ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02L341 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L341av ()Mor- och farföräldrars rättigheter till umgänge med sitt avlidna barns barn Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring i 6 kap. 15 § att mor- och farföräldrar kan väcka talan i domstol om rätt till umgänge med avlidna barns barn i de fall barnens vårdnadshavare motsätter sig det umgänge som begärts. Motivering Regeringen har uttalat sig i allmänna ordalag om betydelsen av att barn får träffa sina far- och morföräldrar. Senast i samband med att regeringen tog ställning till förslag nämndes saken, och man betonade då att det var en viktig uppgift för socialnämnden att försöka få vårdnadshavaren att se till barnets behov. Något konkret förslag till att far- och morföräldrar själva skulle få väcka talan om umgänge framfördes emellertid inte. En förälder som inte bor tillsammans med sitt barn kan väcka talan om umgänge med barnet i en domstol. Om umgänge begärs av någon annan än förälder, t.ex. far- eller morföräldrar, får denna/dessa inte väcka talan om umgänget i domstol. Sådan talan får endast väckas av socialnämnden i barnets/barnens hemkommun. har ingen skyldighet att väcka talan om umgänge för den som begär detta. Nämnden får göra en egen bedömning. kan därför vägra att väcka talan, och då kan personen ifråga inte få saken prövad av domstol. Om ena föräldern avlider kan detta ibland leda till att barnets kontakt med den avlidnes föräldrar barnets mor- eller farföräldrar bryts helt. Mor- eller farföräldrarna har ingen självständig rätt till umgänge med barnbarnet, utan blir helt beroende av den andra förälderns goda vilja att låta barnet träffa dem. Om vårdnadshavaren motsätter sig mor/farföräldrarnas umgängesrätt kan dessa inte själva vända sig till domstol, utan måste i så fall be socialnämnden i barnens hemkommun att väcka talan i domstol. Jag anser att mor- och farföräldrar skall ha en lagstadgad rätt att på egen hand väcka talan i domstol om umgänge med sitt avlidna barns barn, om barnens vårdnadshavare motsätter sig det umgänge som begärs.
mot · GP02L342 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L342av ()Överlåtande av pensionsrätt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att överlåta intjänad pension. Motivering Intjänandet av pension är helt individuellt. Detta är i grunden en helt korrekt princip, men det finns fall där detta slår fel. Vid skilsmässa framkommer till exempel ofta att en part i familjen, oftast kvinnan, har arbetat deltid av år, oftast då barnen var yngre. Beslutet om kortad arbetstid för en av de vuxna var gemensamt, men konsekvenserna vid skilsmässa får endast den part som arbetat utanför hemmet i mindre omfattning än sin make stå för. Därför borde möjlighet finnas för parterna att vid boskillnad avtala om att dela på intjänad pensionsrätt när en av makarna arbetat deltid. har tidigare avslagit liknande förslag, med motiveringen att det endast gått efter införd lagstiftning på detta område. De ovan beskrivna problemen är nu alltjämt aktuella, och att endast en viss tidsrymd förflutit borde inte vara skäl nog för att inte ta dessa förslag under övervägande.
