ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ju428 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju428av och ()Utnämning av domare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beredningsförfarande vid tillsättning av högre domare. Motivering trädde behörighetslagen i kraft. Den innebar att kvinnor fick rätten att inneha statliga tjänster. Det fanns en del riksdagsmän som betraktade reformen med förskräckelse inför visionen att en ung kvinna kunde få tillträde till ett ämbete och att hon inte skulle ha förmåga att upprätthålla den vördnad som krävdes för rätten. Även yttrade sig skeptiskt och förklarade att kvinnan mera än mannen är beroende av tillfälliga och oberäkneliga impulser. Numer föreligger, tack och lov, inte detta motstånd mot kvinnor i domaryrket. Men den ojämna könsfördelningen på högre tjänster inom domstolsväsendet tyder på att kvinnors svaga representation behöver uppmärksammas mer. Det finns män i chefspositioner inom de allmänna domstolarna och vid de allmänna förvaltningsdomstolarna. Kvinnor är alltså underrepresenterade när det gäller högre domartjänster. På notarienivå och beträffande icke ordinarie domare råder däremot motsatt förhållande. Det är allvarligt om domaryrket på skulle utvecklas till ett kvinnodominerat yrke. Både kvinnor och män måste finna domarbanan attraktiv. Regeringen måste därför utreda möjligheterna till ett öppnare beredningsförfarande för tillsättningen av högre domare för att uppnå en jämnare könsfördelning. Dessutom bör anställningsformen för Arbetsdomstolens domare ses över så att dessa får en anställning som ordinarie domare. betraktas de som icke ordinarie p g a tidsbegränsat förordnande. Arbetsdomstolens domare måste ha det särskilda skydd som ställningen som ordinarie medför. () ()
mot · GP02Ju430 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju430av och ()Lokal rekrytering till till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningskvoter vid polisutbildningen för att underlätta framtida rekrytering. Motivering i har fått vidkännas kraftiga nedskärningar av personalresurser, exempelvis har resurserna i minskat . är verksamheten i Tornedalskommunerna samordnad under polisdistriktet i östra tillsammans med två andra kommuner, och . Medelåldern i kåren är hög, . Människorna i kommunerna känner sig otrygga och osäkerheten breder ut sig om de verkligen kan lita på rättsstaten. Polisen finns inte tillgänglig när den behövs, bl.a. beroende på de långa avstånden. En allt för stor del av arbetstiden går åt till att åka mellan olika insatser och uppdrag. Förutom att det operativa arbetet blir lidande blir också utredningsarbetet av mindre omfattning. Bland de erfarna poliserna finns en hög utredningskompetens. Men behöver de ersättas då de närmar sig pensionsåldern. har utannonserat lediga tjänster i utan att få sökande till tjänsterna. Endast en av de vakanta tjänsterna har tillsatts . Övriga vakanta tjänster är obesatta. Det är allvarligt för den polisiära verksamheten i , både . Polisen utgör en grundpelare i rättsstaten och i rättsskipningen. Saknas poliser i vår vardag minskar möjligheten att upprätthålla lag och rätt, antalet lagförda brott minskar, antalet utredningar som överlämnas till åklagarmyndigheten minskar och slutligen minskar antalet mål som tingsrätten får att hantera. Dessa tre myndigheter polismyndigheten, åklagarmyndigheten och tingsrätten är de viktigaste länkarna i ett rättssamhället. utgör polisen den svaga länken som i sin tur påverkar både åklagarnas och domstolarnas arbete. riksdag har beslutat att införa den s.k. minoritetsspråklagen som i Tornedalskommunerna innebär att de har tre officiella språk: svenska, finska och tornedalsfinska. Beroende på kommunernas läge, där olika kulturer möts, vore de av vikt att våra ungdomar får möjlighet att utbilda sig till poliser och verka i med de förutsättningar som finns. Samarbetet med de finska grannkommunerna utvecklas mer och mer, vilket också gäller polisarbetet. Av detta skäl bör en särskild utbildningskvot ges vid i för sökande som kommer från . Om inte rekrytering av nya poliser sker i den omfattning som krävs och är det svårt att försvara viktiga rättsvärden som vårt samhälle bygger på. Maktlösheten sprider sig då bland invånarna som riskerar att föda avarter där människorna ta lagen i egna händer. () ()
