ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Kr320 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr320av ()Ett nationellt skogshistoriskt museum Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett nationellt skogshistoriskt museum med lokalisering till Siljansfors i kommun. Siljansfors ett nationellt skogshistoriskt museum Skogen och skogsbruket har historiskt sett haft en mycket stor betydelse för utveckling till en välfärdsstat. Stora uppoffringar inom skogsbruket har under hundratals år gjorts av enskilda människor, från det enklaste bruk av skogen fram till våra dagars moderna skogsbruk. Hela vår brukshistoria i form av järnbruk, glasbruk, sågverk liksom pappers- och massaindustri har varit baserad på tillgången av skog och trä. Runt om i vårt land finns lokala och regionala skogsmuseer och samlingar som skapats och hålls vid liv av entusiaster på ideell basis med små resurser. Skogsnäringens stora betydelse för vårt land borde vara motiv nog för att vi i nu äntligen tar ett större grepp om den skogliga historien och etablerar ett skogligt riksmuseum i likhet med våra nordiska grannländer. Siljansfors skogsmuseum i kommun är beläget i en gammal järnbruksmiljö där man ännu kan se den väldiga masugnen samt delar av gamla bruksbyggnader och dammar. Här inrättades första skogliga försökspark och här uppfördes ett skogsmuseum. Museet drivs som en stiftelse med representanter för , , och föreningen . Museet besöks av ca 7 000 besökare. Med sitt centrala läge i och , utmed , , är utvecklingspotentialen mycket god. En färsk utredning som genomförts av pekar på möjligheterna att utveckla och höja dess status till ett riksskogsmuseum. i och Siljansfors Skogsmuseum är de enda två museerna som bedriver en verksamhet som kan betecknas som nationell museal verksamhet. Silvanum i har mer karaktären av en anläggning för skoglig information. Behovet av ett samlat nationellt riksskogsmuseum är uppenbart. Om ska kunna beskriva skogsbrukets historia, ekologi med anslutande verksamheter samt ta det museala ansvaret för detta i ett långsiktigt perspektiv, måste resurser skapas för en sådan utveckling. En möjlighet kan vara att detta byggs upp i form av ett samverkande nätverk mellan , Silvanum och Siljansfors med huvudsäte i . Den utredning som redan genomförts av kan utgöra grunden till en fördjupad studie med detta syfte. Av erfarenhet från våra nordiska föregångare vet vi att skogsmuseer av hög kvalitet är mycket välbesökta och skapar ringar på vattnet i bygden.
mot · GP02Kr321 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr321av och ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslagsfördelningen mellan symfoniorkestrarna i landet. Motivering Ökningen på kulturområdet i årets budget är mycket glädjande. Med de satsningar som görs förbättras förutsättningarna också för de regionala teater-, dans- och musikinstitutionerna. Detta är särskilt viktigt. Att alla människor oavsett geografisk hemvist skall ha möjlighet att ta del av kulturlivet. grundades och har 87 musiker. har en stor och trogen publik på hemmaplan som fyller De Geerhallen. Genom utlandsturnéer och en omfattande skivproduktion har orkestern kommit att åtnjuta stor respekt även utomlands. Sedan De Geerhallen invigdes har mer än fördubblat sin publik och ligger publikgenomsnittet på över 1 000 besökare per konsert. Under en säsong ligger besökssiffran på ca 100 000, därav ca 25 000 barn och ungdomar. Dessa siffror visar på att människor verkligen nås av och tar del av kulturlivet. Då borde väl allt vara bra en orkester med hög musikalisk kvalitet och intresserad publik. Men tyvärr har brottats med ekonomiska problem . har ökat på anslaget i omgångar men det behövs också en avsevärd höjning av det statliga bidraget för att ekonomin skall komma i balans. Jämfört med andra orkestrar i landet har ett lägre statsbidrag. Vi anser att statsbidraget till orkestrarna måste fördelas mer rättvist. () ()
mot · GP02Kr322 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr322av () och ()Svensk hästsport Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra trav- och galoppsportens vardagsekonomi. Motivering Travsporten är tillsammans med fotboll och ishockey landets största arenaidrott. Tillsammans med galopp- och ridsport är travet en utomordentligt viktig näringsgren i vårt land. Inte minst i norra . För andra näringsgrenar som jordbruket och transportnäringen betyder hästsporten mycket. Landets 225 000 trav-, galopp- och ridhästar är det svenska jordbrukets fjärde största inkomstkälla. Hästsporten sysselsätter mer än 70 000 personer på hel- eller deltidsbasis. Omräknat till årsarbeten sysselsätts 17 000. Sporten omsätter mer än i form av tävlings- och träningsverksamhet, avel och uppfödning. Indirekt omsätter hästsporten ytterligare en och genom transporter, veterinärer, hovslagare, sadelmakerier m.m., vilket ger många hundratals miljoner, för att inte säga miljardbelopp, till statskassan i form av moms, skatter och avgifter. Lägg därtill att spelet på hästar omsätter mer än , vilket med dagens spelskatter tillför staten 1,1 miljard. Svensk travsport har genom skickligt avels- och tränararbete samt med benäget bistånd från det av