ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub409 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub409av m.fl. (v)Civil olydnad Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att träning i civil olydnad borde vara en självklarhet i den demokratiska processen och även skall vara en del av utbildningen i ämnen såsom samhällskunskap, rättskunskap och historia på högstadiet, gymnasiet, folkhögskolan och högskolan. Bakgrund Den blinda lydnaden är ett hot mot demokratin. Det är till stor del genom civil olydnad som de reformer som lett till vårt demokratiska samhälle kommit till stånd. Filosofen säger att civil olydnad är den demokratiska rättsstatens grundbult. Vad händer med vår demokrati om vi fostrar eleverna till att finna sig i arbetsgivarnas, marknadens eller den politiska maktens diktat även i de fall då dessa diktat strider mot en allmän moral- och rättsuppfattning eller undergräver människors levnadsvillkor? I en demokrati borde varje medborgare kunna få lika stort inflytande över besluten. Men så är det ju inte. De stora företagen inom oljeindustrin, tobaksindustrin, vapenindustrin, bilindustrin, bankvärlden osv. kan med sina lobbyister, sina ekonomiska påtryckningar och sin makt över massmedierna forma demokratiskt fattade beslut som undergräver förutsättningarna för drägliga levnadsvillkor för flertalet människor på vår jord och för hela mänskligheten . Enda sättet att hindra detta är att skapa en massiv folkopinion. Men det krävs mycket pengar och makt över massmedierna för att skapa en sådan opinion. De eldsjälar som ger sig in i denna kamp mot har varken de pengar eller den makt som krävs. Därför måste de tillgripa spektakulära åtgärder som ger dem gratisplats i nyhetsflödet. har skrivit att det första man måste göra om man vill främja frihet och demokrati är att avskaffa hot och maktspråk i uppfostran. I seklets början uppfostrades eleverna till lydnad genom ett hot i form av straffdom och ett maktspråk i form av en rotting. tvingas eleverna till lydnad med mer sofistikerade metoder. Hotet lyder, att om du inte är tyst och följer med på lektionen så klarar du inte provet och då får du inte bra betyg och då kommer du inte in på gymnasielinjen eller högskolan och då får du inget jobb eller i vart fall ingen bra lön. Det är nog dessvärre inte bara eleverna som behöver kurser i den civila olydnadens historia. Även lärarutbildare och skolledare kan behöva lära sig att uppmuntra och försvara olydnad där olydnad bör försvaras. Att tillgripa våld är inte försvarbart. Enligt vår mening bör träning i civil olydnad vara en självklarhet i den demokratiska processen och skall även vara en del av utbildningen i ämnen såsom samhällskunskap, rättskunskap och historia på högstadiet, gymnasiet, folkhögskolan och högskolan. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) () () ()
mot · GP02Ub411 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub411av ()Utbetalning av studiemedel 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag som innebär att studiemedelsutbetalningarna från () utfaller med lika stort belopp för studiemedel utbetalas till den enskilda studeranden. 2 Motivering Studiemedelssystemet har reformerats. Studiebidragets andel av de totala studiemedlen har ökat. Det s.k. fribeloppet, dvs. det belopp som den studerande får intjäna genom arbete, har höjts påtagligt, vilket möjliggör för den enskilda att arbeta , och studieledigheter utan att detta påverkar studiemedlen på ett negativt sätt. Nivån på studiemedlen och fördelningen på bidrags- respektive lånedel är fastställt och därmed lika för alla studerande som uppbär studiemedel. Utbetalningarna sker dock inte på ett likartat sätt månad för månad. Vissa månader betalas en högre summa ut, och då kan utbetalningen ligger , medan utbetalningen andra månader ligger betydligt lägre, . Tanken är tydligen att studenterna skall spara överskottet från månader med hög utbetalning till den med betydligt lägre. Övriga månader utbetalas ca Vissa uppgifter tyder dessutom på att systemet med olika utbetalningar kan variera från studerande till studerande. Det beror tydligen på när studierna påbörjas och avslutas i förhållande till fastställda dagar för utbetalning av studiemedel. Denna utbetalningsmodell, med stor variation från månad till månad vad gäller utbetalningens storlek, gör det svårare för de enskilda studerande att kunna planera den ofta kärva ekonomiska tillvaro de lever i, där de ofta bor långt hemifrån och där en stor del av studiemedlen går till hyra av bostad och köp av kurslitteratur. Ojämna utbetalningar kräver mycket större planering, framförhållning och avsättningar för framtida utgifter om det skall fungera. Det är mer lämpligt att en lika stor summa studiemedel utbetalas varje berättigad månad och att de studerande i ökad omfattning kan inrikta sin tid på de pågående studierna. bör därför ge regeringen i uppdrag att återkomma med förslag som innebär att studiemedel utbetalas med samma summa .
