ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02So42 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So42av , ()med anledning av prop. 2000/01:81 Omskärelse av pojkarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring så attingen annan än legitimerad läkare tillåts utföra omskärelser på pojkar.InledningRegeringen föreslår i proposition 2000/01:81 en lag om omskärelse avpojkar. Förslaget innebär att omskärelse endast får utföras av legitimeradläkare eller av någon som har särskilt tillstånd om pojken inte är äldre . Om pojken är yngre än krävs det alltså inte atten legitimerad läkare utför ingreppet. Regeringen motiverar förslaget medatt det inte har framkommit något behov av en möjlighet till omskärelserutanför hälso- och sjukvårdens ram från något annat håll än från dejudiska församlingarna. Omskärelser inom den judiska församlingen skerinte på pojkar som är äldre än . Eftersom det inte framkommitatt pojkar farit illa när de har omskurits inom den etablerade organisationsom de judiska församlingarna har byggt upp och då ingreppet är minstkomplicerat när pojken är riktigt liten anser regeringen att det inte skakrävas att en legitimerad läkare utför omskärelse på pojkar yngre än tvåmånader.Gör inte undantag för spädbarnProblematiken som omgärdar omskärelse av pojkar är inte helt lätt. Å enasidan måste hänsyn tas till den grundlagsfästa religionsfriheten och åandra sidan gör sig den medicinska etiken och barnets bästa genom FN:sbarnkonvention gällande. Många hävdar fortfarande att omskärelseorsakar ringa smärta och har medicinska fördelar. Svensk medicinskexpertis verkar inte dela den uppfattningen. Det är svårt att försvara ettsmärtsamt kirurgiskt ingrepp som sker på en frisk människa utan dennessamtycke. Och det är troligt att förslaget kan anses strida motbarnkonventionen. Alternativet till en lag om omskärelse av pojkar är etttotalförbud på samma sätt som förbudet mot könsstympning av flickor.Skulle det vara möjligt och meningsfullt att införa ett sådant förbud? Nejknappast , då risken är att verksamheten i stället tvingas ut i detillegala fältet. Vi önskar att omskärelse minskar som fenomen föratt helt försvinna. Som ett steg på vägen är den endarimliga lösningen att tillse att den omskärelse av pojkar som görs idagsker under betryggande och kontrollerade former av legitimerade läkare.Regeringens undantag för barn är dock, medhänsyn till barnets bästa, inte särskilt välbetänkt. Det saknas inte muslimskaoch judiska läkare som kan utföra ingreppet och det finns heller inget religiöstförbud mot att just läkare utför omskärelsen. Varför i så fall göra undantag förjust spädbarn? Det är knappast försvarbart att utelämna de allra minsta barnentill lekmän och inte garantera dem bästa möjliga medicinska behandling.Mot bakgrund av ovanstående föreslår de gröna attlagförslaget ändras så att ingen annan än legitimerad läkare, oavsett pojkensålder, tillåts utföra omskärelse på pojkar.Stockholm den 5 april 2001Kia ()()
mot · GO02So43 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So43av , ()med anledning av prop. 2000/01:81 Omskärelse av pojkarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alla pojkar oavsett ålder skall ges samma rätt till ett tryggtsmärtfritt kirurgiskt ingrepp.InledningI omskärs ca 3 000 pojkar , mörkertalet kan befaras varastort då många ingrepp sannolikt inte kommer till myndigheternas ellersjukvårdens kännedom. tillstyrker regeringens lagförslagsom reglerar sådan omskärelse av pojkar som inte är medicinskt betingad.Smärtlindring blir obligatorisk och ingreppet får utföras endast avlegitimerad läkare med särskild kompetens, eller av person som fåttsärskilt tillstånd av . anser att förslagetmotiveras eftersom den medicinska säkerheten ökar och smärtlindringsäkras. Det ger möjlighet att skydda alla de pojkar i som årligenomskärs av religiösa skäl.SmärtlindringDock innehåller regeringens lagförslag en allvarlig brist, nämligenavseende pojkar yngre än som inte garanteras sammasmärtlindring som de pojkar som är älder än . Centerpartietanser att alla pojkar oavsett ålder skall ges samma rätt till ett tryggtsmärtfritt kirurgiskt ingrepp.Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 5 april 2001Kenneth ()()()()(c)
