ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02K346 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K346av och ()Tid mellan beslut och ikraftträdande Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tid mellan beslut och genomförande av riksdags- och regeringsförslag. Motivering Riksdag och regering beslutar kring mycket som berör vardagen för enskilda människor, familjer och företag. Det kan gälla ekonomiska frågor, skatter, nya regler, förordningar etc. Ofta är det en alltför kort framförhållning, vilket gör att tiden mellan beslut och ikraftträdande blir så kort att enskilda eller företag omöjligt får tid att kunna anpassa sig efter de nya förutsättningar som t.ex. en lagändring eller skattehöjning innebär. Exempel finns på skattehöjningar på eldningsolja eller drivmedel som beslutats i och börjat gälla efter beslutet. I dessa fall får även distributionskedjorna problem att hinna anpassa sig med kort varsel. Lag (1976:633) om kungörande av lagar och andra författningar föreskriver att av en författning skall framgå när den träder i kraft. Varken den lagen eller kungörandeförordningen (1977:827) upptar regler om hur nära inpå beslutet att anta en författning eller författningsändring ikraftträdandedatumet får eller lämpligen bör ligga. I riktlinjerna för författningsskrivning, Ds 1998:66, sägs att en författning bör träda i kraft ett bestämt datum. Det datumet sätts normalt så att författningen kan komma från trycket i SFS före ikraftträdandet. En författning bör enligt dessa riktlinjer, endast i speciella undantagsfall komma ut från trycket senare än före ikraftträdandet. En del hävdar att ett kommande riksdagsbeslut skall anses som allmänt känt, om det beretts och behandlats av regering och utskott. Det kan dock ifrågasättas om det är rimligt att en enskild eller ett företag skall ha krav på sig att följa alla de ärenden som behandlas och kan beröra dem och som eventuellt kan resultera i ett beslut i . Det bör vara så att det skall finnas mellan beslut och ikraftträdande, när beslutet påverkar den enskilde eller ett företag på ett sätt som innebär ökade kostnader eller lagändringar som påverkar vardag eller verksamhet, där man vet att det krävs förberedelse eller planering för att hantera de nya förutsättningarna. Denna tid är alldeles för kort. Minst bör gå mellan beslut och ikraftträdande. Regeringen bör komma med förslag som gör det möjligt för medborgare i landet att få rimlig tid att kunna förbereda sig för beslut av eller regeringen. () ()
mot · GP02K347 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K347av ()Nationaldagen som allmän helgdag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra den svenska nationaldagen till en allmän helgdag. Motivering instiftades 1916 som vår inofficiella nationaldag. är officiella nationaldag. Den svenska flaggan har anor , d v s från slutet av tid. Eftersom hans trontillträde markerar det nationella kungadömets begynnelse ser det ut som en tanke att det är just från hans tid som de äldsta beläggen för att en blå duk med gult kors kunde användas som beteckning för något svenskt. Förlagan var säkert det danska rödvita korsbanéret, . Färgerna hade man hämtat från lilla riksvapnet med dess tre gyllene kronor på blått fält. Detta märke har åtminstone från tid ofta brukats som fälttecken för svensk trupp, både till lands och till sjöss. Flagglagen moderniserades 1982. Då fick också rang av nationaldag den dag då vi hälsar nya medborgare välkomna och då vi hyllar som en fri nation med fritt statsskick. När det gäller vår nationaldag går traditionen tillbaka till när valdes till kung . Även författning och regeringsform antogs respektive år. I samtliga EU-länder (med undantag av , och ) är nationaldagen också helgdag. I och är monarkens födelsedag också en nationaldag. För att ge samtliga ca nio miljoner invånare en möjlighet att gemensamt kunna markera sitt bejakande av vårt svenska samhälles grundläggande värderingar föreslås att även den svenska nationaldagen blir . Inte minst den tiondel av invånare som är födda utanför gränser får därigenom ett värdefullt tillfälle att också manifestera sin lojalitet med vårt lands demokratiska samhällsskick och värdegrund. Då väl sammanfaller i tiden med den traditionsenliga skolavslutningen skulle denna förslagsvis också kunna kalenderläggas permanent till nationaldagen.
