mot · GP02So620 · 2001-10-05 00:00:00 — En ökad mångfald och konkurrens ger stora välfärdsvinster, inte bara genom ökad tillgänglighet och kvalitet utan också därför att resurser frigörs. Ökad konkurrens mellan vårdgivare kan att döma av genomförda studier ge mer och bättre vård motsvarande av dagens sjukvårdskostnader. Inom ramen för den hälsoförsäkring som vi föreslår skulle det nuvarande landstingsmonopolet brytas upp till förmån för en mångfald av vårdgivare. Våra förslag om en obligatorisk hälsoförsäkring och vårdgaranti ger ett ökat utrymme för alternativ till den offentliga vården genom att människor kan välja den vårdgivare som passar dem bäst. Det skapar drivkrafter för förnyelse, ökad mångfald, större kreativitet och ökat inflytande för personalen. Hälsoförsäkringen kommer att leda till en mängd helt nya lösningar. Det gäller inte minst i glesbygden, där vård kommer att kunna bedrivas i nya former med bättre samordning av resurser. Sjukhusen blir självständiga enheter och deras framtid avgörs inte av politiker, utan av patienternas val. Staten har dock ett övergripande ansvar för tillgången till vård över hela landet och för den högspecialiserade vården. Med flera alternativ och större möjligheter för de befintliga alternativen att utveckla sin verksamhet uppnås en verklig allemansrätt i vården. Det är en sådan handlingsplan svensk sjukvård behöver, inte en handlingsplan som syftar till att släta över befintliga missförhållanden och förstärka politikernas roll i sjukvården. 14.5 Inför verklig valfrihet i primärvården och avveckla remisstvång till specialistläkare verklig valfrihet i primärvården genom att pengarna följer patienten. Avveckla remisstvång till specialistläkare. Möjliggör för läkare över pensionsåldern liksom läkare med annan specialitet än allmänmedicin att arbeta i primärvården. Motsvarande bör även gälla annan personal med patientansvar, t.ex. sjuksköterskor. Om patientens valfrihet stärks, pengarna följer patienten och etableringsfrihet införs säkras mångfald liksom bättre tillgänglighet för patienterna. Det gäller inom hela sjukvården och naturligtvis även inom primärvården. Vi anser att landstingen inte skall ha rätt att införa remisstvång till specialistläkare. Remissförfarandet kan enligt vår uppfattning totalt sett föra med sig ett ökat antal läkarbesök samt förlänga väntetider till undersökning och behandling. Om primärvården skall kunna nå ut bättre till patienterna måste den göra det på sina egna meriter, d.v.s. genom att göra det mödan värt för patienterna att gå dit först. Om man låter personalen ta ett större eget ansvar för verksamheten, t.ex. genom alternativa driftsformer och kooperativ, blir det lättare att rekrytera och behålla vårdpersonal. Vi tror att många läkare och sjuksköterskor som arbetar utomlands eller i andra verksamheter skulle vara beredda att komma tillbaka om villkoren i vården förbättrades. hindras dessutom regelmässigt läkare med annan specialitet än allmänmedicin att arbeta i primärvården. Det tycker vi är fel. En breddad kompetens i primärvården är nu ytterst angelägen, inte minst som primärvården får ta hand om allt fler mycket vårdkrävande patienter. 14.6 Avveckla apoteksmonopolet och förbättra servicen Avveckla apoteksmonopolet för att skapa bättre tillgänglighet till läkemedel och lägre kostnader för samhället. Öppna för viss läkemedelsförsäljning på Internet. Vi föreslår att monopol avskaffas och ersätts med en möjlighet för licensierade butiker och apotek att sälja receptfria respektive receptbelagda läkemedel. Det fungerar utomlands och det skulle fungera i också. är nu det enda land i hela som har monopol på apoteksverksamheten. kontroll och godkännande skall vara en garanti för att säkerhet och kvalitet upprätthålls. Det är inte nya privata apotek som är ett hot mot en säker läkemedelsdistribution. Det är snarare den växande och ännu i huvudsak illegala marknad för läkemedel som finns på Internet. På grund av oviljan att släppa på apoteksmonopolet och de hinder som finns mot laglig läkemedelsförsäljning på Internet, utvecklas denna marknad nu i huvudsak utan någon offentlig kontroll eller uppföljning. Det är synd, eftersom försäljning av läkemedel på Internet i grund och botten är en naturlig utveckling så länge den sker under kontrollerade och lagliga former. måste särskilt övervägas i vilken utsträckning man kan möjliggöra försäljning av läkemedel per postorder, t.ex. efter beställning på medicinska webbplatser. Åtminstone receptfri försäljning liksom försäljning vid återkommande expeditioner (så kallad iterering av recept) där kunden väl känner till läkemedlet och hur det skall användas bör enligt vår uppfattning få hanteras via postorder. 