staten bildade ATG, utvecklats till världsklass. Fullt jämförbar med de riktigt stora travländerna , och . Problemet är att vardagsekonomin i trav- och galoppsporten är dålig. Svensk travsport delar ut i prispengar, vilket kan synas vara en stor summa. Men trots detta är det av alla tävlingshästar som går ihop. Vilket leder till ett starkt avtagande intresse för att köpa häst, föda upp häst och träna häst. Detta leder i sin tur till kvalitetsförsämring i alla led. Tränarna får pressad ekonomi, vilket leder till allt fler missnöjda hästägare och sämre hästsport. Med andra ord har staten såsom stor ägare av ATG och innehavare av beskattnings- och lagstiftningsmakten en ordentlig möjlighet att hjälpa travet att åter bli den tillväxtkraft i svensk ekonomi och i svensk jordbruksnäring som den varit . I syfte att förbättra travsportens vardagsekonomi kan regeringen å ena sidan överväga krav från travsporten själv, å andra sidan överväga andra metoder därtill. () ()
mot · GP02Kr323 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr323av och ()Utländska spelbolag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om utländska spelbolag. Motivering Det blir allt vanligare att internationella spelbolag, skrivna på exempelvis , erbjuder spel i . Det händer att man exempelvis erbjuder spel på tävlingar som går på svenska travbanor. Eftersom de utländska spelbolagen inte har samma beskattning och dessutom inte betalar några avgifter till travbanorna för prispengar etc. kan de utländska spelbolagen erbjuda betydligt bättre odds till spelarna än exempelvis ATG eller . Den snabbt ökande omfattningen av svenska medborgares spel i utländska spelbolag innebär stora förluster både för staten och svenskt föreningsliv, som till stor del baserar sin ekonomi på lotteri- och spelinkomster. Det är därför angeläget att agerar kraftfullt internationellt för att hindra osund konkurrens från utländska spelbolag. () ()
mot · GP02Kr324 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr324av och ()Kultur som tillväxtfaktor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kultur som tillväxtfaktor. Motivering En förutsättning för att kunna öka sysselsättningen i landets glest bebyggda delar är att skapa gynnsamt klimat för företagande. Ett bra företagarklimat är ett vitt begrepp som omfattar samhällsservice, infrastruktur och liknande frågor, men även kultur. Ett rikt kulturliv gör en bygd levande och attraktiv såväl för de boende som för dem som har i avsikt att starta ett företag. Kulturen gör det lättare att få unga och välutbildade personer att stanna kvar och få nya att flytta in. Det blir lättare att locka arbetskraft och besökare till en ort med många och varierande kulturaktiviteter. Därför ska kulturen vägas in i all samhällsplanering och göras tillgänglig för alla, oavsett bostadsort i landet. Det krävs olika typer av stimulansåtgärder för att öka kulturtillgängligheten i glesbygd. Ett effektivt sätt att sprida kultur i glesbygd är att stödja studieförbund, hembygdsföreningar, bygdegårdar, Folkets Hus och andra folkrörelser. har bidragen till exempelvis studieförbunden minskat, vilket är djupt olyckligt. De är beroende av stöd från landsting och kommuner för sin verksamhet, men i likhet med andra verksamheter fått kännas av deras dåliga ekonomi. För att kulturverksamheten i glesbygden inte ska vara beroende av lokala bidrag, borde staten ta ett större ansvar för den. Lokala museer är andra viktiga kulturinstitutioner som speglar bygders utveckling genom tiderna. Statliga kulturpengar till museer betalas ut till länsmuseer och enstaka kommunala museer. Extra statliga pengar till lokala museer skulle kunna betyda mycket för bygdens fortsatta utveckling och bör kunna kanaliseras som stödenheter via våra länsmuseer. () ()
mot · GP02Kr325 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr325av ()Öppen kanal i det digitala markbundna nätet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om öppna kanalers plats i det markbundna digitaliserade TV-utbudet. Motivering De öppna kanaler som har grundats runt om i visar på ett nytt, icke kommersiellt men publikt sätt att göra television. Man låter olika intressen och enskilda personer komma till tals, vilka annars har svårt att göra sig sedda och hörda. Man låter debatter föras som annars inte skulle höras. Man sänder från fullmäktigeförsamlingar och från torgmöten. Man ägnar själen åt att fördjupa det demokratiska samtalet i landet. Man begagnar ny, lätt och förhållandevis billig teknisk utrustning. Man stöds av skilda ideella och institutionella intressen. Man utvecklar lokala reportage och fångar lokala samtal. Man gör helt enkelt ett enormt pionjärsarbete för att folkförankra TV-mediet. Därför är det också viktigt att statsmakten i sin ansträngning att nå ut till hela svenska folket med ett brett och varierat utbud över det digitaliserade markbundna nätet skapar utrymme för de lokala och regionala öppna kanaler som startas. En frekvens måste tillförsäkras de öppna kanalerna över landet. Och regeringen måste finna ett samhälleligt eller icke kommersiellt strukturstöd för att den icke kommersiella public accesstelevisionen skall ha en möjlighet att producera och sända.