mot · GP02L346 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L346av m.fl. (s)Rättvisemärkning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättvis handel och Rättvisemärkt. Motivering Många varor som vi i köper billigt, t.ex. mat, kläder och skor, produceras i utvecklingsländer. Det låga priset beror inte enbart på utvecklingsländernas låga kostnadsnivå. Många människor utnyttjas också grovt. Enligt uppgift jobbar drygt 30 miljoner människor som slav- eller tvångsarbetare. För att motverka att människor utnyttjas och till att människor skall kunna försörja sig av egen kraft på rimliga villkor har organisationen bildats. Bakom projektet står följande organisationer: , , Forum Syd, , , Röda korsets ungdomsförbund, , Kooperation Utan gränser samt Världsbutikerna för Rättvis Handel. Projektet är finansierat av Sida. Huvudman gentemot Sida är . Symbolen Rättvisemärkt garanterar att producenterna får rimligt betalt för sitt arbete. För att ge de arbetande större trygghet görs inköpen på långtidskontrakt direkt hos producenterna. Barnarbete är förbjudet och fastställda minimilöner är ett krav. I var kaffe och te de första rättvisemärkta produkterna. finns det flera andra varor som bananer och chokladkakor. Många väljer redan Rättvisemärkt när de handlar, men för att fattiga småbönder skall få makt över sina egna liv behöver vi vara fler. Statliga myndigheter och organisationer borde gå i bräschen för rättvisemärkta produkter i så stor utsträckning som möjligt. Rättvisemärkt te och kaffe i personalrestauranger borde vara en självklarhet. Vi förutsätter att regeringen gör allt de kan för att sprida information till olika myndigheter om det rättvisa i att köpa Rättvisemärkt! () () () () () () ()
mot · GP02L348 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L348av och ()God man för funktionshindrade Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om god man för funktionshindrade. Motivering I är alla vuxna människor myndiga och har rätt att bestämma över sina liv. Ingen är längre omyndigförklarad på grund av sina funktionshinder. Samhället har rätt till tvångsåtgärder enbart mot medborgare som dömts för brott eller döms till tvångsomhändertagande enligt LVU, LVM, LPT eller smittskyddslagen. Detta gäller alla, även funktionshindrade. Men enligt kan kommunen utse gode män till funktionshindrade, varav ett av hindren är nedsättning av den intellektuella förmågan. Detta kan ske mot den funktionshindrades vilja. Denna grupp av funktionshindrade är inte omyndigförklarade utan har rösträtt och mänskliga rättigheter i samhället som alla andra, men de har inte möjlighet enligt lagen att själv påverka vem de vill ha till god man. De gode männen har rätten att bestämma allt i den funktionshindrades liv: Hur de ska bo, tillsammans med vem de ska bo och leva, vilken daglig verksamhet de ska ha, vad de ska göra , vad de får använda sina pengar till, vad de ska begära för hjälp av sjukvård och andra samhällsinsatser osv. Teoretiskt sett ska detta inte behöva hända . bör ses över så att den enskilde funktionshindrade får bättre möjlighet att påverka om god man ska utses och vem som ska utses till god man. Dessutom bör den funktionshindrade ha möjlighet att entlediga en god man som han eller hon inte längre har förtroende för, vilket han eller hon inte kan göra . () ()
mot · GP02L349 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L349av m.fl. (s)Elektronisk handel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstiftning vid Internethandel. Motivering E-handeln har ökat i . En fråga av vikt är att tillförlitliga säkerhetslösningar utvecklas för betalningar vid handel via Internet samt att löpande tillsyn sker. Den oro som konsumenterna upplever vid betalning och vad gäller varuinformation är en bidragande orsak till att Internethandeln inte utvecklas så snabbt som många trodde att den skulle göra. Men med införande av digitala signaturer och med en lag om konsumentskyddet vid distansavtal och hemförsäljning kommer denna handel säkert att utvecklas på ett markant sätt. En Internetkonsument är ju relativt oskyddad främst på grund av att det för en konsument är svårt att bedöma om ett företag som ligger bakom en hemsida är seriös. Internetkonsumenterna kommer att vara vanliga konsumenter och ha ett stort behov av att få kunskap om vilket konsumentskydd som finns, precis som man efterfrågar detta vid traditionell handel. Myndigheter och konsumentorganisationer har en viktig uppgift i att göra handel och konsumentinformation tillgänglig för fler på olika sätt. Det är viktigt för konsumenterna vilket lands konsumentskydd som gäller vid Internethandel. Att som konsument sätta sig in i alla länders lagstiftning före ett eventuellt köp är svårt. Därför ska det egna landets konsumentlagstiftning gälla vid all Internethandel. () () ()