mot · GP02K349 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K349av Per och ()Generellt skydd mot diskriminering Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av grundlagen så att ett generellt rättsligt bindande skydd mot diskriminering införs och att begränsningen till etniska minoriteter i 2 kap. 15 § regeringsformen (RF) upphävs. Bakgrund Utredningen grundlagsfrågor (SOU 2001:19) har föreslagit att skyddet för utsatta grupper kompletteras och förstärks i 1 kap. 2 § första stycket RF. Tyvärr ingick det inte i kommitténs uppdrag att utreda ett utökat skydd i 2 kap. RF, trots att andra delar av kapitlet ingick i uppdraget. Kommittén har således föreslagit ändringar i det s.k. målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § RF. Detta är dock inte rättsligt bindande. de gröna kan inte se syftet med att utöka detta skydd utan att skyddet i det rättsligt bindande fri- och rättighetskapitlet utökas på motsvarande sätt. Den av kommittén föreslagna ändringen skulle skapa en obalans mellan det allmännas mål och vad den enskilde uppfattar som en rättighet och vad som faktiskt för den enskilde utgör rättsligt bindande skydd. har bestämmelsen, i sin nuvarande utformning, av det allmänna i flera sammanhang åberopats som en ursäkt för att inte vidta andra åtgärder till skydd mot olika former av diskriminering. Det har skett med hänvisning till att respekten för alla människors lika värde redan är garanterad i 1 kap. 2 § RF. Ett generellt skydd behövs Vidare kan de gröna inte se varför skyddet i 2 kap. 15 § RF skall vara begränsat till att endast omfatta etniska minoriteter, särskilt som kommittén föreslår ett mera generellt och individuellt skydd i 1 kap. 2 § RF. Begränsningen av skyddet mot etnisk diskriminering i 2 kap. 15 § RF till förmån för minoriteter bör därför tas bort och regeln göras generell. Per () ()
mot · GP02K350 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K350av (m)En översyn av ombudsmannainstituten Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om en reformering av de s.k. ombudsmannainstituten med sikte på en sammanhållen organisation under primära insyn. Motivering torde ha varit ett av de länder i världen som först inrättade ombudsmän med uppgift att bevaka att enskilda medborgares lagliga rättigheter tas till vara och att diskriminering av enskild individ eller grupp ej sker. Flera länder har inrättat liknande ombudsmannainstitut efter svensk modell. Efterhand har vi fått en ganska rikhaltig flora av myndigheter under regeringen såsom t.ex. DO (), BO () och JämO (). Under sorterar JO (). Tid efter annan reses också krav på inrättande av nya ombudsmän med uppgift att bevaka efterlevnaden av något särskilt rättighetsområde. Bilden av olika ombudsmannamyndigheter är splittrad, och risken att ärenden bollas mellan olika revirbevakare ökar; den rättssökande allmänheten får svårare att hitta rätt. har ratificerat ett antal internationella konventioner rörande de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, t.ex. FN:s konvention och . Sedan dessutom inkorporerat med svensk rätt kan behovet av en mera sammanhållen kontroll av efterlevnaden av andan i dessa konventionsåtaganden också sägas ha ökat. FN har rekommenderat sina medlemsländer att inrätta ett fristående organ med uppgift att skydda och främja mänskliga rättigheter. Övervägande skäl talar för att sammanföra vinna ökad slagkraft, spridning av övergripande kompetens och ett bättre, samlat tillvaratagande av den enskildes rättigheter. Ett sådant rättighetsorgan torde med fördel kunna sortera direkt under för att markera större oberoende, konstitutionell tyngd och demokratisk insyn.