mot · GP02Kr327 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr327av och ()Museijärnvägar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om museijärnvägsföreningarna. Motivering Det finns i 11 museijärnvägsföreningar som helt ideellt bedriver viktigt kulturarbete för att bevara svensk kommunikationshistoria. De fick Museibanestöd via att fördela efter ansökningar från föreningarna. Om man tar SkaraLundsbrunns järnvägars museiförening som exempel så har de 400 medlemmar. De visar hur man reste förr genom att de kör passagerare på den nedlagda järnvägen mellan och . De underhåller och renoverar ångloken och sköter museibanans egna spår. Eftersom de kör passagerare så kontrolleras de av . Utöver det tekniska kunnandet måste också föreningarna ha känsla för och kunskaper i kulturhistoria för att kunna visa hela miljöer och förmedla atmosfären från . Regeringen bör överväga att vid fördelning av kulturanslag återinföra någon form av stöd eller bidrag till museijärnvägsföreningarna. () ()
mot · GP02Kr328 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr328av och ()Sjukhuskyrkan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över stödet till sjukhuskyrkan. Motivering Den frikyrkliga delen av sjukhuskyrkan (kyrkornas och samfundens arbete för andlig vård på sjukhusen) får statligt stöd via till trossamfund (SST). Stödet utgår i form av bidrag till kostnaderna för tjänster som sjukhuspastor och förmedlas av frikyrkosamråd (som alltså får medlen från SST). Bidraget har sin bakgrund i Ds Kn 1979:2 Andlig vård vid sjukhus, kriminalvårdsanstalter m.m. Betänkande av Utredningen om andlig vård. har SST, i samband med ändrade relationer till staten, fått nya instruktioner, och stödet skall gå till alla trossamfund utom , som anses få statligt stöd på annat sätt. I praktiken kommer det att handla om de kyrkor som traditionellt kallas frikyrkor, den romersk-katolska kyrkan (några få tjänster), de ortodoxa kyrkorna (en eller kanske ingen tjänst) och muslimerna. De frikyrkliga tjänsterna uppgår till ett femtiotal. Medarbetarna i sjukhuskyrkan, präster, pastorer, diakoner, assistenter och musiker, utför ett arbete som är mycket uppskattat av patienter, anhöriga, personal och sjukhusledningar. har bidragen till frikyrkosamråd via SST uppgått till . Detta täcker inte längre ens hälften av de kostnader som tjänsterna innebär. Ursprungligen var avsikten med bidraget att det skulle täcka en väsentligt högre del av kostnaderna. De församlingar som bär tjänsterna kämpar med stora svårigheter att få sina kostnader för tjänsterna täckta men stretar på med dem, eftersom de anser dem mycket viktiga. En höjning av statsbidraget vore berättigad för att trygga verksamheten i fortsättningen. Enligt vår mening är den verksamhet som bedrivs inom sjukhuskyrkan mycket värdefull för hela samhället. Därför är det nu angeläget att se över stödet till denna angelägna verksamhet så att den kan fortsätta. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Kr330 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr330av ()Ideella föreningar och entrepenad Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över lagstiftningen gällande att ideella kulturföreningars verksamhet inte skall läggas ut på entreprenad av kommuner och landsting. Motivering har beslutat att den ideella kulturföreningen verksamhet på skall läggas ut på entreprenad. Verksamheten har bedrivits ideellt och har man helt plötsligt dragit undan möjligheterna för den fortsatta verksamheten. När föreningen visat att det går att driva en kvalitetsbiograf i läggs verksamheten ut på ett privat vinstdrivande företag. En verksamhet där mångåriga publikarbete och publikunderlag är detsamma som kommunen upphandlar om. Själva förfarandet väcker också frågor enligt kronofogdemyndigheten har fortfarande ett giltigt hyreskontrakt för , och även om kommunen har överklagat det beslutet visar det på att processen har hastats fram i något som snarare antyder att det är politiska motiv som styr processen än att det är omtanke om biografverksamheten. Enligt min mening bör lagstiftningen ses över vad gäller om ideella kulturföreningars verksamhet skall läggas ut på entreprenad av kommuner och landsting. