 47 28 Behåll djurskyddstillsynen på nivå 47 29 Bekämpning av smittsamma djursjukdomar 48 30 Social dimension i lantbruket 48 31 Kompetensutveckling för de areella näringarna 49 32 Säkerställ framtidens lantbrukare 50 33 Hästen in i jordbrukspolitiken 50 34 Hovslagarutbildning 51 35 Framtida hästpolitik 51 36 EU:s jordbrukspolitik 51 37 Jordbrukspolitik blir mat- och landsbygdspolitik 52 38 Jordbruket i WTO 53 39 Jordbruket i miljöarbetet 54 40 Genteknik i jordbruket 54 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jordbruket som landsbygdens motor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en positiv inställning till lantbruket och de tjänster som levereras är ett måste. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge svenskt lantbruk likvärdiga konkurrensvillkor, framtidstro och möjligheter att delta i omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle genom att ryggsäcken lyfts av. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regler bör förenklas för de företag som är aktiva inom ansvarsområde även om det kan innebära minskade direkta statliga inkomster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en satsning på exportfrämjande åtgärder för produkter från de areella näringarna.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn och ökning av forskning och utveckling inom jordbruksnäringen och livsmedelsindustrin.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bredda forskningen om ekologiskt lantbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillföra nationella budgetmedel för att mildra utfallet av det klena förhandlingsresultatet gällande landsbygdsförordningen och miljöstödsprogrammen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en statlig lånegaranti bör utfärdas för jordbrukare som p.g.a. försenade utbetalningar av arealersättningen får likviditetsproblem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn av systemet med den nationella ersättningen till Norrlandsjordbruket, i syfte att låta hela ersättningsnivån komma de areella näringarna till del, bör komma till stånd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna till utformning av beteskraven efter de lokala förhållandena. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvisa tankarna på att omvandla statliga vägar till enskilda.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en 10-årsplan för att ta igen det eftersatta underhållet av det statliga vägnätet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anslagen till de enskilda vägarna måste höjas.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av tillämpningen av djurskyddslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den absoluta ambitionen måste vara att skärpa EU:s djurskyddslagar efter svensk förebild. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa EU:s transportdirektiv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa EU:s stöd och subventioner av transporter av slaktdjur. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förenkla regelverket för mobila slakterier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bibehålla djurskyddstillsynen på nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändringar av ersättningarna för produktionsbortfall vid epizootiutbrott. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad tillgänglighet till vuxenutbildning inom lantbrukssektorn.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja det maximala beloppet för startstöd till samma nivå som EU-förordningen anger. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att integrera hästen i jordbrukspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att antalet utbildningsplatser vid hovslagarutbildningen på SLU i bör höjas till 40 . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att miljöförbättringarna inom jordbruket skall fortsätta och arbetet med odling i balans skall drivas med kraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen på reformer av EU:s jordbrukspolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skifta från en gemensam jordbrukspolitik (CAP) till en mat- och landsbygdspolitik (FRP). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta EU:s kandidatländer delta i processen med att skapa en mat- och landsbygdspolitik (FRP). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn och avreglering av EU:s jordbrukspolitik görs parallellt med och andra WTO-partner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jordbrukets icke-handelshänsyn i WTO-förhandlingar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jordbruket måste ses och användas som en resurs i miljöarbetet. 1 Yrkandena 5, 6, 31 hänvisade till NU. 2 Yrkandena hänvisade till TU. 3 Yrkande 22 hänvisat till UbU. 4 Inledning och säkra livsmedel är mycket viktigt för människors hälsa, speciellt för våra barn. Livsmedel framställda på ett etiskt och ekologiskt riktigt sätt är en livskvalitetsfråga. Utan tillgång till sunda och säkra livsmedel försämras människors livskvalitet på ett avgörande sätt. vill ge svenskt jordbruk möjlighet att producera högkvalitativa råvaror och energi. Jordbruket är i stora stycken landsbygdens motor. Att säkerställa jordbrukets fortlevnad är därför en fråga som rör fler än de som är direkt sysselsatta inom näringen. Ett livskraftigt svenskt lantbruk är också en förutsättning för att bevara det öppna landskapet som så många människor har glädje av. Ett jordbruk med miljöhänsyn och god djuromsorg har en självklar plats i det ekologiskt uthålliga . Flera av våra strängare regler för jordbruket leder till högre kostnader för bönder. En del av dessa kostnader är nödvändiga för att säkerställa bland annat en god djuromsorg. Men den svenske bonden dras också med särskatter jämfört med sina konkurrenter. lantbrukare måste ges villkor likvärdiga med sina konkurrenters. Det betyder att den så kallade ryggsäcken måste lyftas av. Svenskt jordbruks konkurrenskraft måste förstärkas. Det är utgångspunkt för förslagen i denna motion. En god infrastruktur har stor betydelse för lantbruket och landet som helhet. Detta gäller både den fysiska och den digitala infrastrukturen. Vi avvisar tankarna på att omvandla stora delar av det statliga vägnätet till enskilda vägar som förts fram i utredning Enskild eller allmän väg? Lantbrukets sociala dimension måste lyftas fram och belysas som åtgärder måste vidtas för att säkerställa den framtida kompetensen inom näringen. För är ett livskraftigt svensk lantbruk detsamma som att garantera konsumenterna sunda och säkra livsmedel som det öppna landskapet bevaras och den biologiska mångfalden värnas. 5 Jordbruket, landsbygdens motor Jordbruket är i stora stycken landsbygdens motor. Således kräver en levande landsbygd att vi har ett livskraftigt jordbruk. har en av världens främsta livsmedelssektorer, alltifrån vad avser kvalitet till omsorg om miljö och djur. Det svenska jordbrukets utveckling och fortlevnad är en fråga som berör betydligt fler än de svenska bönderna. Vi är alla beroende av jordbrukets produkter för att få mat för dagen. För stora delar av jordens befolkning är det inte en självklarhet. Historiskt sett har det heller inte varit en självklarhet i vårt land. Men jordbruket ger mer än bara livsmedel; det har också en kulturhistorisk betydelse och påverkan. lever en stor del av befolkningen i städer och tätorter, men gemensamt för de flesta är att de har ett starkt historiskt förhållande till landsbygden. Det öppna landskapet med hagmarker och ängar har dock inte skapat sig självt. I de flesta fall är det generationer av bönder som skapat och vårdat det som har så stor betydelse för det öppna landskapet och den biologiska mångfalden. Något som är till glädje för såväl oss som bor i som dem som kommer hit som turister. Jord- och skogsbruket har en nyckelroll i byggandet av det hållbara samhället. De förnybara resurser som produceras är nödvändiga råvaror i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Lantbruket producerar inte bara livsmedel och träråvara i dess traditionella mening. Det som produceras har även avsättning, och är nödvändigt, som förnyelsebar energi samt annan industriråvara. Bibehålls markens bördighet och den biologiska mångfalden i växtförädling, avel och i landskapet samt minskas förlusterna av näringsämnen och tärandet på ändliga resurser, finns förutsättningar för en ekonomiskt och miljömässigt uthållig livsmedels- och energiproduktion. Det kan med fog konstateras att lantbruket är drivkraften och motorn på den svenska landsbygden. Lantbruket är grunden som håller igång andra verksamheter på landsbygden. Politiska beslut rörande ekonomiska förutsättningar, miljö och sociala aspekter är viktiga för att ge förutsättningar för livskraftiga lantbruksföretag. Det är nödvändigt att lantbrukare ges förutsättningar att utvecklas som företagare. Vad som ovan anförs om jordbruket som landsbygdens motor bör ges regeringen till känna. 