mot · GP02L350 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L350av och ()Könsdiskriminerande reklam Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om könsdiskriminerande reklam. Motivering I reklam och medier framställs kvinnor och män allt oftare efter gamla förlegade schablonbilder. Förutom att kvinnor beskrivs som rena sexobjekt skildras de som underordnade och oförmögna att kunna fatta egna beslut. Män framställs gärna som potenta, starka, beslutsamma och resultatinriktade. En konsekvens av att dessa snedvridna bilder frodas är att vår identitet alltmer sammankopplas med vår sexualitet och sexuella förmåga. Veckotidningar och reklam, framför allt riktad till ungdomar, spär på denna stereotypa bild genom att de ständigt pumpar ut budskap om att vi människor inte duger som vi är. Det är nu hög tid att på allvar bryta denna könskonserverande trend. Vid FN:s fjärde kvinnokonferens i antogs ett handlingsprogram, Platform for Action. En av programpunkterna berörde kvinnor och medier med betoning på mediernas ansvar för hur kvinnors livssituation belyses. Problemet med de könsrollskonserverande beskrivningarna av kvinnor och män i medier uppmärksammades särskilt, liksom behovet av att spegla kvinnors och mäns roller i samhället. Könsrollsdiskriminerande reklam är ett växande samhällsproblem, och reklamens roll för att befästa gamla förlegade könsroller kan inte nog uppmärksammas. saknas ett direkt förbud mot könsdiskriminerande reklam i , men sådan lagstiftning finns bl.a. i och . Något förslag till lagstiftning lades inte fram i i samband med att den nya marknadsföringslagen antogs 1996. Men många föräldrar och vuxna upplever att övertrampen blir allt grövre, och därför utgår vi ifrån att regeringen kontinuerligt följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behövas som t.ex. en lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam. inkom 198 anmälningar mot sammanlagt 130 olika kampanjer till Näringslivets Etiska Råd mot Könsdiskriminerande Reklam, . Det betyder att anmälningarna ökade . I stort sett alla anmälningar gjordes av privatpersoner, varav män. Av dessa leder till fällande uttalande, en typ av markering som enligt kan ses som en offentlig skampåle. Det uppfattas inte alltid negativt av företagen att bli fällda, de kan t.o.m. ha räknat och kalkylerat med det i sin marknadsföring för att provocera fram ännu mer publicitet och uppmärksamhet. Att konsumenter ständigt matas med schablonbilder som framställer kvinnor och män som objekt påverkar naturligtvis arbetet med att uppnå jämställdhet och jämlikhet mellan könen på ett mycket negativt sätt. Det är därför helt oacceptabelt att kränkande sexuella anspelningar används i reklamen för att sälja varor och tjänster. () ()
mot · GP02L351 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L351av m.fl. (s)Skuldfällor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om risken för skuldfällor. Motivering satsas på att stärka den kommunala konsumentvägledningen. Vägledning, information och utbildning till konsumenter skall vidareutvecklas. kommer regeringen att närmare analysera orsakerna till uppkomsten av skuldfällor och föreslå åtgärder för att begränsa problemen med överskuldsättning. Vi vill fästa uppmärksamhet på det problem som uppstått genom förvalsreformen inom teleområdet. En person kan fortlöpande betala kvartalsavgift till men gjort förval hos ett annat bolag. Hon har där ringt för och inte betalat räkningarna och blivit avstängd därifrån. Hon väljer då ett annat bolag och fortsätter där tills hon blir avstängd. Därefter väljer hon ett annat bolag och kan fortsätta genom samtliga ca 60 bolag innan endast återstår. Resultatet blir att denna person samlar på sig skulder på . Det hade inte kunnat ske innan förvalsreformen infördes. När var ensam på marknaden stängdes telefonen i regel av vid en skuld på . sker en avstängning efter ca efter förfallodagen. Liknande rutin finns förmodligen hos de andra operatörerna, men den som sätter i system att byta operatör i och med avstämningen hinner dra på sig stora skulder. Det finns ingen önskan att återgå till ett monopol, men det borde kanske vara ett samarbete mellan operatörerna när dessa situationer uppstår alternativt möjlighet till bättre kreditupplysning. Denna olyckliga situation bör förhindras på något sätt. Det skall inte vara möjligt att samla på sig skulder inom ett område utan att någon reagerar eller hon får hjälp med att reda ut situationen. Regeringens förslag om att analysera orsakerna till uppkomsten av skuldfällor och föreslå åtgärder för att begränsa problemen är välkommet och bör genomföras skyndsamt. () () () () ()