mot · GO02So44 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So44av Stafilidis, ()med anledning av prop. 2000/01:81 Omskärelse av pojkarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar i enlighet med vad som anförs i motinen omåldersgräns och övriga villkor för manlig omskärelse som ej ärmedicinskt motiverad.MotiveringDet är glädjande att se att regeringen äntligen har vidtagit åtgärder för attreglera procedurerna kring manlig omskärelse. Vi är dock inte nöjda medregeringens proposition i frågan.FN:s konvention om barnets rättigheter stadgar i artikel 19 att allalagstiftningsåtgärder ska vidtas för att skydda barn mot alla former av fysisktoch psykiskt våld, skada eller övergrepp. I artikel 24 står det attkonventionsstaterna ska vidta alla effektiva och lämpliga åtgärder i syfte attavskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. Dessa artiklarär argument nog mot att tillåta omskärelse av unga pojkar.Vid en omskärelse skärs förhuden bort. Avlägsnandet innebär att ca 10procent av nervändarna i penis tas bort. Ingreppet går till på följande vis:Man klämmer fast en peang i förhudens spets, kör in en knappsond mellanförhuden och ollonet och för runt denna för att lösa de bindvävsförbindelsersom naturen har placerat där hos späda och små barn. Därefter körs en ellertvå peanger in längst in i vecket mellan ollonet och förhuden, dessa kläms tilloch förhuden dras ut. Därpå skärs förhuden bort. Detta ingrepp utförs oftaunder bedövning, men kan trots detta betraktas som en grov kränkning avbarnets fysiska integritet. Ingreppet genomförs på pojkar som kan vara så småsom gamla.Vi måste våga kalla saker vid deras rätta namn. Omskärelse innebär skär bort en frisk del av kroppen, det är ett oåterkalleligt ingrepp. Det ärett övergrepp och en kränkning av den personliga integriteten. I det svenskasamhället värnar vi individens självklara rätt att få freda sin egen kropp. Vislår vakt om individens självklara rätt att säga nej till medicinska ingrepp somman inte önskar. Spädbarn har ingen möjlighet att själva samtycka till ettingrepp som omskärelse. Äldre pojkars möjligheter att säga nej får ses somytterst begränsade, då trycket från familj och traditioner är hårt. Den endarimliga lösningen vore att införa en 16-årsgräns med förälders godkännande,samt en ren 18-årsgräns då den unge mannen själv får bestämma överkirurgiska ingrepp på sin egen kropp. anser vi att en pojkehar nått en sådan mognad att han är kapabel att inse innebörden i ingreppetoch själv kunna medverka till ett beslut. Detta måste sjukvården försäkra sigom vid ett enskilt samtal med den berörde pojken, då det därefter även krävstillstånd från vårdnadshavare.Stockholm den 5 april 2001Tasso Stafilidis (v)(v)()()()
mot · GO02So45 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So45av , ()med anledning av prop. 2000/01:81 Omskärelse av pojkarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om adekvat smärtlindring vid omskärelse av pojkar.Omskärelse av pojkarReligionsfrihet finns inskriven i vår grundlag. Människor i skafritt kunna utöva sin religion. En del religioner föreskriver omskärelse avpojkar. I vårt land gäller det framför allt judar och muslimer.Kristdemokraterna delar regeringens bedömning att omskärelsen är enmångtusenårig tradition med djupt religiösa motiv och att den därföromfattas av religionsfriheten.Enligt artikel 9 har var och en rätt till tankefrihet,samvetsfrihet och religionsfrihet. Denna rätt innefattar bl.a. frihet att utövasinreligion eller tro genom sedvänjor och ritualer. Friheten att utöva sin religioneller tro får endast underkastas sådana inskränkningar, som är föreskrivna ilag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn bl.a. tillskydd för hälsa eller för andra personers fri- och rättigheter.Kristdemokraterna anser i likhet med regeringen att omskärelsen börutföras med hänsyn till barnets bästa. I propositionen föreslås därför enlagreglering av omskärelse. anser, liksom regeringen, attlagreglering ska ske. Vi anser också att föreslagna ändringar av berörda lagartillgodoser de krav som kan ställas i samband med omskärelse med ettundantag.Regeringen förutsätter att omskärelse görs med adekvat smärtlindring, menmenar att vad som i enskilda fall kan anses vara adekvat smärtlindring inte ären fråga för lagstiftaren. Regeringen önskar därför bemyndigande att uppdraåt att reglera detta i föreskrifter.Samtidigt förs ett resonemang att omskärelse tekniskt sett är enklare påriktigt små pojkar och att därmed smärtan kunde vara mindre.Kristdemokraterna anser att samma krav på adekvat smärtlindring skagälla oavsett omständigheter oberoende av ålder. Små barn känner smärta likaväl som vuxna.Det strider mot att ha lägre krav på smärtlindring försmå barn. kräver att det klart ska framgå av riksdagensbeslut att endast adekvat smärtlindring godtas vid omskärelse.Stockholm den 5 april 2001Chatrine ()()()()()()()()()()()()()()()()()
