mot · GP02So264 · 2001-10-05 00:00:00 — 9 Konkurrensutsättning och privatisering kan sägas ha varit marknadens decennium inom välfärdstjänsternas område vilket även innefattar sjukvården. Det har skett genom köp- och säljsystem, bolagisering, konkurrensutsättning och utförsäljning. kan det ökade antalet privata sjukvårdsförsäkringar direkt kopplas till att antalet privata vårdgivare ökat. Utifrån detta faktum ser med stor oro på den utveckling som tagit fart och anser vidare att den av beslutade prioriteringsordningen inom sjukvården är allvarligt hotad. Det finns allvarliga strukturella problem inom sjukvården, något som bl.a. tar sig uttryck i långa vårdköer. Därför är det än mer betydelsefullt att prioritetsordningen gäller. Ett exempel på hur försäkringsbolagen vill förbigå den åskådliggörs i den reklam som ett av dessa bolag gör för sin privata sjukvårdsförsäkring. Där utlovas försäkringstagaren att slippa stå i kö och garanteras en plats på ett privat sjukhus, där försäkringsbolaget dessutom är delägare, till en relativt låg premie. Under förutsättning att vederbörande är och kan avge hälsodeklaration. Det finns en stor risk att denna utveckling leder till att försäkringsbolagen står bakom vårdbolagen, vilka köpt eller köper upp nu offentligt driven vård, och ger möjlighet för enskilda och företag med försäkringar att köpa sig förtur. anser att detta inte ökar valfriheten för den enskilda, vilket privatiseringsförespråkarna hävdar, utan i en försäkringsfinansierad vård styr beställaren strikt var och för hur mycket den enskilda ska få vård. Privatiseringen av vården är tveksam ur många aspekter. Det demokratiska inflytandet sätts ur spel på ett sätt som tydligt ställer de mest utsatta vid sidan. Marknaden, de ekonomiskt och kunskapsmässigt starka, kommer att styra, vilket kan komma att åsidosätta behoven till förmån för efterfrågan. Samhällsekonomin påverkas också genom att de privata företagens primära intresse är den egna vinsten och inte vad som kan anses vara samhällsekonomiskt mest gynnsamt. Vården kommer ur det perspektivet inte att gynna de äldre, psykiskt funktionshindrade, hemlösa och andra utsatta människor vilka i en marknadsstyrd vård betraktas som olönsamma. anser att sjukvården i huvudsak ska drivas i offentlig regi. Komplement i form av icke vinstdrivande verksamheter kan vara positivt under förutsättning att verksamheterna inte konkurreras ut eller köps upp av stora vårdbolag. Privatiseringsvågen inom vården och den allt högre graden av marknadsanpassning har visat sig skapa stora brister i personalens arbetsförhållanden. Yrkesmedicinska enheten inom samhällsmedicin, , har i en nyligen framlagd rapport visat på att bl.a. de nya marknadsmodellerna haft stor betydelse för personalens arbetsvillkor. Rapporten visar att de flesta yrkeskategorier inom sjukvården upplevt stora försämringar med ökad arbetsbörda, tidspress, mindre resurser och mindre inflytande. Det har drabbat framförallt kvinnliga distriktsläkare. Liknande resultat har utvärderingen av konkurrensutsättningen av äldreomsorgen visat. anser att privatisering och konkurrens måste ersättas med samarbete och samverkan för att uppnå en god vård på lika villkor. anser vidare att vårdpersonalen måste ges arbetsro och möjlighet att långsiktigt kunna planera innehållet i verksamheten tillsammans med patienter och anhöriga. Ekonomin ska vara medlet och inte målet. Den utveckling som råder leder dessutom till ökade kostnader och mindre valfrihet p.g.a. den oligopolbildning som råder. En minst lika viktig invändning mot privatisering av vården är risken för att förtroendet mellan patient och vårdgivare går förlorat om misstanke om vinstintresse kan ligga till grund för valet av behandling. Mänskligt handlande och förtroendefull kommunikation bygger på ömsesidiga och oegennyttiga relationer. 10 , patientnämnd och patientutbildning Det blir allt viktigare att stärka patienternas rätt i vården. Ett viktigt steg är redan taget genom s.k. second opinion, patientnämnder och förstärkning av patientens val av behandling. Andra steg att ta för ett ökat brukarinflytande är att satsa på patientutbildning. För att patienten ska kunna ha ett reellt inflytande och kunna fatta beslut krävs alltmer kunskap. En välinformerad och kunnig patient bidrar också till en mer lyckad behandling och trygghet för behandlaren. anser att bör ges i uppdrag att utforma förslag till program för patientutbildning i de stora folksjukdomarna som t.ex. hjärt- och kärlsjukdomar, diabetes, astma och ryggbesvär m.fl. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Patientnämnderna är ett positivt inslag i vården vilkas erfarenheter ytterligare kan tas tillvara. Det är viktigt att den funktion som de har blir känd både hos personal och brukare. De synpunkter och klagomål som inkommer måste, för att det ska vara meningsfullt, ha en naturlig ingång till dem som ansvarar för verksamheten. Det måste därför finnas ett naturligt och ständigt pågående flöde dessa emellan. Trots den tillsyn som utövar, Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds funktion och patientnämnder finns det fortfarande hos många en känsla av maktlöshet inför vårdapparaten. anser därför att en statlig patientombudsman skulle kunna fungera som en från sjukvården fristående instans dit patienter kan vända sig med klagomål och få aktiv hjälp med att få sitt ärende prövat i rätt instans. bör som sin mening ge regeringen till känna att en patientombudsman bör inrättas. () () () () () () () () () ()