14.7 Öppna gränserna för vård Patienter i som på sedvanligt sätt har fått behovet av en operation eller behandling fastställt här hemma skall kunna söka nödvändig vård utomlands. Den vårdgaranti vi föreslår kan även bidra till att sudda ut den rigida gränsdragning som fortfarande upprätthålls mellan svensk och utländsk sjukvård. Vi anser att vårdgarantin även bör innebära en rätt att söka vård i utlandet, på samma sätt som i grannlandstinget eller hos andra vårdgivare i . En gränslös sjukvård är en bra och naturlig utveckling. Det skulle kunna stimulera ett bättre resursutnyttjande, t.ex. genom att ledig kapacitet rapporteras till databaser och patienten kan få aktuell information om kötider m.m., i och utomlands. Patienten kan då själv välja. För verkligt högspecialiserad vård är fortfarande ett litet land. Det kan inte minst därför vara både bättre och billigare att använda utländsk kompetens i vissa fall. Svenska patienter måste kunna dra nytta av utländska läkares kompetens, på samma sätt som utländska patienter måste få ökade möjligheter att komma till för att få vård av svenska läkare. Ett land med en väl fungerande sjukvård har ingen anledning att hindra sina egna medborgare från att söka vård utomlands. Ett land med dåligt fungerande sjukvård bör heller inte göra det; en sådan politik förvägrar medborgarna bästa tillgängliga vård och tar dessutom bort trycket på förbättringar av den egna sjukvården. 14.8 Skapa en stark och oberoende tillsynsverksamhet Skapa en stark och oberoende tillsynsverksamhet på sjukvårdens område. Inom sjukvården finns alltid risk för att det blir fel, inte sällan med ödesdigra konsekvenser för enskilda människor. Det offentligas uppgift måste vara att svara för effektiva kontroll- och tillsynsåtgärder som så långt möjligt hindrar att fel uppkommer men också sprider erfarenheterna av gjorda misstag, så att de inte behöver göras igen. Det är angeläget att bryta ut tillsynsdel och göra den till en självständig oberoende verksamhet. har redan kompetens inom området hälso- och sjukvård, samt en regional organisation som lämpar sig för kvalitetsuppföljning. HSU 2000 har begärt en översyn av tillsynsverksamheten bl.a. med inriktning på en sammanhållen tillsyn för hela vårdområdet, där och länsstyrelsernas tillsyn sammanförs till en självständig myndighet. Vi stöder denna tanke. En statlig medicinalstyrelse bör alltså ansvara för godkännande och kvalitetskontroll på sjukvårdens område. Medicinalstyrelsen skall godkänna vårdgivare och legitimera sjukvårdspersonal, svara för kvalitetssäkring och regelbunden medicinsk revision, utgöra en instans dit allmänheten kan vända sig med klagomål samt svara för den övergripande tillsynen. Medicinalstyrelsen skall utnyttja resurser som finns i dagens socialstyrelse. Kraven skall vara lika för alla som bedriver sjukvård; även offentlig vård måste kontrolleras. Den producent eller försäkringsgivare som inte lever upp till kraven och inte snabbt bättrar sig skall kunna avföras från systemet. 14.9 Förbättra IT-utbildningen i vården Förbättra undervisningen kring IT i sjukvårdsutbildningarna. IT-teknikens intåg i sjukvården innebär en särskild utmaning för tillsyn och kvalitetskontroll på det medicinska området. är det viktigt att komma ihåg att IT i vården bara är ett nytt redskap. Man har alltid måst överföra, spara och bearbeta information inom vården. Skillnaden är att det nu finns bättre metoder att göra detta. Det finns inte någon anledning att kräva ny lagstiftning för att reglera den nya tekniken. Det är inte sättet att överföra information som skall regleras, utan innehållet i informationen. Det offentligas uppgift ligger på ett annat plan. Strukturen i sjukvården måste vara sådan att kliniker och mottagningar tar till sig den nya tekniken och de nya möjligheterna. Och de utbildningar som leder till vårdyrken måste redan på ett tidigt stadium förbereda studenterna på den mycket informationstunga verksamhet som senare kommer att möta dem. Internationellt sett har ämnet medicinsk informatik utvecklats och har , framför allt i och , en etablerad institutionell position inom medicinska fakulteter. Motsvarande är under utveckling i de flesta av världens länder, och allt flera lärosäten sätter medicinsk informatik på schemat. Stora delar av den svenska utbildningen i medicinsk informatik baserar sig emellertid fortfarande på enskilda entusiasters initiativ. För att ta tillvara alla de möjligheter som IT i vården ger med beaktande inte minst av de krav på säkerhet och tillförlitlighet som måste ställas krävs enligt vår uppfattning en mycket mera målmedveten utbildning av svensk vårdpersonal än vad som är fallet . Undervisning i IT-användning bör därför ges blivande läkare och sjuksköterskor samt övrig vårdpersonal från första terminen och sedan regelbundet under hela utbildningen, integrerat i alla kurser. För att säkerställa en sådan utveckling borde en särskild lärostol i medicinsk informatik inrättas vid varje medicinsk fakultet. 