mot · GO02So46 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So46av , ()med anledning av prop. 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i denföreslagna 17 a § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vårdav unga (LVU) innebärande att barn inte skall utsättas förtvångsvisa kroppsliga ingrepp.MotiveringEnligt 2 kap 6 § regeringsformen är varje medborgare gentemot detallmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp. Detta är en rättighetsom visserligen kan begränsas i lag men med tanke på att det är engrundlagsskyddad rättighet skall givetvis begränsningar noga övervägasinnan de beslutas.När det gäller barn har haft dennafråga som en del av sitt uppdrag. har kommit framtill att det inte finns bärande skäl för att begränsa de grundlagsskyddaderättigheterna i detta avseende. En utvidgad sådan möjlighet kan inte anses ståi rimlig proportion till det ingrepp som ett tvångsvis drogtest utgör förbarnet.Att ett barn befinner sig under sådana omständigheter att det skulle varaaktuellt med tvångsvisa tester är tillräckligt för att kunna vidta de åtgärdersom krävs för att fullfölja behandling.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner med yrkandenom lagstiftning som skulle göra det möjligt att utvidga möjligheterna tilltvångsvisa tester på barn . Sådana förslag har på senaste tidenkonsekvent avslagits med hänvisning till pågåendearbete. När nu detta arbete avslutats och kommissionen kommit fram till attnyttan av att införa sådana tester inte skulle stå i proportion till det ingreppsom utgör tvångsvis drogtest, är det mycket inkonsekvent att lägga fram ettförslag i helt motsatt riktning.Vi anser att det när det gäller barn , inte minst när det redankonstaterats problem som lett till tvångsomhändertagande, måste finnas andramöjligheter till behandlingsinsatser än ytterligare ingrepp i barnets personligaintegritet. Ett sådant ingrepp riskerar istället att ytterligare minska barnetsförtroende för behandlingen och således motverka sitt syfte.Stockholm den 2 april 2001Alice ()()
mot · GO02So49 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So49av , ()med anledning av prop. 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen i form av bostad medsärskild service till personer med funktionshinder.MotiveringAngående rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen i form av särskiltboende för personer med funktionshinder bör det göras ett förtydligande.Det gäller särskilt till förmån för personer med så kallat doltfunktionshinder. Enligt flera avgöranden i kommuner och domstolar finnsen tveksamhet till orsakssamband mellan funktionshinder/sjukdom ochbehov av stöd. Tveksamheten i sig leder till avslag. Stödnekas även, ibland slentrianmässigt, med hänvisning till resursbrist.En så grundläggande livsnödvändighet som rätten till stöd med bostad böraldrig kunna begränsas på grund av resursbrist. Det innebär ju i själva verketatt en person hänvisas till sin egen möjlighet att få sina stödbehovtillgodosedda, vilket i de allra flesta fall är mycket svårt för enskilda. Dettahar också med all tydlighet framgått i media . Det kanalltså inte vara meningen att det skall vara möjligt för kommunerna att sålättvindigt kunna frånsäga sig sitt ansvar som att lite godtyckligt påstå attdetföreligger resursbrist. för avslag kan emellertid anses föreligga då detinte går att finna en lämplig bostad. Men för att komma fram till detta såförutsätts viss utredning. Kommunen skall heller inte vara begränsad till attskaffa bostad inom sin egen kommun. Det kan finnas många skäl till att enperson behöver bo någon annan stans. Går det inte att tillgodose behovetinom kommunen skall kommunen försöka finna en lösning någon annan landet. Det hindrar dock inte att ursprungskommunen fortfarande har kvaransvaret för personen. En sådan hantering kan lösas genom avtal mellankommuner, vilket redan sker då kommuner på grund av annan lagstiftningköper tjänster av annan kommun.Sedan bör det slås fast att en ansökan inte kan avslås på den grunden attdet saknas vetenskapliga belägg för behovet av stöd. Avgörande skall i ställetvara att en person har behov av stöd. Detta hänger samman med att vi idagens sociala lagstiftning frångått diagnostänkandet. Rätten till stöd byggerpå att det finns ett behov av sådant.Stockholm den 6 april 2001Lena ()()