6 Jordbrukets betydelse för Enligt officiell statistik svarar jordbruket för av bruttonationalprodukten och av sysselsättningen. Dessa låga tal har medfört att många människor har fått uppfattningen att jordbruket har liten betydelse för landets ekonomi och sysselsättning. Denna bild är emellertid av flera skäl missvisande. För det första blir bilden en annan om man endast ser till områdena utanför de större städerna. På landsbygden, inklusive mindre tätorter med upp till 2 000 invånare, svarar enbart jordbruket för mer än en tiondel av sysselsättningen. Där bor 2,4 miljoner människor, eller mer än var fjärde svensk. Utanför de större tätorterna är lantbrukarna den största småföretagargruppen. För det andra har lantbruket stor betydelse även för sysselsättningen i andra näringar. Om man summerar förädlingsvärdet i hela produktionskedjan blir det sammanlagda bidraget till BNP . Jordbruket är en avgörande länk i en förädlingskedja som berör många branscher. Livsmedelssektorn sysselsätter ungefär lika många personer i som bil- och elektronikindustrin tillsammans. Dessa arbetstillfällen finns ofta på platser i landet som ligger utanför de s k tillväxtregionerna. Det är inte ovanligt med kommuner där mer än var fjärde person är sysselsatt inom jord- eller skogsbruk, livsmedelsindustri, skogsindustri eller i näringar som är beroende av de uppräknade näringsgrenarna. Det är dags att en gång för alla slå fast jordbrukets betydelse för landsbygdens fortlevnad och utveckling. Jordbruket är inte bara viktigt för landsbygden utan även för våra storstadsområden. Dels som livsmedelsleverantör, dels som utförare av kultur- och miljötjänster. Så förutom att slå fast jordbrukets betydelse för landsbygden måste jordbrukets betydelse för som helhet slås fast. En positiv inställning till lantbruket och de tjänster som levereras är ett måste. Detta bör ges regeringen till känna. 7 och säkra livsmedel Människor har rätt till sunda och säkra livsmedel. Konsumentmakten måste förbättras genom konsekvent märkning av livsmedel avseende produktionsland, produktionsmetoder, förekomsten av genmodifierade produkter, antibiotika, hormoner, bestrålning, färgämnen och andra tillsatser. Flera studier visar att systematisk användning av antibiotika i djurfoder för tillväxtsyfte har lett till att resistenta bakterier är på väg att bli ett allt större hälsoproblem. Förutom att det är motiverat av djurskyddsskäl, är ett efterlevt förbud mot antibiotika i djurfoder det enda sättet att garantera att vi kan använda antibiotika för att bekämpa bakteriesjukdomar. Antibiotika ska inte användas i tillväxtsyfte. De senaste årens matskandaler i har på allvar startat debatten om säkra livsmedel. Rädslan och osäkerheten har ökat bland medborgarna. Känslorna är berättigade. Denna utveckling måste därför tas på allvar. Att behöva känna oro över en nödvändighet som livsmedel är inte acceptabelt. Det förebyggande arbetet måste prioriteras. Mer om sunda och säkra livsmedel återfinns i motion och säkra livsmedel en fråga om livskvalitet och självbestämmande där vi också redovisar våra yrkanden på området. 8 Konkurrensvillkoren för svensk livsmedelsnäring har en livsmedelsproduktion som är mer miljövänlig än i de flesta andra länder inom EU. Vi har strängare regler för djurskydd, strängare kontroll och mycket lägre förekomst av salmonella, mindre användning av kemiska bekämpningsmedel, förbud mot kadavermjöl i foder och antibiotika i foder, och många färgämnen och tillsatser som används i andra länder används inte i . En del av dessa hårdare regler för miljö och hälsa innebär högre kostnader för svensk livsmedelsproduktion i förhållande till konkurrentländerna. Bland annat mot bakgrund av detta är det viktigt att jordbrukets så