mot · GP02Ju431 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju431av m.fl. (s)Samordning och kombinationstjänster i glesbygd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad samordning inom olika närliggande verksamhetsområden. Motivering I regioner med vikande befolkningsunderlag är det ofta svårt att bibehålla den servicenivå som tidigare funnits. Det kan vara allt från bensinstation på orten till tullverksamhet. Skälen är dels kostnadsmässiga, dels kompetensmässiga. Vikande skatteunderlag ger svårigheter att finansiera service inom offentlig sektor och vikande kundunderlag ger små (eller inga) vinstmarginaler. För att öka förutsättningarna att behålla servicefunktioner i områden med litet eller vikande befolkningsunderlag bör incitament skapas som gynnar så kostnadseffektiva lösningar som möjligt. Ökad samordning inom olika närliggande verksamhetsområden innebär att det är möjligt att bedriva verksamheter även i glest befolkade områden. Sådana verksamhetsområden kan exempelvis vara tull, polis och kustbevakning. I finns det orter där tillgängligheten till polis är i det närmaste obefintlig. Det kan ta innan polis finns på plats när det kommer ett larm. På de orter där det fortfarande finns tullverksamhet borde tulltjänstemännen kunna utbildas till att få kompetens och rättighet att utföra polisiära uppgifter. har tulltjänstemän inom den nordligaste regionen kompetens och bemyndigande att utföra uppgifter inom fjällräddningen. Ett annat exempel är som skulle kunna ges utökade befogenheter för att övervaka snöskotertrafik på samma grunder som man utför uppdraget när det gäller sjötrafikövervakning. En kombination av tjänster av detta slag skulle dels innebära ökad trygghet och säkerhet även för dem som bor i glesbygd, dels skulle det öka antalet arbetstillfällen på de mindre orterna. Regeringen bör skapa incitament för att öka samordningen inom olika verksamhetsområden. () () () () ()
mot · GP02Ju432 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju432av och ()Språket i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en modernisering av språket i . Motivering Språket i är föråldrat och svårtillgängligt för många medborgare. Mened, övergrepp i rättssak, undertryckande av urkund och undandräkt är några exempel. De flesta människor i måste kunna förstå vad olika brottsrubriceringar innebär utan att ha tillgång till juridiska lexikon eller juridisk expertis. Inte minst det förhållandet att många medborgare i har invandrarbakgrund gör det nödvändigt att modernisera språket i . Regeringen bör ta initiativ till att det arbetet påbörjas. () ()
mot · GP02Ju433 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju433av m.fl. (s)Preskriptionstiden vid incest Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopande av preskriptionstid. Motivering I de flesta fall är det bra med preskriptionstider. Det finns dock en typ av brott där det inte bör förekomma preskriptionstider incest. Att bli utsatt för sexuellt övergrepp är oerhört kränkande. För den som utsätts för incest är kränkningen ännu svårare. Incest leder ofta till att själva brottet förträngs hos barnet och inte uppdagas förrän barnet nått vuxen ålder. Det är inte rimligt att preskriptionstid ska gälla när offret inte förrän i vuxen ålder vågar anmäla brottet. Preskriptionstiden bör därför avskaffas vid incest. () () ()
mot · GP02Ju434 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju434av Per ()Vittnens rättssäkerhet Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning med syftet att stärka vittnens rättssäkerhet. Motivering Det är en allmän medborgerlig skyldighet att vittna inför domstol. De rättsliga förhållandena regleras i 36 kap. . är det inte lätt att vara vittne i . Vittnen åtnjuter inte någon anonymitet. De får i förekommande fall till och med sitta i samma väntrum som gärningsmannen i väntan på rättegången. Namn, adress och personnummer blir offentlig handling. Vägrar man vittna begår man ett brott. Många brott upp tack vare vittnesmål av tredje part. finner sig vittnen allt för ofta försatta i fara just på grund av vittnesmålet. Detta kan gälla så väl före som under eller efter rättegång. Allt oftare trakasseras vittnen av brottsförövare eller deras vänner. blir det allt vanligare med hot före, under och efter rättegång. Polis kopplas in, men hot är svåra att leda i bevis och beivra. Polisens resurser är dessutom otillräckliga, för att polisen ska kunna prioritera hot, trakasserier och våld mot vittnen. Vittnen tvingas överväga såväl byte av namn som bostadsort. Om inte vittnenas förhållanden och rättssäkerhet stärks, kommer det att bli allt svårare att utreda fall i . Rättssamhället måste i första hand värna offren och dem som vågar vittna. Frågor om vittnens rätt till anonymitet och skydd måste utredas.