mot · GO02So56 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So56av , ()med anledning av prop. 2000/01:97 Vissa ändringar i alkohollagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen avslår regeringens förslag om lördagsöppet på SystembolagetAB och tillkännager för regeringen som i sin mening vad i motionenanförs om förlängd försöksverksamhet.InledningCenterpartiet har i samband med behandlingen av Nationellhandlingsplan för att förebygga alkoholskador redovisat förslag ochstrategier för att minska totalkonsumtionen och begränsa alkoholensmedicinska och sociala skadeverkningar. Särskilt angeläget är det att fåungdomar att helt avstå från alkohol. En mängd insatser krävs:attitydpåverkande och opinionsbildande insatser, förebyggande insatser,begränsning av tillgängligheten till alkohol, alkoholfria uppväxtmiljöer,uppskjutande av debutåldern, stödjande av föräldraansvaret, bättre vårdoch behandling, samt insatser för att komma åt "svartspriten". Bådeinternationella och nationella insatser bör göras, och det kommunalaansvaret skall göras tydligt.Folkölet är ett stort problem för ungdomar. välkomnar därföratt regeringen äntligen redovisar förslag som skärper reglerna förfolkölsförsäljningen och för att komma tillrätta med de brister som finns närdet gäller handlarnas åldersgränser. Förslaget att handlare som avser säljafolköl skall anmäla detta till kommunernas tillsynsenhet, och att kommunernaskall ha rätt att ta ut en mindre avgift är vad vi föreslagit tidigare.Förslagettillstyrkes.Förslag om lördagsöppet på SystembolagetABNär lördagsstängda systembutiker infördes för vittnadeinte minst många kvinnor om ett lugn och trygghet åtminstone iveckan. Den olägenhet som det innebär för vanliga alkoholkonsumenterbör vägas mot den frid som uppstår i ett hem som är plågat av en högalkoholkonsumtion. Med denna erfarenhet ställde sig inte Centerpartietbakom regeringens förslag till försök med lördagsöppet på systemet.Regeringens förslag att nu permanenta lördagsöppet på Systembolaget ABöver hela landet kan inte heller ställa sig bakom. Centerpartietavslår därför regeringens förslag om att får ha öppet pålördagar. Försöket med lördagsöppet har pågått . Det finns ett stortmörkertal vad gäller ökad misshandel och rattfylleri. För att vi skall få ettstabilare beslutsunderlag krävs därför att försöket förlängs med ett år.Detta bör ges regeringen tillkänna.Stockholm den 5 april 2001Kenneth ()()()()(c)
mot · GO02T11 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T11av de , ()med anledning av prop. 2000/01:95 Lag om vägtrafikregister m.m.Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bevarande och gallring av identifierbarafelparkeringsuppgifter.Propositionens förslagI propositionen föreslår regeringen en ny lag om vägtrafikregister och enny lag om vägtrafikdefinitioner.Gallring av felparkeringsuppgifterI 6 § i förslag till lag om vägtrafikregister slås bland annat fast att det iregistret skall föras in uppgifter som behövs för kontroll av attfelparkeringsavgifter enligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgiftbetalas och att influtna medel redovisas.Det framstår för envar som självklart att det inte kan föreligga någotallmänt intresse av att bevara uppgifter som felparkering. Förseelsen är attbetrakta som synnerligen ringa, och det riskerar att leda till löjeväckandeintresse att ta fram och ibland också publicera uppgifter om felparkering. Detär särskilt anmärkningsvärt som det med rätta inte går att med samma lätthetoch personidentifierat få fram uppgifter om grövre felsteg i livet.När det gäller bevarande och gallring föreslås i propositionen attregeringen bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om begränsning avrätten att bevara uppgifter i vägtrafikregistret.Jag anser att personidentifierbara felparkeringsuppgifter bör gallrasomedelbart efter det att avgiften erlagts av den betalningsskyldige. Förkontroll av att influtna medel redovisas torde det räcka med antals- ochsummamässig kontroll och därmed avidentifierade uppgifter.Stockholm den 4 april 2001Marietta de ()
mot · GO02T12 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T12av Molén, ()med anledning av prop. 2000/01:95 Lag om vägtrafikregister m.m.Förslag till riksdagsbeslut1. beslutar att regeringen utreder vägtrafikregistrets anpassningtill EG-rätten.2. beslutar förtydliga vägregistrets ändamål i syfte att stärka denpersonliga integriteten.3. beslutar behålla det nuvarande sökbegreppet ivägtrafikregistret.4. beslutar att i lagtexten ange att direktåtkomst samtsamkörning endast får ske i den omfattning regeringen bestämmer.5. beslutar att införa ett starkare sekretesskydd genom ett raktskaderekvisit i sekretesslagstiftningen för uppgifter om personnummer ivägtrafikregistret.MotiveringReglerna för