mot · GP02U323 · 2001-10-05 00:00:00 — anser att det skulle vara värdefullt att inrätta ett speciellt råd med deltagande från de politiska partierna och enskilda organisationer för samråd angående det svenska agerandet i frågor som rör och de övriga Bretton Woods-institutionerna. anser att marknaderna i de rika länderna tullmässigt måste öppnas för de fattiga ländernas produkter, inklusive jordbruks- och textilprodukter. De fattiga länderna bör få upprätthålla ett visst skydd för framväxande och ännu svaga näringsgrenar. Biståndet är viktigt som ett av fattigdomsbekämpningsinstrumenten. bör sätta kraft bakom fattigdomsperspektivet genom att ge detta högsta prioritet och ökade resurser, i policyformulering såväl som i implementering. anser att det svenska biståndsmålet bör öka till av BNP och därefter under innevarande decennium till . De svenska folkliga organisationerna bör kanalisera hälften av det svenska biståndet. Vad beträffar inriktningen på biståndet inom ramen för fattigdomsbekämpningen bör kvinnoperspektivet vara centralt. anser att utan att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i hela världen, och utan att förbättra kvinnornas situation på alla nivåer och områden, skapas ingen uthållig utveckling. Även de handikappades mycket svåra situation i mottagarländerna bör beaktas särskilt. En samhällsstruktur byggd på demokratisk grund är en nödvändig komponent för en effektiv fattigdomsbekämpning styrd av de fattigas egna prioriteringar och kontrollerad av dem. Det civila samhällets folkliga organisationer spelar en mycket viktig roll i demokratiseringsprocessen. De underlättar också den nödvändiga satsningen på småskalighet och mångfald som ger en bred bas för inkomstgenrerande arbete, fattigdomsbekämpning och uthållig utveckling. anser att dessa folkliga organisationer i de fattiga länderna borde utgöra en särskild målgrupp för biståndsverksamhet. 11.1 Tobinskatt Tobinskatten är ett förslag om en global skatt på valutatransaktioner. Det innebär i korthet att en global skatt för att valutatransaktioner införs för att dämpa valutatransaktioner, vars enda syfte är kortsiktiga vinster på grund av växlande räntor och växelkurser. En rörlig växelkurs, vilket är det vi har , har stora fördelar i och med att den medger varierande förändringar i växelkurser vid förändrade förhållanden i handel och ränteläge. Problemet med dagens situation är att av handeln med valuta är kopplad till verklig produktion. av valutahandeln sker inom kortare intervaller än . Valutahandeln uppskattas omsätta . En betydande del av transaktionerna utförs av automatiska handlare som reagerar och handlar vid mycket små kursväxlingar. Men, även vid stabila institutionella förutsättningar, vilket ofta åberopas som tillräckligt för att förebygga häftiga spekulationer, kan en ekonomi i dagens situation skadas kraftigt vid en spekulationsvåg. Utöver det här hotas hela det finansiella systemet av en möjlig systemkrasch på grund av centralbankernas och de internationella bankernas kraftigt begränsade förmåga att intervenera vid dagens handelsvolymer. , , räknar med 11 finansiella krascher och omfattningen och hastigheten av dem ökar. Införandet av en Tobinskatt är en viktig del i att komma tillrätta med de här problemen. Detta är en lösning som dessutom räknas driva in ; pengar som kan investeras i fattigdomsbekämpning, i hållbar utveckling, för att stärka FN och till skuldavskrivning till de fattigaste länderna. När skattebasen är svårare att styra på nationell nivå är det också nödvändigt att finna nya sätt att finansiera global rättvisepolitik. Förslaget om en Tobinskatt drivs av den internationella Attacrörelsen och av gröna partier över hela världen. Fler politiker börjar nu se värdet av att införa en sådan skatt på den internationella valutaspekulationen. har uttalat sig för förslaget, liksom , som består av parlamentariker från EU, , och . Det pågår över hela världen nationella, lokala och internationella upprop för en Tobinskatt som ständigt vinner ett starkare gehör. Ett första steg mot en Tobinskatt är en internationell forskningspanel med syfte att utreda och kartlägga de institutionella och juridiska förutsättningarna. Det internationella finansiella systemet har genomgått många kriser . För att världsekonomin ska fungera bättre krävs rättvisare spelregler för de finansiella transaktionerna och handel som inte ensidigt dikteras av världens rika. I en värld där det blir allt svårare för nationalstaterna att reglera de multinationella företagen kan de gå från inhemsk avreglering till global reglering av marknaden. anser att det krävs en Tobinskatt för att stabilisera världsekonomin, skuldavskrivningar och ökade åtaganden från de rika länderna att ge bistånd till de fattigare. 