mot · GP02Ju435 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju435av Per ()Maskeringsförbud vid demonstrationer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om maskeringsförbud. Maskeringsförbud Demonstrationsfriheten är en opinionsfrihet som är grundlagsskyddad enligt regeringsformen (2 kap 1 §). Skyddet för demonstrationsfriheten är emellertid inte absolut utan får begränsas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomsten eller demonstrationen eller till trafiken (2 kap 14 §). Lagregler om tillstånd för demonstrationer finns i ordningslagen (1993:1617). Det andra kapitlet handlar om allmänna sammankomster och offentliga tillställningar. Demonstrationer utgör en typisk form av allmän sammankomst. Enligt samma kapitel får allmänna sammankomster inte anordnas på offentliga platser utan tillstånd av polismyndigheten. Regeringsformen (2 kap 12 §) anger i vilken ordning inskränkningar av bl.a. demonstrationsfriheten får beslutas. Enligt huvudregeln får begränsningar göras endast genom lag. En föreskrift att demonstranter inte får dölja sin identitet genom klädesplagg anses utgöra en begränsning av demonstrationsfriheten, på samma sätt som exempelvis ett förbud mot att skriva tidningsartiklar under pseudonym skulle utgöra en inskränkning av tryckfriheten. När propositionen med förslag till ny ordningslag behandlades av 1993 föreslog i en motion att demonstrationstillstånd borde kunna förenas med villkor att deltagarna uppträdde öppet, utan maskering genom bärande av rånarhuvor eller dylikt. Vid riksdagsbehandlingen av propositionen avstyrktes motionen med hänvisning till regeringsformens lydelse. Liknande motioner har avstyrkts vid minst tre tillfällen efter det. motivering har tolkats som att villkor innefattande förbud mot maskering inte kan motiveras av hänsyn till ordning och säkerhet. Lagregler som medger ett dylikt förbud skulle således strida mot grundlagen. Denna slutsats är långt ifrån självklar och måste ifrågasättas. I under var demonstranter iförda rånarluvor, och i samband med detta gjort de sig skyldiga till omfattande skadegörelse, stöld, misshandel och annan brottslighet. Anarkister med maskering tilläts vara med i stora demonstrationer. Ordningen och säkerheten var inte bara hotad. var såväl ordning som säkerhet satta ur spel. Ett förbud mot maskering som villkor för att få genomföra en demonstration såväl tvingar organisatörer att hålla ordning på sin demonstration som avskräcker deltagare från kriminellt beteende. Undantag bör finnas vid legitima skäl för maskerade demonstrationer, t ex skulle flyktingar i exil kunna vilja demonstrera maskerade för att inte släktingar hemma skall angripas av repressiva myndigheter. Vidare kan polisen ingripa innan våldsamheter uppstår. Det tycks det danska exemplet visa. har tidigare försuttit tillfället att lagstifta mot maskering vid demonstrationer. Enligt min mening har tolkat grundlagen fel. Om emellertid grundlagen behöver ändras, bör detta göras .