registrering av fordon i internationell trafik tillkom 1987.Sedan dess har omvärlden förändrats, har blivit medlem iEuropeiska unionen och nya regler för cabotagetrafik har därefter införtsinom EU.Den gamla svenska förordningen överensstämmer inte med unionens nyaregler för cabotage. Med viss uppgivenhet konstaterar utredningen att detta ärfallet, men man har inte lyckats formulera några idéer om hur den svenskalagstiftningen skall anpassas till utan överlåter detta åt enosäker rättspraxis.För domstolarna torde det vara svårt att tillämpa EU-regler och samtidigtta hänsyn till den föråldrade förordningen . För att inte minstde skattemässiga konsekvenserna av registreringsland skall klarläggas börutredningen av denna fråga därför fortsätta.Behandling av person- och sekretessfrågorVad gäller vägtrafikregistrets ändamål för behandlingen avpersonuppgifter har regeringen föreslagit att registret, i den utsträckningdet behandlar personuppgifter, bör ha till ändamål att tillhandahållauppgifter bl a för viss statlig eller verksamhet. Vi anser attregistrets ändamål bör förtydligas eftersom skyddet för den personligaintegriteten förutsätter särskilda, klart preciserade ändamål för vilkabehandling av personuppgifter sker.Vidare föreslår regeringen att endast de sökbegrepp som regeringenbeslutar om skall få användas för sökning i vägtrafikregistret och attdirektåtkomst för personuppgifter skall få medges endast för vissa särskiltangivna ändamål. Dessutom föreslås att samkörning för inhämtande avuppgifter till registret endast skall tillåtas inom ramen för vissa särskiltangivna ändamål. Vår ståndpunkt är att nuvarande sökbegrepp bör behållas.Vi anser också att det i lagen bör anges att direktåtkomst tillvägtrafikregistretsamt samkörning får ske endast i den omfattning regeringen bestämmer.Regeringen föreslår också att någon förändring av sekretesskyddet förpersonnummer inte bör göras. Den personliga integriteten bör värnas så långtsom möjligt. Vi föreslår därför, liksom utredningen, att det skall införas ettstarkare sekretesskydd genom ett rakt skaderekvisit i sekretesslagstiftningenför uppgifter om personnummer i vägtrafikregistret och för uppgifter om bildoch namnteckning ur bildregistret.Stockholm den 5 april 2001Per-Richard Molén (m)Tom ()()()()()()()Per ()()()
mot · GO02U15 · 2001-04-23 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U15av Lennmarker, ()med anledning av skr. 2000/01:114 Redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken och exporten av krigsmateriel år 2000Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om gemensamma exportregler för krigsmaterielexport i EU.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en gemensam för kontroll och insyn av exportav krigsmateriel och strategiska produkter.MotiveringEnligt är tillverkning och handel med vapen, ammunitionoch krigsmateriel undantagna från EU:s gemensamma marknad. Sådanafrågor avgörs nationellt. Men det europeiska samarbetet kring dessafrågor utvecklas snabbt och här borde kunna ta initiativ förfortsatt utveckling.EU har redan identifierat krigsmateriel som ett lämpligt område församarbete inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik(GUSP). I COARM diskuterar medlemsstaterna regelbundet olika frågor medanknytning till handel med krigsmateriel.Medlemsländerna får i stigande grad ett gemensamt ansvar förkrigsmaterielexport utanför EU. Den 1998 antagna gemensammauppförandekoden för vapenexport innebär mekanismer för konsultationer ochgemensam rapportering mellan medlemsländerna. I takt med att EU utvidgaskommer detta samarbete att omfatta en allt större del av Europa.Riksdagen har godkänt ett ramavtal mellan sex länder omåtgärder för att underlätta omstrukturering och drift av den europeiskaförsvarsindustrin. På kommer ytterligare deltagare i projektet attaktualiseras.Ett naturligt nästa steg vore att arbeta fram gemensamma och bindandeexportregler för krigsmateriel i EU. En sådan process kommer att ta åtskilligaår men redan nu bör ta initiativ för att inleda arbetet.För att övervaka gemensamma regler bör det också etableras en gemensamEU-myndighet för kontroll och tillsyn av export av krigsmateriel ochstrategiska produkter.Lagstiftning och kontroll rörande krigsmaterielexport bör bli exklusiv EU-kompetens och därmed ersätta nationell lagstiftning. Utgångspunkten för degemensamma reglerna bör vara en ansvarsfull syn på krigsmaterielexport. Påsikt bör även övervägas om den gemensamma marknaden också skallinnefatta krigsmateriel.Stockholm den 23 april 2001Göran Lennmarker (m)()()()()()()()()()(m)()