mot · GP02K351 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K351av och ()Förslag till riksdagsbeslut beslutar att inordna SLU under utbildningsutskottets beredningsområde. Motivering All högskoleutbildning ligger under utbildningsutskottets beredningsområde med ett enda undantag, nämligen Statens . SLU bereds av miljö- och jordbruksutskottet enligt nuvarande ordning. För att utbildningsfrågorna skall kunna beredas likvärdigt ur ett högskoleperspektiv bör ordningen ändras så att även SLU inordnas under utbildningsutskottets beredningsområde. () ()
mot · GP02K353 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K353av och ()Teckenspråk Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en lagstiftning bör säkerställa rätten till teckenspråk så att den tillförsäkrar döva samma rätt som de språkliga minoriteterna i erhållit. Hörselskadade elever och ungdomar med hörselskador är ca 9 000 individer. De är registrerade inom hörselvård och har större eller mindre behov av habiliteringsinsatser. Mer än hälften har en sådan nedsättning att de använder hörapparat och annan teknisk utrustning för att kunna vara delaktig i kommunikation i hemmet, skolan och samhället i övrigt. En del har sådan hörselnedsättning att de utöver tekniska hjälpmedel i olika situationer behöver teckenspråk. Minoritetsspråk Teckenspråket erkändes inte som minoritetsspråk när skulle ratificera minoritetsspråkskonventionen. Rätten till teckenspråk måste fastställas i lag. finns många exempel på att denna rätt inte finns. Visserligen har landstingen en skyldighet att tillhandahålla tolktjänst, men någon laglig rätt till tolk finns inte. Inte heller finns en lagstadgad rätt till teckenspråkig förskola eller teckenspråkig äldreomsorg. Det är upp till kommunernas goda vilja om sådan service ges. har ett anslag till förbundets teckenspråksavdelning för framställning av material på teckenspråk, ett anslag som varit oförändrat . Några nya medel för att göra kultur och litteratur tillgängliga för döva med teckenspråk som första språk finns inte. Sådana medel finns för de nationella minoriteternas språk och kultur i årets budgetproposition. För att trygga rätten till teckenspråk för hörselskadade behövs en lagstiftning som tillförsäkrar dem rätten till sitt eget språk, på samma sätt som minoritetsspråken. I sammanhanget kan nämnas att har lagskyddat teckenspråket. () ()
mot · GP02K354 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K354av och ()Valresultatets genomslag i landsting och kommuner Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett snabbare genomslag av valresultatet i kommunerna. Motivering Med den gällande kommunallagen (1991:900), som trädde i kraft , ändrades reglerna om styrelsernas mandattider. Detta innebar bl.a. att kommunfullmäktige numera kan besluta att styrelsens mandatperiod börjar vid det första fullmäktigesammanträdet efter valet. Det är viktigt från demokratisk synpunkt att den nya majoriteten skall tillträda för att kunna påverka budgeten och påbörja arbetet med att förverkliga sitt program, om valet har lett till ett regimskifte. kan dock en politisk majoritet som grundar sig på ett val som hölls sitta kvar och påverka verksamheten fram till det första fullmäktigemötet , som inte får hållas innan . I alltför många kommuner har politiker som förlorat valet använt till att genomdriva beslut som går stick i stäv med den politik de partier som vunnit valet vill föra. Detta är oacceptabelt. Dessutom har många kommuner inte känt till att möjligheten till ett snabbare valgenomslag även gäller nämnderna och har därför låtit nämnder sitta kvar till . I över har därmed en politisk minoritet, bortröstad av väljarna, styrt deras kommuner. För väljarna måste tilltron till demokratin minska när man ser den politik man röstat bort ändå genomföras på grund av att lagstiftaren ansett att politikerna i kommunerna inte klarar att genomföra ett regimskifte lika snabbt som riksdag. Man har ansett att partiernas nomineringsarbete kräver alltför för att det ska kunna vara möjligt att genomföra ett snabbare valgenomslag. Med dagens uppskruvade tempo i andra viktiga politiska frågor borde alla partier kunna ha den beredskapen, dvs. att efter valet besluta om vilka kandidater de har till olika förtroendeposter. Kommunallagen borde, med hänvisning till ovanstående, därför utformas på ett sådant sätt att den avgående styrelsen endast kan fungera som expeditionsministär och att den nyvalda fullmäktigeförsamlingen väljer ny styrelse och nya nämnder vid sitt första möte som skall kunna hållas från . Gotab, 2001 () ()