mot · GP02Ju436 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju436av m.fl. (s)Fotbojor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stopp för våld mot kvinnor. Motivering rapporteras det i media om olika sexualbrott mot kvinnor. Fysisk och psykisk misshandel, incest och våldtäkt, sexuella trakasserier är exempel på kvinnoförtryck. Trots många års ekonomiska insatser för åtgärder på olika sätt, exempelvis via kvinnojourer, kan vi fortfarande se att antalet sexistiska brott mot kvinnor inte minskar. Det finns även ett stort mörkertal om hur många brott med sexistiska inslag som förekommer. En av anledningarna är att brotten begås i hemmet. En annan anledning kan vara att kvinnan känner sig delvis förnedrad av handlingen och vet att när en polisanmälan görs så är det en lång förhörsprocess som ska genomlidas där trovärdigheten i hennes berättelse kommer att ifrågasättas. förekommer det att män döms för sexualbrott mot kvinnor och att domen blir med fotboja. Detta har blivit ett alternativ till fängelsestraff. Fotbojan ska hindra att mannen uppsöker kvinnan men det förekommer att mannen ifråga går till angrepp mot kvinnan som anmält honom och fått honom dömd. I dessa lägen kan kvinnan utsättas för samma brott av samma förövare och då med hämndaspekt. Därför borde det finnas ett larmsystem kopplat till fotbojan som direkt larmar och tillkallar polis. () () () () () () () () () ()
mot · GP02Ju438 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju438av och ()Häkten Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen ser över ansvarsfrågan för anhållna. Motivering I Krav och råd C 1 för polislokaler i centralvaktsområde uttalas med hänvisning till anhållna att i förvaltningshus med häkte ingår dessa förvaringsrum i häktet. Detta innebär bl a att polisens arrestavdelningar ofta saknar celler för anhållna då det förutsatts att anhållen person skall kunna förvaras på häktet i samma byggnad. lär anse att tidigare överenskommelse mellan är obsolet och att ansvaret för anhållna åligger polisen. Den utredning om ansvarsförhållandet som gjort har ännu inte lett till någon åtgärd. Det proffesionella omhändertagandet av anhållna har klara brister i polisens arrestavdelningar. Eftersom anhållningsceller saknas förvaras de anhållna i provisoriskt åtgärdade s k fylleceller. är en anhållen person i sämre skick än häktade på grund av avtändning/tillnyktring, ångest osv, vilket i sig vore en anledning till att utbildad häktespersonal tog hand om anhållna istället för tillfälligt inhyrda arrestvakter eller vaktbolag utan kunskaper om omhändertagande av människor i kris. () ()
mot · GP02Ju440 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju440av ()Kameraövervakningar vid gränsgångar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs rörande kameraövervakning vid gränsövergångar vid hamnar och brofäste i . Motivering Smuggelsituationen i nordvästra är helt oacceptabel. En illegal smuggelindustri med fokus på alkohol börjar växa fram och engagerar enligt tullen allt fler och med allt större omsättning. är samhällets muskler otillräckliga. Det finns ingen möjlighet personellt eller ekonomiskt att svara upp mot allt mer sofistikerade smuggelmetoder. Mobiltelefoner, transportfordon och en stor grupp människor som är organiserade i nätverk arbetar nu dygnet runt med att föra in alkohol via bland annat HelsingborgHelsingör. flaggas för mer resurser till tullen i bland annat , vilket är bra. Men resurserna kommer enligt uppgift på intet sätt att svara upp mot behovet. Enligt ett svar jag fått från finansminister håller lagen på att ses över och kommer att skärpas. Detta är utmärkt, men behöver tullens arbetsredskap förstärkas så att man på ett bättre sätt kan komma åt yrkessmugglarna. Man handlar billig öl och sprit i , mellanlagrar alkoholen i och för sedan in den, i mer eller mindre lagliga ransoner, till varifrån man sedan forslar iväg alkoholen för vidare försäljning. Den här illegala verksamheten omsätter stora pengar och ger mycket goda förtjänster till de inblandade. Från myndigheternas sida börjar man nu alltmer kunna urskilja att det är ligor som ligger bakom verksamheten. Från tull, polis och övriga myndigheter anser man att resurserna är för knappa för att man skall kunna prioritera denna brottsbekämpning. är det mycket svårt att leda i bevis att brott verkligen har begåtts. Detta växande problem riskerar att nå långt allvarligare dimensioner. Det finns en risk att denna ljusskygga och lukrativa verksamhet kommer att attrahera tyngre organiserad brottslighet. Risken finns också att konsumenten av alkoholen i slutänden kan vara barn. För att förstärka tullens möjligheter att komma åt yrkessmugglingen bör man låta uppföra kameraövervakning vid gränsövergångarna kring hamnar och brofäste i . På detta sätt kan man lättare skaffa sig en bild av vilka som är engagerade i denna verksamhet.