mot · GP02L352 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L352av ()Patentförsäkring Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av en statlig patentförsäkring för att skydda svenska innovationer. som exporterar till länder med instabila regelverk, tveksam rättssäkerhet eller dåliga betalningsrutiner kan erhålla skydd för sina fordringar genom stöd av . Företag eller enskilda som förlorar materiella tillgångar genom stöld erhåller ett vidsträckt skydd genom normala och prisvärda företags- eller hemförsäkringar. Därtill ställer det allmänna upp för att spåra, ta fast och fälla tjuven utan kostnadsdebitering. Ett tredje exempel på garantiutfästelser till skydd för företag och enskilda är de beslut som tagits i riksdag, liksom i och , som följd av försäkringsbolagens minskade garantiåtaganden gentemot flygtrafikbolagen. Företag som hamnar i civilrättsliga mål på grund av tvist eller annan orsak har som regel ett rättsskyddsbelopp i sin företagsförsäkring att tillgå för att bestrida processkostnaderna. Men en enskild uppfinnare eller upphovsman har som regel inte en ekonomisk möjlighet att försäkra sig mot patent- eller upphovsintrång och de processer som kan följa av detta. Uppfinnarenupphovsmannen har som regel fullt upp med att finna finansiering för att bekosta patentansökningar eller mönsterrättsansökningar. Det finns ett otal exempel på hur stora företag, både inhemska och multinationella, har gjort allt för att hindra patent att kommersialiseras. Knepen därtill är många och svårbemötta. En enskild innovatör har som regel aldrig en möjlighet att värja sig mot ett storbolags försök att skada eller stoppa en innovation. I vart fall har innovatören som regel inte råd att bekosta de nödvändiga processer som krävs för att föra talan. Detta är ett hot mot innovationsklimatet och därmed mot framtidens näringsstruktur och arbetsmarknad. Ett enkelt sätt vore att staten gav uppdraget att organisera en innovatörs/patentförsäkring, som alla blivande och existerande patentägare/upphovsmän kunde teckna för en överkomlig peng, och som skulle syfta till att bestrida rättsliga processer åtminstone fram till Tingsrättsnivån. Efter denna dom kunde en särskild patentutvärderingsnämnd ges uppdraget att bedöma huruvida svenska intressen kan anses så hotade att man rekommenderar talan i högre instans. Om så bedöms vara fallet, kunde staten föra patentinnehavarens talan i följande processer och vara beredd att bekosta dem mot viss framtida royaltyanspråk i ersättning. Med andra ord utjämnas styrkeförhållandena radikalt och sannolikheten minskar rejält för att mindre nogräknade intressen genskjuter ett patent av ren och skär konkurrensbegränsningsuppsåt eller annat tveksamt syfte. Oavsett vilken organisationsmodell som slutligen väljs är själva syftet med motionen att skapa ett bättre och starkare rättskydd för uppfinnare och upphovsmän genom någon typ av statlig försäkringskonstruktion.
mot · GP02L353 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L353av och ()Vardagsmakt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vardagsmakt. Motivering Alltfler känner att familjen och arbetet blir allt svårare att pussla ihop. lever vi där förnyelse och omvandling av arbetslivet går allt fortare. Personalminskningar och rationaliseringar är för många naturligt på arbetsplatserna. Kraven på att lära nytt, åstadkomma resultat och ständigt vara tillgänglig ökar. skall familjelivet fungera och barnens välbefinnande tillgodoses. Stressen och tidspressen på jobbet och fritiden leder till att många mår dåligt. Undersökningar visar att många känner utanförskap. De upplever att de inte kan påverka sin egen situation på jobbet, i barnens skola eller påverka samhällsutvecklingen. Att uppleva att det inte går att påverka i sin närmiljö är allvarligt. Människor måste få större makt och inflytande över sin egen vardag. Det är en demokratifråga, dvs. makt över arbetet och arbetstiderna, över förskolan, skolan och vården. Människor har olika behov och behoven varierar i livet. En familj med två barn har kanske inte samma behov som en ung människa som precis har flyttat hemifrån och tvärtom. Vi är olika, men oftast utgår systemet från att alla behöver samma sak . Vi utgår från att regeringen kontinuerligt följer frågan om vardagsmakt och vidtar de åtgärder som visar sig behövas. () ()