mot · GP02K355 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K355av m.fl. (v)Förundersökningssekretessen Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i sekretesslagen så att ett rakt skaderekvisit i sekretessen till förmån för enskilda i det allmännas brottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet återinförs. Förundersökningssekretess Beträffande förundersökningar i brottmål gäller s.k. omvänt skaderekvisit. Denna ordning har kritiserats, och har krävt att ett rakt skaderekvisit införs. Senast framfördes detta krav i en motion under allmänna motionstiden /2000. När den lagändringen genomfördes diskuterades inte brottsoffrens försämrade ställning som blev följden, inte heller diskuterades allmänhetens minskade insyn i polisens verksamhet. Sedan följderna av lagändringen verkligen blivit kända har några smärre förändringar gjorts men då endast beträffande skadeståndsanspråk och unga lagöverträdare. Att kritiken är motiverad har visat sig i en rad mycket uppmärksammade fall. Ett är fallet med , där Vallos mor förvägrades ta del av den nedlagda förundersökningen med hänvisning till att den avlidnes integritet vid ett utlämnande skulle kränkas. Det senaste av uppmärksammade fall är frågan om den nedlagda förundersökningen när det gäller de poliser som avlossade skotten vid i . Det finns ingen möjlighet vare sig för de drabbade eller för medier att få del av de uppgifter som låg till grund för åklagarens beslut. Reglerna om omvänt skaderekvisit när det gäller sekretess i förundersökningar innebär enligt vår mening stora faror. Detta gäller inte minst när det gäller nedlagda förundersökningar mot poliser som misstänkts för brott. Bristen på insyn riskerar att undergräva allmänhetens förtroende för polisen. Även när det gäller privatpersoner som är misstänkta är det olyckligt att inskränka brottsoffrens och allmänhetens rätt till insyn i förundersökningar. Med hänvisning till att allmänhetens förtroende för rättsväsendet är oundgängligt i ett demokratiskt samhälle anser vi att förslag om sådan ändring i sekretesslagen som innebär ett rakt skaderekvisit i sekretessen till förmån för enskilda i det allmännas brottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet måste återinföras. () () () () ()
mot · GP02K356 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K356av (v)Proportionellt valsätt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ändra i lagen för att säkerställa proportionalitet vid fyllnadsval. Verkligheten är inte alltid som man tror Under de förutsättningar som anges i 2 § lag 1992:339 om proportionellt valsätt skall följande val vara proportionella: Val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar. Val av revisorer och revisorsersättare som avses i 9 kap. 1 och 2 §§. Val av ledamöter och suppleanter i styrelser för aktiebolag, ekonomiska föreningar eller stiftelser eller revisorer och revisorssuppleanter som skall granska en sådan styrelses förvaltning. Val av ledamöter och ersättare i beslutande församling samt revisorer och revisorsersättare i kommunalförbund. Om inte något annat följer av förbundsordningen, skall det som sägs i första stycket tillämpas när den beslutande församlingen i ett kommunalförbund väljer ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen, andra nämnder, de beslutande organens beredningar samt revisorer och revisorsersättare (1997:550). Anledningen till motionen Vid ett fyllnadsval yrkade partiet som tilldelats mandatet i allmänt val på att deras kandidat skulle väljas in i en nämnd. Ett annat parti som av egen kraft inte tilldelats eget mandat i nämnder yrkade på sin kandidat. Partiet som enligt allmänt val tilldelats platsen yrkade då på proportionellt valsätt. Detta yrkande avvisades av ordföranden med anledning av att kvoten ej uppfyllts för att begära sådant val. Enligt 2 § i lag 1992:339 framgår det att ett val skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många väljare som motsvarar den kvot som man får om antalet närvarande ledamöter delas med det antal personer som valet avser ökat med ett. Antalet närvarande ledamöter var 49, partiet det gällde har 5 mandat, det parti som nominerade sin egen kandidat har 2 mandat, valet gällde ett mandat av elva i en nämnd. vid sitt första sammanträde inte beslutat om att proportionellt valsätt skulle tillämpas och heller inget yrkande om proportionellt valsätt i fyllnadsvalet fick framställas genomfördes valet med slutna valsedlar. Utfallet innebar att det parti som ej tilldelats plats i allmänt val fick flest röster och det parti som tilldelats nämnda mandat förlorade det. Att detta skulle kunna inträffa kan inte ha varit lagstiftarens intention med lagstiftningen. Lagens intention måste väl vara att kunna genomföra valteknisk samverkan mellan partier och garantera partier, när ingen valteknisk samverkan gjorts, att de mandat som tilldelats i allmänna val tillfaller partiet. Med anledning av det inträffade anser jag att lagen måste ses över för att proportionellt valsätt vid fyllnadsval säkerställs.