mot · GP02Ju441 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju441av m.fl. (s)Handel med kvinnor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvinnor som illegalt vistas i och prostituerar sig här utvisas först sedan utredning genomförts och vittnesmål lämnats för att kunna fälla dem som handlar med kvinnor för prostitution. tillkännager för regeringen som sin mening att påföljden för handel med kvinnor skärps, dvs. narkotikahandel och handel med kvinnor bör ge samma påföljd. Motivering Drivna av minskade möjligheter till arbete och försörjning, vänder de unga kvinnorna i Öst- och sina blickar mot länderna i . Med falska löften om barnpassnings- eller restaurangarbeten utnyttjar slavhandlarna kvinnornas drömmar om ett bättre liv. Men tyvärr vänds allt för ofta förhoppningarna till mardrömmar. Kvinnorna tvingas istället tillhandahålla sexuella tjänster under slavliknande förhållanden. Kvinnorna blir fråntagna sina pass, hålls inlåsta, blir våldtagna, slagna och satta i skuld till sina slavhandlare en skuld som de måste arbeta av. För att stoppa handeln med kvinnor krävs nya nätverk över gränserna, men också förebyggande åtgärder och möjligheter till rehabilitering för de kvinnor som redan har drabbats. De kvinnor som slavhandlarna fört till vistas illegalt i landet och om de blir upptäckta utvisas de. För att kvinnorna ska ha en möjlighet att vittna mot de män som sysslar med kvinnohandel borde de ges möjlighet att stanna kvar i till dess utredning och eventuell rättegång har hunnit genomföras. Risken är annars uppenbar att männen som sysslar med kvinnohandel fortsätter med sin verksamhet inga vittnen innebär att de inte kan fällas och de fortsätter med sin verksamhet. Nya kvinnor luras in i den verksamhet som för slavhandlarnas del är mycket inkomstbringande, men som för kvinnorna innebär ett liv i förnedring och ett oerhört lidande. Den påföljd som utdöms av domstolen vid fällande dom i mål som gäller handel med kvinnor är inte heller tillfredsställande. En skärpning av lagen bör göras handel med kvinnor borde åtminstone innebära samma påföljd som vid narkotikahandel. () () () () () () () () ()
mot · GP02Ju442 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju442av ()Fängelse till Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förlägga det planerade fängelset för till . Motivering Rättstrygghet innebär att det finns tillräckligt med fängelseplatser inom fångvården. Fängelserna bör även i sig vara så utformade och belägna på platser som skapar de bästa förutsättningarna att återföra fångarna till ett normalt liv efter den avtjänade strafftiden. planerar för ett nytt fängelse inom . Fängelset ska rymma 250 platser och bli arbetsplats för cirka 200 personer. Detta nya fängelse kunde med fördel förläggas till . anför att detta fängelse hör hemma i storstadsregionen. Det ska ligga på lämpligt avstånd till så att fångarna kan bryta vissa kontakter, men ändå så nära att kontakten med anhöriga kan upprätthållas. har goda pendlingsförbindelser med och ligger ändå på behörigt avstånd. har även i diskussionerna en önskan om samarbete med högskolor för att få möjlighet till en bra kriminalvårdsutbildning. Även på det området erbjuder bra möjligheter. Här finns universitet samt med sjukvårdsutbildning. är den fjärde största kommunen i landet och har även ett rikt kyrko- och föreningsliv. Trots sin storlek erbjuder en fin atmosfär där även många människor från olika kulturer möts. behöver dock en mer flexibel arbetsmarknad, så även ur den synpunkten är ett bra alternativ. Det finns även stora möjligheter att rekrytera personal från angränsande kommuner. Sammantaget så är ett bra alternativ vid val av plats för nya fängelse.