12 Rättvist miljöutrymme Det är nödvändigt att en bred och djup debatt förs om tillväxtens förhållande till ekologiska realiteter. vill, tillsammans med den gröna rörelsen, bredda debatten till global nivå. De ekonomiska nyckeltal som i den politiska debatten används för att beskriva nationers, och världens, utveckling är således djupt missvisande eftersom de mest avgörande delarna inte finns med. som BNP-tillväxten kan vara god, börsvärden öka och världshandeln växa kan vi se hur den verkliga situationen på jorden förvärras. Den ofta blinda jakten på positiv utveckling av de traditionella ekonomiska nyckeltalen hotar att leda oss in i en återvändsgränd i tron att vi är på väg in i ett bättre samhälle. Men vi kan inte köpa oss ett hållbart klimat den dag växthuseffekten leder till översvämningar och massflykt. Vi kan inte ens köpa oss ett nytt ozonskikt det inte räcker för att skydda oss mot livsfarlig strålning. Det är därför nödvändigt att beskriva verkligheten på ett bredare och djupare sätt än det sätt som blivit vanligt. anser att gröna nyckeltal är en bit på väg och en förutsättning för att beslutsfattare skall kunna ta optimala beslut. En förutsättning för att människan skall kunna leva i en hållbar materiell välfärd är att energi och andra naturresurser används på ett effektivare sätt. Om alla ska kunna leva på vår standard måste resursförbrukningen per capita i västvärlden minska . Det brukar kallas faktor 10 och anges ofta som ett krav för långsiktigt hållbar utveckling på jorden. Det kräver radikalt förändrade tankemönster och ny teknik. bör därför utarbeta en strategi för att uppnå ett tiofalt mer effektivt utnyttjande av naturresurser, dvs en strategi för faktor tio. Detta, kombinerat med en ny syn på välfärd där kultur, fri tid, delaktighet och sociala kvaliteter växer på bekostnad av traditionell materiell tillväxt kan ge oss förutsättningar för att bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. anser att det är uppdrag att bl a via såväl opinionsbildning som politiska beslut förändra system, strukturer och normer i såväl det lokala som det globala samhället så att människan och hennes liv tas på allvar, att vi gemensamt kan leva på ett sätt som alla kan leva på alltid. De ekologiska fotavtryck vi lämnar efter oss skall inte kväva kommande generationers möjligheter till ett gott liv, utan tvärtom underlätta det. Det är vår skyldighet att verka för att livsstil, teknik och normer medför att vi kan leva på ett rättvist miljöutrymme ur ett globalt perspektiv. har en grön vision om en värld med ren luft, ren jord och rent vatten. En värld där miljöutrymmet är rättvist fördelat och där alla människor lever ekologiskt hållbart. Vi ser fram emot den utvecklingen och vill skynda på den. Med vetskapen om att omställningen förestår har vi alla fördelar av att starta utvecklingen, även storskaligt. Det kräver att vi integrerar ett ekologiskt tänkande i våra ekonomiska modeller. Det kräver att vi vågar prova nya vägar och ser möjligheterna i det nya som måste komma. Det kräver politiskt mod att ompröva gamla värderingar och gamla lösningar. Det kräver att vi ifrågasätter det kemikaliesamhälle vi har och vågar se samband mellan sjukdomar som allergi och miljöförstöring. Det krävs förändringar som förhoppningsvis ger oss en bättre livskvalitet och långsiktig hållbarhet och en möjlighet till ett rättvist miljöutrymme för alla. Det är vi i den rika världen som måste finna modeller för detta framtida samhälle. Det är vi som tar för oss för mycket per capita. anser att under bör ta initiativet till en global diskussion om rättvist miljöutrymme, faktor tio och gröna nyckeltal. 