14.10 Satsa på en medicinsk forskning i världsklass Ge ökat stöd till den bästa forskningen. Inrätta ett svenskt och hälsa, efter amerikansk förebild. Långsiktigt sett ligger den stora potentialen för förbättrad hälsa i nya landvinningar på bl.a. det medicinska området, och sjukvårdens utveckling drivs av den medicinska forskningen. har haft en god förmåga att överföra vetenskapliga resultat till diagnostiska metoder och kommersiellt framgångsrika läkemedel. Inom läkemedel och biomedicin befinner sig i den internationella forskningsfronten. Detta är också ett område som kan få helt epokgörande betydelse. håller dock på att tappa sin ledande roll inom klinisk forskning. Återväxten av forskare måste tillgodoses om kreativa forskningsmiljöer av internationell klass skall kunna upprätthållas. står inför ett generationsskifte där betydande delar av de etablerade forskarna går i pension . ökar de svenska företagens benägenhet att investera i forskning utomlands. För att ge maximal kraft åt ansträngningarna att ligga i den medicinska och biomedicinska forskningsfronten vill vi skapa vad vi kallar ett svenskt efter amerikansk förebild. och hälsa skall kraftsamla och möjliggöra ny, mer tvärvetenskaplig forskning, men också fördjupa forskningen inom olika discipliner med anknytning till hälsa och sjukvård i vid mening. Målsättningen skall vara att sammanföra olika kategorier av ämneskunnande för att möjliggöra nytt vetande och kunskap som inte är möjlig att erhålla inom varje vetenskapsområde för sig. för medicin och hälsa skapas en forskningsfinansiär med ansvar för hela det samlade hälsovetenskapliga spektret. Det handlar om allt från grundvetenskaplig biomedicin till folkhälsa och social forskning. Vad beträffar menar vi att det statliga engagemanget kraftigt bör minska till förmån för regionalt och lokalt folkhälsoarbete. Erfarenheten visar att det ger störst möjligheter till framgång. Följaktligen bör institutet avvecklas. 15 Sjukvården blir en framtidssektor med våra förslag Med våra reformer byter man perspektiv på sjukvården, från kostnad till resursskapande verksamhet. Fler människor behandlas och rehabiliteras och fler kan delta i arbetslivet. Våra gemensamma resurser växer genom att sjukvården blir en högteknologisk och forskningsintensiv tillväxtmotor med en mycket stor andel välutbildad personal. Den svenska sjukvårdens kvalitet avgörs långsiktigt av dess förmåga till förnyelse. Det går inte att erbjuda en god hälso- och sjukvård utan att snabbt ta till sig de medicinska forskningsrön som finns i världen. De som vinner på detta är både patienterna som snabbare får tillgång till nya metoder i vården och personalen som får del i vinsten och möjlighet att vara med och utveckla spjutspetssjukvård. Vi vill se sjukvården som en viktig del i den nya ekonomin. Vi vill byta perspektiv på sjukvården från kostnad till resursskapande verksamhet. En kunnig, kompetent och engagerad personal är vårdens största tillgång. Med ett sådant synsätt är dagens landstingsskattefinansierade sjukvård driven i monopolform ingen lösning som har framtiden för sig. Ett nytt sätt att finansiera sjukvården måste till. Ofta bär sjukvårdsanställda på idéer om hur en mer framgångsrik vård skall organiseras och bedrivas. Ett sätt att förverkliga idéerna är att starta eget. En sådan utveckling försvåras om det finns starka offentliga institutioner som gör anspråk på monopolställning. Med dominerande offentliga vårdgivare är det svårt att få till stånd den nyetablering av vård som är nödvändig för en förnyelse av sjukvården. Om skall klara de ökade krav som utvecklingen kommer att ställa på sjukvården, måste de stela ineffektiva system som skapar köer och hindrar utveckling reformeras. 16 Att möta framtiden Sjukvården är en av de snabbast växande delarna av världsekonomin samt därutöver drivande för kunskapsutvecklingen. Den globala efterfrågan på sjukvård är i brant stigande och investeringarna i utveckling och forskning enorma. I beräknas investeringarna i sjukvården fram summera till 5.000 miljarder USD. Bara inom läkemedelsforskning investeras 40 miljarder USD. Vi står vid ett vägskäl. Det är de beslut som fattas i om den svenska sjukvården som avgör huruvida vårt land kan ta tillvara de goda förutsättningarna och möjligheterna att utveckla en sjukvård i världsklass, en sjukvård som får också utländska patienter och högteknologiska företag att söka sig hit. Kan sjukvården ta till vara mänskliga och ekonomiska resurser, samverka med näringsliv, utnyttja globaliseringens möjligheter, då kan svensk sjukvård bli en tillväxtmotor och inte ett finansieringsproblem. Om fel beslut fattas kommer svenska patienter, forskare, personal och företag i stället att söka sig härifrån, och vi får inom en sjukvård som bara nödtorftigt klarar det akuta men inte mer. Globaliseringen och den snabba IT-utvecklingen kan inte mötas med en strategi som har förbud och centrala planer som hörnstenar. De nya utmaningarna måste mötas i en anda av öppenhet för nya idéer och nya aktörer. Gotab, 2001 () () () () () () () () () de () ()