kallade ryggsäck lyfts av. Det svenska jordbruket förbereddes på det kommande svenska EU-medlemskapet genom sänkta kostnader, priser och stöd. Grundtanken var att svenskt jordbruk skulle vara konkurrenskraftigt redan vid inträdet i EU så att svenskt jordbruk och livsmedelsindustri skulle kunna ta tillvara ett medlemskap fullt ut. kan det konstateras att det svenska jordbruket enbart delvis klarat av den nya situationen. Det är dock inte EU-medlemskapet som sådant som skapat problemen. Tvärtom kan det konstateras att medlemskapet är en nödvändighet för jordbruksnäringens möjligheter att utvecklas, inte minst med tanke på hur jordbrukspolitiken skulle ha hanterats om den nuvarande regeringen ensam hade haft ansvaret för politiken. Det är istället inhemskt beslutade pålagor och outnyttjade ersättningar i kombination med drastiskt försämrade prisnivåer på vissa produkter som skapat problemen. Efter EU-inträdet måste svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri kunna konkurrera på samma villkor som andra länder inom EU. Så är inte fallet . Det svenska jordbrukets lönsamhet är svag och måste stärkas. En stor del av ansvaret för att förbättra lönsamheten i det svenska jordbruket ligger naturligtvis på näringen själv. är det viktigt att påpeka att jordbruksnäringen är mycket beroende av politiska beslut. Det svenska jordbrukets förutsättningar att konkurrera på den europeiska marknaden borde vara goda. De livsmedel som produceras håller hög kvalitet, vilket är en viktig exportfördel. Tyvärr har den genom inhemska beslut snedvridit konkurrensen inom jordbruksområdet. De svenska bönderna belastas med extra kostnader som deras kollegor inom EU inte har. Det är absolut nödvändigt att svenskt lantbruk får konkurrensvillkor som är likvärdiga med de villkor som råder i konkurrentländerna. Yrkande i detta hänseende har ännu inte behandlats av varför avstår från att lägga ett nytt yrkande. 9 Lyft av ryggsäcken Den börda som svenska lantbrukare bär i form av högre skatter och avgifter än konkurrenterna i grannländerna har länge varit en het fråga. Striden har stått mellan dem som vill ge den svenska lantbruksnäringen möjligheter att konkurrera med sina högkvalitativa råvaror och dem som vill straffa ut svenskt lantbruk. vill ge svenskt lantbruk möjlighet att kunna konkurrera på likvärdiga villkor. Mot denna bakgrund var vi nöjda när Socialdemokraterna började svänga i synen på svenskt lantbruk. Statsministern uttalade att svenskt lantbruk var en framtidsnäring. har löften kommit om att den så kallade ryggsäcken som svenska bönder bär skulle lyftas av. Dieselskatten som är en tung sten i ryggsäcken skulle snabbutredas. Handelsgödselskatterna skulle återföras till näringen. Sammantaget såg äntligen den politiska viljan att ge svenskt lantbruk likvärdiga konkurrensvillkor ut att vara i majoritet i den svenska . finns dock fog för stor oro. Förslag angående dieselskatten saknas nämligen i budgetpropositionen. Lantbruksnäringen som är en omistlig del i omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle kommer inte att få de villkor som utlovats. Svenskt lantbruk ges inte förutsättningar att producera framtidens mat och energi på en marknad utsatt för internationell konkurrens. Detta anser vi vara mycket olyckligt. I utredningen livsmedelsstrategi för visades mycket konkret de konkurrensnackdelar svenskt jordbruk har i förhållande till och . De grundläggande motiven för att förstärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft som låg till grund för utredningens förslag är lika starka som . Det handlar om att stärka konkurrenskraften för att skapa utrymme för nödvändiga framtidsinvesteringar i produktionskapacitet, produktutveckling och marknadsföring. lönsamhet i jordbruket är helt otillräcklig, sett utifrån investeringsbehov men även i förhållande till en rimlig ersättning till brukarnas eget arbete och eget kapital. För att ge svenskt lantbruk likvärdiga konkurrensvillkor, framtidstro och möjlighet att delta i omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle måste ryggsäcken lyftas av svenskt lantbruk. Vad som anförs om att ge svenskt lantbruk likvärdiga konkurrensvillkor, framtidstro och möjligheter att delta i omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle genom att ryggsäcken lyfts av bör ges regeringen till känna. 