mot · GP02N24 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N24av ()med anledning av prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunikationer till och från och statens ansvar för dessa kommunikationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att stimulera näringslivet och arbetsmarknaden på . Inledning Regeringens proposition har benämningen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. Det är en bra rubrik, men det vore ännu bättre om även propositionens innehåll levde upp till denna rubrik. onekligen en del av landet behandlas illa i regeringens proposition. Den viktigaste enskilda frågan för tillväxt och livskraft är kommunikationerna till och från . Kommunikationer är en del av . Kommunikationerna till och från måste därför ses som en självklar del av landets infrastruktur. För en god utveckling av näringslivet, och för medborgarnas berättigade krav på möjligheter att resa inom landet, är det av betydelse att kommunikationerna till och från har minst samma standard, och detta till konkurrenskraftiga priser, som övriga . Den del av kommunikationerna som berör frakt av gods är naturligtvis den som är viktigast för företag och förtagande. Det som tillkommer, utöver betydande fraktkostnader till och från , där kostnaden på färjan är för ett normalekipage, är kostnader som uppkommer genom det förhållandet att det under huvuddelen av året finns enbart en förbindelse till och . Utöver detta har det gotländska näringslivet levt i ovisshet om vad som ska hända med förbindelsen till och från . Således har det genomförts, med växlande framgång vad gäller innehåll och realism, ett otal statliga utredningar om hur trafiken på ett rimligt sätt skall utformas. Detta ständiga utredande skapar naturligtvis betydande osäkerhet, och många företag tvekar om investeringsbeslut när den viktigaste faktorn för lönsamhet är oklar eller under utredning. gjorde en utredning, där förslagen uppfattades som positiva av såväl det gotländska näringslivet som i princip alla andra intressenter. Bara det faktum att det för en gång skull fanns en positiv utredning ledde till en påtagligt ökad investeringsvilja bland de gotländska företagen. Naturligtvis blev besvikelsen desto större när utredningsförslag inte omsattes till regeringsförslag, utan att det endast tillsattes nya utredningar. Den senaste utredningen transportstandard för (SOU 2001:66), som förhoppningsvis är den sista utredningen inom överskådlig tid, lämnades till regeringen detta år. Med denna utredning om Gotlandstrafiken hade det varit möjligt för regeringen, om viljan funnits, att i anslutning till den presenterade budgetpropositionen, den regionalpolitiska propositionen och infrastrukturpropositionen lägga fram förslag rörande . Utredningen framför en rad angelägna förslag, bl.a. att andra lösningar skall leda till att det nu gällande kontroversiella Gotlandstillägget försvinner. Utredningens förslag rätar ut många av de frågetecken som är kopplade till de kommunikativa relationerna mellan och fastlandet. Staten måste därför ha ett övergripande ansvar för en fungerande trafikförsörjning till . Trafikunderlaget är litet , men däremot är sommartrafiken omfattande. Det nuvarande trafikavtalet är ett vanligt entreprenadavtal, där ersättningen till rederiet baseras på antalet utförda turer. Det är enligt min mening otillfredsställande att Gotlandstrafiken ständigt är föremål för omprövningar och ifrågasättande. Detta försvårar avsevärt för näringslivet. Inte bara för företagare på , utan även för de företag som vill köpa eller sälja produkter till eller från . Det är angeläget att det så fort som möjligt kommer fram en permanent långsiktig lösning som klarare än anger de fasta spelregler som är en förutsättning för en positiv utveckling av det gotländska näringslivet, som drabbats av plågsamma nedläggningar. Denna för så viktiga fråga behandlas på sidan 127 i propositionen, och det utan att regeringen tar ställning. Detta trots att det finns underlag härför i . Jag ser fram emot en snar och långsiktig lösning av kommunikationsfrågan till och från , och då särskilt hur fraktkostnaderna ska ges en rimlig nivå så att vi kan få en politik för tillväxt och livskraft på . Näringslivet på För näringslivet på krävs nu snara och betydande insatser för att inte hela den gotländska arbetsmarknaden ska råka i obalans. Detta efter det att länet drabbats av ett antal omfattande avvecklingar och uppsägningar på arbetsmarknaden. har sockerbruk, kycklingslakteriet och senapsfabriken drabbats av nedskärningar, och dessutom har omfattande försvarsnedläggning skett och tre av fyra militära förband upphört. står åter inför omfattande nedskärningar genom att över 500 personer är varslade på , över halva personalstyrkan skall bort vid största fabrik och mejeri på södra läggs ner. Sammantaget innebär detta att ca. av antalet sysselsättningstillfällen försvinner . För att förhindra att arbetsmarknaden råkar i obalans krävs, förutom lokala och regionala satsningar, även insatser från central nivå. Dessa statliga insatser kan sammanfattas enligt följande: Med anledning av försvarsnedläggningarna måste förslag inom ramen för omställningsarbetet presenteras och förverkligas. En analys måste genomföras för att klargöra om ytterligare statlig verksamhet kan lokaliseras till . Förstärk statliga medel, utöver dem som redan beviljats, för utbyggnad av bredband på . Förstärkta regionalpolitiska medel kombinerade med möjlighet att tillfälligt förbättra det företagsinriktade stödet på . Detta kan ske genom en friare användning av disponibla medel genom regelförenklingar. Förstärkning av de arbetsmarknadspolitiska möjligheterna. Inte minst för att möjliggöra nytt arbete för äldre som lämnar industrin, och av vilka många har låg utbildningsnivå.