mot · GP02L354 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L354av m.fl. (s)Överföring av pengar mellan företag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av lag i fråga om överföring av pengar mellan företag. Motivering inne på järnverksområde såldes för en krona till en industriman. Inexa Profil fick också ett aktieägartillskott på för att kunna fortsätta verksamheten och slippa avskeda drygt 620 anställda. Genom att lagen om anställningsskydd sattes ur spel fick den nye ägaren också möjlighet att handplocka drygt 300 anställda. De övriga, ca 300 övertaliga, placerades i ett övertalighetsbolag och skulle med hjälp av 90 statliga miljoner slussas ut i nya jobb eller utbildning. Detta var ett resultat av mycket brett engagemang från många olika håll för att rädda jobben i . Alla från biskopen till landshövding och inte minst luleborna själva agerade för att kunna ha arbetstillfällen på valsverket kvar. hotas åter valsverket av nedläggning sedan Inexa Profil begärts i konkurs och om inget nytt företag är berett att överta verksamheten. Den här gången är det 360 jobb i fara. Bolaget saknar kapital eftersom hela aktieägartillskottet på sammanlagt delades ut genom aktieutdelning närmast efter valsverkets övertagande. I stället lånade ut till Inexa Profil. Dagarna före konkursen återbetalade Inexa Profil av detta lån. Den återstående lånesumman, ca , är nu en s.k. prioriterad fordran i konkursboet. Bolagets ägare får således tillbaka det lån han gav sitt eget bolag medan Inexa Profils leverantörer knappast får något alls. Detta agerande är moraliskt förkastligt men strider uppenbart inte mot gällande lag. Genom att föra över pengar mellan olika bolag kan en företagare slippa sina åtaganden gentemot anställda och samhället utan att riskera sin egen förmögenhet. Det är nödvändigt att en översyn av gällande lag görs för att inte oseriösa företagare skall kunna sko sig på de anställdas och samhällets bekostnad. Gotab, 2001 () () () () ()
mot · GP02L355 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L355av ()Rätten till provrörsbefruktning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om provrörsbefruktning. Motivering När en familj drabbas av en svår sjukdom och mannen får en diagnos där chanserna att överleva är små lever familjen i ovisshet hur framtiden skall bli. De män som drabbas av lymfkörtelcancer eller testikelcancer har oftast en påfrestande tid av cellgifter och strålbehandling framför sig. De kirurgiska och medicinska behandlingarna medför ofta att mannen mister sin fortplantningsförmåga eller så kan risken finnas att barnet blir missbildat. Därför fryser man ned sperma så att kvinnan skall kunna genomföra en befruktning. Enligt svensk lag får provrörsbefruktningar inte genomföras om mannen har avlidit och hans hustru önskar föda hans barn. Kvinnan äger inte rätten till mannens sperma. Döden är för oss alla ofrånkomlig. Vi skall alla dö och vi vet inte hur, var och när den dagen kommer oavsett om vi är friska eller drabbade av sjukdom. När vi bildar familj och skaffar barn gör vi det oftast som unga människor och i tron att vi skall få leva ett långt liv. Vi hoppas att vi skall få se våra barn växa upp och att vi får åldras med barn och barnbarn runt omkring oss. Kvinnans rätt till sin döde mans sperma och rätten att få hjälp till provrörsbefrukning borde omprövas i svensk lag. Bakgrunden till dagens lag är att barnet skall ha både en mamma och en pappa. är denna tanke förlegad och synsättet gammalmodigt. får ensamstående adoptera, och vi diskuterar om homosexuella skall få möjlighet till närståendeadoption, insemination och adoption. Lagen sätter hinder för kvinnor att bli gravida med hjälp av sin avlidne mans sperma och föda ett önskat och efterlängtat barn. Frågan om rätten till död mans sperma bör prövas.
mot · GP02L356 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L356av m.fl. (s)Hetero- och homosexuella sambor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en enda gemensam sambolag för hetero- och homosexuella sambor. Motivering finns två lagar om sambors gemensamma hem en för heterosexuella sambor och en för homosexuella sambor. Det finns anledning att från principiella utgångspunkter kritisera denna uppdelning. Det finns ingen anledning för samhället att genom sin sambolagstiftning markera avstånd mellan homo- och heterosexuella. I den homosexuella sambolagen görs en uppräkning av de lagar som skall bli tillämpliga på homosexuella sambor. Den valda lagstiftningstekniken innebär att homosexuella sambor likställs med heterosexuella sambor endast om det anges särskilt. Detta medför att det blir svårt att upprätthålla grundläggande rättssäkerhetskrav: tydlighet och överskådlighet. Rättsläget riskerar därför att missuppfattas. Vidare innebär den nuvarande lagstiftningstekniken risk för att homosexuella sambor glöms bort vid annat lagstiftningsarbete som berör sambor. En ny sambolagstiftning borde i stället utgå från likställdhet. Alla samboförhållanden bör regleras i en och samma sambolag. Det bör av varje författning och författningsrum framgå vilka sambor som avses i författningen. Med begreppet sambor bör avses sambor av motsatt och av samma kön. Dessa förslag har lämnats till regeringen av (SOU 1999:104) . () Elisebeht () () () () ()