mot · GP02Ju443 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju443av ()Polis och rättsväsende i län Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medel till polisväsendet utökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omfördelning mellan tingsrätterna i län. Motivering län har förmånen att vara ett län i tillväxt. Men det finns stora olikheter inom länet som måste uppmärksammas. Om hela länet skall utvecklas i en positiv utvecklingstakt måste även samtliga statliga myndigheter vara med i arbetet att utveckla hela länet. Kommunerna i länet har tillsammans med arbetat fram ett tillväxtavtal, så på denna nivå arbetas det gemensamt för att länet i sin helhet ska fungera bra för medborgarna. Det som däremot oroat mig är de problem som finns för polis och rättsväsendet. Inte minst måste polisen i län tillföras ökade ekonomiska resurser, i enlighet med stora satsning på polisväsendet. Vid studiebesök hos polisen i länet såg jag effekterna av bristande resurser hos såväl polis som åklagarmyndighet. Den turbulens kring personalfrågor och ekonomi som finns påverkar rättssäkerheten i länet. Centraliseringen av polisbefogenheter i länet till kommun är inte bra. Det ger underlag till sämre arbetsmiljö för poliskåren eftersom det är långt mellan olika delar av länet och . Det påverkar även i hög grad människors tillit till polisen. Polisens service till allmänheten har drastiskt minskat. Centraliseringen av åklagarmyndigheten var förödande. Det syns som minskade mål vid tingsrätterna ute i länet. Man kan då lura sig att tro att det är brottsligheten som minskat, men så är inte fallet utan i allt högre grad avskrivs ärenden då man saknar resurser att utreda fallen. Följden blir allt fler ouppklarade brott. Mindre tingsrätter är väldigt effektiva. Den lokala förankringen som personalen har i kommunerna är ovärderlig och underlättar i all den kommunikation med medborgarna som man måste ha. Människors förtroende för rättsväsendet bygger på att det fungerar snabbt, förutsägbart, konsekvent och är nära tillgängligt. Detta förtroende måste ständigt underhållas. Glädjande nog tycks det för Tierps tingsrätt se ut som om man lyssnat till dessa signaler. finns inget som tyder på att tingsrätten skall läggas ner. borde man dock se över möjligheterna att utöka Tierps tingsrätt genom att överföra vissa områden som hör till till Tierps tingsrätt. Detta skulle säkerställa personalens arbetsro och ge möjligheter att arbeta förebyggande i samhället samt skapa underlag för egen åklagare. Att utöva notarietjänstgöring hos en mindre tingsrätt är också positivt. Det ger en bred allmänkunskap då man får arbeta med skilda arbetsuppgifter. Detta borde framhållas mer eftersom det fortfarande tycks finnas en tendens att det är olika status på tjänstgöringen, beroende på var i landet tjänstgöringen sker samt hur stor tingsrätten är där juristen fullgör sin notarietjänstgöring.