10 Dieselskatten har höjts i omgångar . För många jordbrukare innebär dieselskattehöjningarna att man ytterligare förlorar i konkurrenskraft i förhållande till sina kollegor i och . anser att svenskt jordbruk måste få villkor likvärdiga med sina konkurrenters vilket betyder att skattebördan måste lindras. Som tidigare nämnts i denna motion har regeringen lovat snabbutreda dieselskatten. Någon snabbutredning kan det dock inte talas om ännu har inget hänt. har under en rad år lagt finansierade budgetförslag som innebär att dieselskatten sänks. Tyvärr har dessa förslag inte vunnit gehör. Vi återupprepar därför kravet på att dieselskatten ska sänkas för jord- och skogsbruket. Vår uppfattning är att jordbrukets särskattebörda måste lindras och sänkas till jämförbar EU-nivå. Således bör dieselskatten för jord- och skogsbruksmaskiner sänkas till /liter. Detta skulle innebära att jord- och skogsbrukets maskiner skulle ha en skatt för diesel som är som EU-genomsnittet. Yrkande i detta hänseende återfinns i vår skattemotion. 11 Kväveskatten på handelsgödsel En betydande del av ryggsäcken som svenska bönder bär är kväveskatt på handelsgödsel. Regeringen har utlovat och också reserverat medel för en återföring av denna skatt till näringen. Problemet med den modell som regeringen verkar vilja använda sig av är att det innebär en krånglig notifiering i EU. Hur utkomsten av denna Brysselprocedur blir är osäkert. Den modell regeringen arbetar efter medför också en hel del administration. Det absolut enklaste är att göra en ren skattesänkning vilket inte innebär administration av det slag som regeringens modell ger upphov till samt inte kräver samma procedur i EU. förordar denna modell där kväveskatten om /kg tas bort. Det brukar anföras att en ren skattesänkning eller slopande av kväveskatten innebär en förlorad miljöstyrning. I syfte att tillse att detta inte sker avsätter budgetmedel för att förstärka arbetet med odling i balans. Förbättrat arbete med växtnäringsbalanser ska drivas med kraft. I skattemotion kommer utrymme att reserveras för att kväveskatten på handelsgödsel slopas. Yrkande i detta hänseende återfinns i vår skattemotion. 12 El- och eldningsoljebeskattningen När jordbrukets el- och eldningsoljebeskattning likställdes med industrins nivåer blev det tyvärr en halvmessyr. Genom underliga gränsdragningar ställdes småbrukarna utanför nedsättningen. Detta som dessa småbrukare finns i redan svaga bygder. De som ställdes utanför nedsättningen motsvarar mellan av jordbruksföretagen. ansåg och anser fortfarande att den sista biten av likställandet till industrins nivåer ska genomföras. Ett sådant beslut skulle visa en viktig princip. Således bör gränsen (självrisken) på för att få ta del av nedsättningen av el- och eldningsoljebeskattningen slopas. Yrkande i detta hänseende återfinns i vår skattemotion. 13 Enklare regler Den svenska administrationen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik måste vara utformad så att den medverkar till att uppfylla EU:s och mål om ett bärkraftigt och effektivt jordbruk, biologisk mångfald, bibehållet kulturlandskap och regional utveckling. Det är av nationellt intresse att administrationen bidrar till att svenskt jordbruk kan få det stöd som det är berättigat till. Administrationen ska inte orsaka onödiga kostnader, vare sig internt eller externt hos t.ex. jordbrukarna. Enkelhet måste vara målet i utformningen av administrationen. Att lantbrukare missar möjligheter att få del av ersättningar på grund av att blanketters utformningar är alltför krångliga är inte acceptabelt. Ett stort antal myndigheter är på olika sätt involverade i administrationen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är samtliga länsstyrelser, och . Dessutom har och visst ansvar för dessa frågor. De krångliga regler och omfattande blankettsystem som måste hanteras för att erhålla de EU-finansierade jordbruksstöden medför att jordbrukare inte fullt ut utnyttjar de gemensamma medel som finns att tillgå från EU. Regeringen har tillsatt flera utredningar med uppgift att se över organisationen av jordbruksadministrationen.