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GP02Kr331 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr331av ()Länskonstmuseum i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka den regionala identiteten och attraktionskraften i med att initiera inrättandet av ett länskonstmuseum. Motivering kommun är främst känd för sin järnmalmsgruva och sin rymd och köldforskning. Staden är också förknippad med en starkt manligt dominerad gruvarbetarmentalitet. har ishotellet i inneburit att fått positiv uppmärksamhet som innovatör av ny upplevelseturism. I regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (2001/02:4) anges att kulturpolitiken är ett av de politikområden som ska vara med och främja att målet för den regionala utvecklingspolitiken ska uppnås. Det anges också att regionala kulturinstitutioner möjliggör en mångsidig kulturverksamhet, som dels stärker den regionala identiteten, dels regionens attraktionskraft. Tillgängligheten till kultur är en viktig faktor för företags lokaliseringsval och människors val av bostadsort. I har konstintresserade och kulturpolitiker arbetat för att inrätta ett konstmuseum. fanns en färdig utredning med beräkning på kostnader och var museet skulle ligga. Hela projektet stupade på att det saknades kommunala och landstingskommunala medel till att finansiera . De ekonomiska förutsättningarna till att förverkliga ett konstmuseum har med tiden inte blivit bättre. Finansieringen skulle kunna lösas med partnerskap mellan berörda intressenter (exempelvis kommun, landsting och stat) där EUmedel skulle kunna vara en viktig finansieringsform. kommun tillhör den tredjedelen av kommuner som har den största befolkningsminskningen. Det i sin tur innebär att kommunen och minskat sin service för invånarna. Till detta kommer att Jägarregementet lades ned och drygt 200 arbetstillfällen försvann. Arbetet för att kompensera bortfallet av arbetstillfällen har varit i fokus. Utrymmet för att göra kultursatsningar har varit minimalt. lever drömmen om att kunna genomföra projektet med ett länskonstmuseum som skulle fungera som ett framtidsforum för nya idéer och kreativ lust. På lite skulle satsningen med den arktiska människan i centrum kunna utvecklas till ett Barents konstmuseum. Det skulle kunna vitalisera och utveckla näringsliv och turism. Konsten är gränsöverskridare både geografiskt och kulturellt och bär på en stor utvecklingspotential för framtiden.
mot · GP02Kr333 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr333av och ()Kasino Förslag till riksdagsbeslut beslutar vad i motionen anförs om att det enbart får bedrivas kasino med internationella regler i . Motivering Det är få områden där man har så stora möjligheter att förlora pengar som på spel. Trots det finns ett stort intresse för spel. Uppskattningsvis har 8 av 10 boende i spelat . Av hela den vuxna befolkningen spelar varannan lite, var tredje spelar mycket medan var femte är helt ointresserad av spel. Låginkomsttagare satsar i genomsnitt dubbelt så mycket som höginkomsttagare på spel. Spel erbjuder något som tidigare generationer inte fick chansen till: möjligheten att vinna stora pengar med små insatser. Allt man behöver göra är att pricka in 7 siffror rätt på , pricka in rätt rad på V75, köpa rätt Bingolott av någon idrottsförening, rycka i kasinots banditer eller spela , roulette, , osv. Sannolikheten för att vinna är däremot mycket liten. Om inget görs för att dämpa spelhysterin kommer spelberoende snart att vara en folkhälsofråga. Intresset för att både själv utöva idrott och motion och titta på arenaidrott minskar med åldern. Även i detta perspektiv är spel en folkhälsofråga. Med all sannolikhet kommer den nya spelkulturen att bli mycket svår att avveckla om den etableras. Det kommer att kräva stora resurser att motverka olika former av skadeverkningar, både juridiska, ekonomiska och sociala. Det är inte heller önskvärt att staten skall bli spelberoende det ligger helt enkelt en risk i att inkomsterna till statskassan till slut blir så omfattande att statens budget blir beroende av att svenska folket spelar. Om kasino slår upp sina portar i det gamla vid (där det nu finns ungdom och kulturverksamhet) kommer investeringen att ligga på flera hundra miljoner. Detta bör ses i perspektivet att det inte går att få ytterligare statliga medel till , som ligger ett stenkast därifrån. Det är helt enkelt inte rimligt att det satsas så mycket på ett kasino när annan ungdoms- och kulturverksamhet inte kan få några bidrag. Risken är att vi utarmar vår svenska kultur och etablerar en kasinokultur som i förlängningen gör staten spelberoende. Med anledning av detta anser vi att beslutet om att etablera 46 kasinon med internationella regler i bör rivas upp. Det kasino som redan öppnats bör få fortsätta bedriva verksamhet. (v) ()