13 Internationella miljödomstolar En fråga av stort intresse för den internationella miljörätten är möjligheten att få internationella konventioner och traktater tillämpade och auktoritativt tolkade av någon tredje part. Nära kopplad till denna fråga är även frågan om genomförande av internationella miljörättsliga avtal. Ett stort praktiskt problem inom den internationella miljörätten är att mycket få fördragsslutande parter vill att tvister rörande internationella miljörättsliga avtal ska slitas av internationella domstolar av typen i . Domstolspraxis har haft viss inverkan på hur internationell miljörätt utvecklats rörande gränsöverskridande föroreningar. Praxis har också skapat vissa formella krav på vilken hänsyn som bör tas till angränsande stater. Det potentiella hotet av att bli dragen inför ett internationellt forum kan påverka stater i deras handlande och öka benägenheten att agera i enlighet med ingångna Internationella avtal, trots att de formellt måste acceptera domstolens kompetens att döma i frågan. Ändå är det så att den praxis som finns endast ger begränsade förutsättningar att analysera och bedöma olika nationers agerande i frågor rörande internationellt miljöskydd eftersom av juridiska instanser och forum på området är så stor och spretig. En internationell miljödomstol skulle troligen behövas för att öka rättssäkerheten inom den internationella miljörätten. Om viktiga miljökrav är alltför vagt implementerade i nationell rätt kommer myndigheter som har att bedöma rättsläget i sin bedömning att använda sig av den praxis som finns på området. Inom EU har fastslagit hur olika delar av EG-rätten ska tolkas. Inom den internationella miljörätten skulle man kunna säga att varje stat åtnjuter tolkningsföreträde rörande hur internationella konventioner ska tolkas och därmed implementeras. Detta medför svårigheter för ett heltäckande och homogent genomförande av den internationella miljörätten på ett riktigt sätt. För att undvika att stater tolkar miljökonventioner på ett minimalistiskt sätt har ett alternativ till internationell miljödomstol utvecklats. Uppgiften att slita tvister sköts istället av internationella institutioner under olika konventionsorganisationer. Institutionerna utvecklar rekommendationer, resolutioner och beslut som specificerar konventionernas innehåll. Vid tolkningar av vad en internationell konvention egentligen innebär och vilka krav som i själva verket ställs är det därför mycket vanligt att man i högre utsträckning använder sig av de nyssnämnda instrumenten som tolkningsunderlag tillsammans med konventionstexten än att man går till praxis, eftersom någon sådan i själva verket sällan existerar. Internationella organisationer sysslar ibland även med direkt implementering av internationella överenskommelser. Inom ett antal miljökonventioner förväntas staterna mäta och rapportera resultatet av sina ansträngningar på miljöområdet. Anklagelser om otillräcklig åtlydnad av konventionen kan inom detta system innebära krav på klargörande från den anklagade staten. Den juridiska och tvistslitande funktionen med denna typ av institut handlar mer om förhandling och förlikning än om dömande verksamhet. Inom några konventioner har speciella implementeringskommittéer el dyl utarbetats för non-complience procedures. är det för tidigt att uttala sig om någon eventuell inverkan på staters agerande p.g.a. den här typen av organ. Eftersom dessa kommittéer ofta är relativt opartiska kan de ändå enligt juridiska bedömare anses som domstolsliknande, och deras ståndpunkt i frågan huruvida en stat agerat i strid med en konvention kan ses som ett relativt auktoritativt uttalande i frågan, även om det inte formellt leder till något folkrättsligt ansvar. Vid sidan av den internationella kontrollen görs ofta viktiga ansträngningar inom staterna för att uppföljning av konventionerna ska ske. Olika intresseorganisationer (t.ex. miljöorganisationer) och andra påtryckande grupper kan fungera som vakthundar mot sina egna nationella regeringar, för att få internationella avtal implementerade på ett ur miljöhänsyn bra sätt. I vissa stater kan en talan i nationell domstol eller ärende hos annan myndighet grundas direkt på internationella avtal. Så är dock inte fallet i där huvudregeln är att ett internationellt avtal måste vara inkorporerat i svensk lagstiftning för att innehållet i avtalet ska kunna utgöra rättslig grund för talan i en nationell domstol. 