mot · GP02K358 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K358av m.fl. (v)Mandattiden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa begränsning av det antal mandatperioder som en person får vara ledamot av riksdag. Bakgrund finns ingen begränsning av hur många mandatperioder en riksdagsledamot kan sitta. Detta medför att omsättningen på riksdagsledamöter är liten och nya personer med nya infallsvinklar på problem och lösningar har svårt att komma in. Det finns en seniorprincip, som exempelvis innebär att den som suttit i får sitta längst fram i valkretsbänkarna i kammaren. Ur ett demokratiskt perspektiv är det viktigt att engagerade personer har en faktisk möjlighet att komma in i de valda församlingarna, att få delta i det lagstiftande arbetet. Demokratin fördjupas genom att förnyas och makten delas mellan fler personer . Politik är inte ett yrke, och om man sitter för länge så kan det bl.a. vara svårt att hålla kontakten med sitt yrkesarbete. Det gäller att inte bita sig fast utan våga lämna över makten åt andra. Det är vår mening att regeringen lägger fram förslag på införande av en begränsning av antalet mandatperioder en person får vara ledamot av riksdag. Förslagsvis bör den begränsningen vara tre mandatperioder. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) () ()
mot · GP02K359 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K359av och (v)Filmcensuren 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa filmcensuren. 2 Bakgrund censureras filmer innan de får visas på biograferna. Detta är för att skydda personer från skadlig inverkan av filmerna. Videofilmer, böcker, TV-program eller teaterpjäser förhandscensureras dock inte. Varför har biograferna fortfarande en särställning? Det våld och det lidande vi kan se på TV, inte minst TV-nyheterna, är minst lika allvarligt och otäckt. De skadeverkningar som det som censureras bort skulle kunna orsaka är till allra största delen desamma som visningen av materialet medför via video eller TV-utsändningar. Om det finns material som är för skadligt för femtonåringar att se kan man införa en 18-årsgräns i stället för att förbjuda alla från att se materialet. Det är vår mening att filmcensuren bör avskaffas. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v)
mot · GP02K360 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K360av Skånberg och ()Alkoholfri representation i statlig förvaltning och riksdag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen och riksdagsstyrelsen som sin mening vad i motionen anförs om en policy för alkoholfri representation för statlig förvaltning och för . Motivering Det finns bland allmänheten en irritation över att politiker, på det som faktiskt är deras arbetstid, dricker alkohol på skattebetalarnas bekostnad. Bruket av offentliga medel i form av statlig och representation med alkohol har därför med rätta kritiserats. Alkoholkonsumtion är inte accepterad på någon svensk arbetsplats och bör naturligtvis inte vara det i stat och kommun heller. Alltfler exempel kommer till allmän kännedom om politiker med alkoholproblem. Inte sällan har alkoholism grundlagts eller utvecklats genom offentlig representation. Arbetsplatsen, t.ex. , anser vi ska vara en vit zon, liksom trafiken, graviditeten, och våra barn och ungdomars uppväxt. I tider när mycket angelägna ändamål på grund av det knappa ekonomiska utrymmet måste avslås eller vänta, ter det sig obegripligt med politiker som unnar sig själva gratis alkohol. Politiker, inte minst riksdagsledamöter, måste visa sin vilja att prioritera och föregå med gott exempel. Vi föreslår en policy där all representation under arbetstid är helt alkoholfri och representation vid övriga tillfällen är spritfri. En restriktiv syn på alkohol i politiska sammanhang är ingen ny fråga utan ytterst en fråga om solidaritet. Skånberg (kd) ()
mot · GP02K361 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K361av m.fl. (s)Brottet hets mot folkgrupp Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förändra brottet hets mot folkgrupp i och tryckfrihetsförordningen så att både sexuell läggning och transpersoner inkluderas. Motivering I den, förhoppningsvis, förestående ändringen av och tryckfrihetsförordningen gällande hets mot folkgrupp förutsätts att benämningen sexuell läggning hellre än begreppet homosexuella tillförs. Detta skulle innebära att det blir straffbart att hetsa mot homo-, bi- och heterosexuella. Däremot skulle inte transpersoner transvestiter och transsexuella skyddas av detta eftersom det inte är fråga om en sexuell läggning. Indirekt får detta till följd att samhället legitimerar hets mot transpersoner, något som är mycket olyckligt. Det torde inte vara några större problem att, eftersom man nu har en intention att förändra lagen, tillföra också transpersoner till de grupper som omfattas av det skydd lagen om hets mot folkgrupp utgör. För varför skall det vara tillåtet att hetsa mot exempelvis en man som upplever sig vara född i fel kropp och därför, i varierande grad, väljer att leva sitt liv som kvinna? Varför skall det vara tillåtet att bedriva hets mot en person som i sitt uttryck skiljer sig från det gängse genusmönstret? Den hets och det hot om våld transpersoner utsätts för, både som grupp och som individer, påminner starkt om den som homo- och bisexuella utsätts för även om transsexualism och transvestism inte är sexuella läggningar utan är en fråga om könsidentitet och genusuttryck. Som enskild transperson har man skydd i lagen, men som grupp saknas detta skydd. () () () ()