mot · GP02Kr334 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr334av och ()Satsning på form och design Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utställning av svensk form och design utomlands. Motivering Svensk form och design uppmärksammas inte bara i vårt eget land utan också internationellt. Det finns påverkan av svensk/nordisk design i . turnerade en stor nordisk designutställning i och influenser från denna kunde därefter ses i australisk design. En mindre svensk designutställning, Design for visades i novemberdecember 2000. Utställningen som var mycket välbesökt och omskriven visades också i , och samt visas i . Svensk design är stor i och en svensk utställning skulle vara aktivt Sverigefrämjande i och kunna få lika stor betydelse som utställning. Vi har i en lång och fin tradition med många skickliga formgivare. Det finns all anledning att se positivt . Svensk formgivning har inte bara estetiska kvaliteter. Den är också framstående när det gäller handikappanpassning, förbättring av arbetsmiljön, utformning av verktyg och på säkerhetssidan cykelhjälmar, isdubbar, barnstolar m.m. Den svenska designen är gjord för den stora marknaden och har hög trovärdighet i sina produkter. Vi bryr oss om vårt vardagsliv och design är för folkhemmet. För att svensk form och design ska kunna stärka sin position ytterligare i den stenhårda konkurrensen behövs ökad marknadsföring. Internationella utställningar är i detta sammanhang värdefulla eftersom design är tredimensionellt och produkterna vinner på att visas i verkligheten. Intressanta länder med enorma möjligheter för svensk form och design är förutom även och . Vid utställning av svensk design i världen är det viktigt med kvalificerad dokumentation för att få ett bestående värde, som t ex ökad produktion och export. () ()
mot · GP02Kr335 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr335av (), svenskarna, världen och forskningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utökad verksamhet kring och hans verk, med som en viktig del i verksamheten. Motivering är en av de få svenskar som är känd över hela världen. har inte bara förnyat svenska språket och litteraturen, han har även betytt mycket för det moderna svenska samhället och gett inspiration för den demokratiska rörelsen i . Andra länder har sina stora hjältar, har , har och , har , har . Betydande insatser görs i många länder för att föra vidare sina konstnärers verk och tankar som inspiration, upplevelse och som en del i landets historia. På detta område intar ingen tätplats. En betydande insats utförs här dock av . Museet stiftades 1972 av , och . bidrog med lokalerna i , sista bostad före sin död, , 4 tr. donerade sina föremålssamlingar, foto- och pressklippssamlingar och deponerade möbler och bohag i det nya museet. utvidgades museet med den vindsvåning där förvarades, lokalerna gjordes arkivvärdiga och kunde efterlämnade bibliotek om ca 3 000 volymer överföras från som deposition. är ett aktivt museum som inte enbart vill vårda minne utan levandegöra hans verk, aktivt verka i den riktning hans författarskap pekat ut samt ge kunskaper om den tid han levde och verkade i. En stor del av Museets verksamhet är inriktad på service till in- och utländska forskare, teatrar, museer och allmänhet. Denna verksamhet har successivt ökat och kan numera beräknas utgöra av verksamheten. Museet producerar också egna utställningar själva eller i samverkan med andra. Dessa görs antingen för att användas i egna publika lokaler i anslutning till tidigare bostad eller för utlandet och övriga . Ett sådant exempel är och fotokonsten. För sin verksamhet uppbär museet statliga och kommunala bidrag. Intresset för ökar, fler skolungdomar och studerande besöker museet, internationellt ökar förfrågningar och aktiviteter. har ett Strindbergsmuseum startats i Saxen i . På hemmaplan pågår genomförandet av nationalupplagan. läses och spelas i stor omfattning över hela världen. mäktar nu inte mer. Dess egna arkiv och samlingar är i stort behov av vård, registrering och arkivvärdig förvaring ett utökat stöd krävs för att garantera verksamheten i nuvarande omfattning. För att möjliggöra de vinster som skulle kunna nås vid en något utökad verksamhet internationellt och i behövs ett statligt stöd och initiativ.