13.1 Internationell miljörätt har två saker påverkat utvecklingen av den internationella miljörätten i mycket hög grad. Det första är den stora ökningen av det antal regler som gemensamt skapar den internationella miljörätten, innehållande både formella/administrativa regler och mera materiella sådana. Den andra är den praxis som vuxit fram på den internationella miljörättens område innehållande domar och beslut från olika juridiska och kvasijuridiska instanser p.g.a. av det antal tvister som slits där. Dessa två företeelser gör att vi kan räkna med att ett stort antal internationella miljörättsliga fall kommer att uppmärksammas. Dessa domar kommer att kunna tjäna till ledning i vissa nationella miljömål runt om i världen. Den här utvecklingen väcker många frågor av vilka två enligt i det här aktuella hänseendet får anses särskilt viktiga. För det första: Är existerande eller nya internationella domstolar rätt rustade att möta utmaningarna som den internationella miljörätten innebär? För det andra: Vad händer när två eller fler internationella domstolar konfronteras med samma eller liknande frågor och kommer till olika slutsatser? Frågorna rör egentligen folkrättsliga områden som till sin karaktär inte endast är miljörättsliga. 13.2 FN måste ta sig an frågan FN måste möta de behov som en era av snabb utveckling av den internationella miljörätten skapar. En del internationella domstolar agerar mer bekvämt än andra på det miljörättsliga området och det finns nu uppenbarligen en stor risk att oförenliga domslut kommer att tas av olika domstolar. Behovet av en övergripande jurisdiktion, som kan integrera olika angreppssätt och smälta samman dem till en gemensam linje/utveckling av praxis, verkar stort. En sådan instans måste också kunna försäkra att miljörättsliga frågor behandlas som en naturlig del av folkrätten, där folkrätten både påverkar och påverkas av den internationella miljörätten. Vissa generella domstolar (dvs ej specialinriktade miljödomstolar) t.ex. av typen är uppenbarligen väl rustade för att handha miljörättsliga frågor. Andra såsom i har svårare att på ett bra sätt handha dessa frågor på det sätt som frågornas speciella karaktär och utveckling kräver. 13.3 förslag Det står klart att FN på något sätt måste ta ett grundligare grepp om frågan hur en enhetlig god internationell miljörättslig praxis ska kunna åstadkommas. menar därför att bör trycka på för att en internationell utredning bör tillsättas som undersöker i vilken instans de internationella miljörättsliga tvistefrågorna slutligen bör slitas. Måste det kanske till någon typ av instansordning för internationella miljörättsliga tvister för att skapa förutsättningar för en rättssäker utveckling av rättsområdet? Viktiga frågor för en sådan instans skulle kunna bli t.ex. hur den internationella miljörätten ska tolkas i en krigssituation. Såsom i tidigare motioner påpekat är t.ex. tillgången till sötvatten en viktig fråga både miljö- och säkerhetspolitiskt. Bör detta föranleda några principiella ställningstaganden av en internationell domstol? Om så är fallet framstår det som ytterst väsentligt att praxis rörande frågan är enhetlig. Att folkrätten på detta område utvecklas på ett rättssäkert sätt är alltså ur miljörättslig synpunkt av största vikt. Och det är bråttom, för utvecklingen av den internationella miljörätten går mycket fort. vill ofta framstå som ett land som tar de ekologiska utmaningarna på allvar. Detta har varit den framtoning internationellt. menar därför att det är på sin plats att regeringen utarbetar ett förslag till hur en ovan beskriven internationell utredning skulle arbeta och var inom FN-systemet den skulle finnas. anser att den på detta sätt skulle kunna börja att aktivt driva frågan om en rättssäker och miljöinriktad instans för lösande av internationella miljörättsliga och därtill kopplade andra folkrättsliga tvister. () () Per () () () ()