mot · GP02Ub412 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub412av Skånberg och ()Avskaffa kårobligatoriet vid de svenska högskolorna och universiteten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa kårobligatoriet vid de svenska högskolorna och universiteten. Motivering Enligt 1 § i förordning om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor (SFS 1983:18) måste alla högskole- och universitetsstudenter vara medlemmar i en studentkår. Inga undantag ges. Det lindrigaste straffet vid obetald medlemsavgift är att nekas vetskap om tentamensresultat, följt av nekande att skriva tentamen eller i värsta fall att utestängas från undervisning och detta endast genom att hävda sin grundläggande rätt till föreningsfrihet. Föreningsfriheten kan normalt sett sägas vara tvåsidig. Alla individer har dels friheten att välja vilken förening man vill vara medlem i, dels friheten att välja vilken förening man inte vill vara medlem i. Genom den svenska grundlagstiftningens konstruktion faller studentkårsobligatoriet utanför rättigheten att själv få välja vilken eller vilka föreningar man inte vill delta i, och detta är ett klart brott mot allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, artikel 20, stycke 2: Ingen må tvingas att tillhöra en sammanslutning. Studentkårsobligatoriet är en skamfläck på ett annars skinande svenskt demokratiskt system och bör avskaffas . Det måste stå individen fritt att själv få välja. Skånberg (kd) ()
mot · GP02Ub413 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub413av Skånberg (kd)Skolskjuts för särskolebarn i friskola Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag som innebär att särskolebarn i friskola får behålla rätten till skolskjuts. Motivering Särskolebarn som går i den kommunala skolan har rätt till skolskjuts, men många föräldrar upplever i stället en annan skolform som bästa alternativet för sina barn, t.ex. en Montessoriskola, eller annan friskola med särskild pedagogik för barn med dessa behov. Särskolebarn som går i en friskola förlorar rätten till skolskjuts. Det kan innebära mycket betydande belopp. Ett exempel är Färe Montessoriskola i , vars 43 elever kommer från tre kommuner, och där skolskjutsorganisationen kostar mer än . Det innebär en utgift för varje elevs hem på . Man kan ifrågasätta om det finns en reell valfrihet för särskoleföräldrar att placera sina barn i den skola där de får den bästa starten i livet, när skolskjutskostnaden är så betydande och de kommunala alternativen för särskolebarn är så bristfälliga. Det är angeläget att öppnar möjligheten att låta särskolebarn i friskola få behålla rätten till skolskjuts. Skånberg (kd)
mot · GP02Ub415 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub415av och ()Historisk forskning om folkmord Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en opartisk historisk forskning kring assyriers/syrianers situation under 19141918. Motivering Assyrier/syrianer är en folkgrupp med ursprung i landet runt och . Hemländerna för den kristna assyriska/syrianska folkgruppen är , , , och . bodde mer än 2 miljoner assyrier/syrianer i , särskilt i sydöstra . finns bara några tusen kvar. Den stora utrensningen skedde som går under namnet Svärdets år, 19141918. Också efter har omfattande och dramatiska utrensningar och diskriminering skett. Det fasansfulla som drabbat armenier, assyrier/syrianer och kaldéer i samband med det sönderfall är inslag i världshistorien som påverkat och påverkar många generationer av de folkgrupper som utsattes. Folkmord är ett väl definierat folkrättsligt begrepp som kräver en omfattande opartisk bevisning. Det finns ett behov av forskning kring assyriers/syrianers situation under Svärdets år. En väg att gå kan vara att bjuda in historiker till en överläggning för att stimulera svenska och internationella forskare och historiker att ta del av den dokumentation som finns tillgänglig . Det är det internationella samfundets plikt att inte enbart fördöma och minnas det som hände. Vi har också en uppgift i att reda ut frågetecken i historien och bedöma och fördöma händelser utifrån internationella principer och konventioner, som också bygger på ett historiskt forskningsmaterial. har tidigare kraftfullt markerat att måste öppna sina arkiv för forskningen i betänkande 2000/01:UU10. Där betonar utskottet bl.a. att den turkiska regeringen har, liksom alla regeringar, ett ansvar att uppmuntra och underlätta historisk forskning och ge fri tillgång till historiska arkiv. () ()
mot · GP02Ub416 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub416av och ()Livskunskap på schemat Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om livskunskap som ämne i skolan. Motivering Vi är väl medvetna om att många angelägna ämnen skall ha plats på skolschemat. Ett ämne som dock enligt vår uppfattning bör få ökat utrymme är det som med en samlande beteckning kallas livskunskap. I det inbegrips bl.a. sex och samlevnad, livsstil, etik och moral, kris och konflikthantering. De skolor som har infört livskunskap har mycket goda erfarenheter. De flesta elever tycker det är viktigt och meningsfullt att få diskutera och samtala om dessa viktiga ämnen. Det är viktigt att livskunskap finns kontinuerligt på schemat. Det räcker inte att diskutera dessa grundläggande frågeställningar endast på temadagar. Många företag har insett vikten av de frågor som ingår i livskunskap. Det är då självklart att också skolan tar upp dem på ett systematiskt och regelbundet sätt. () ()
mot · GP02Ub417 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub417av och ()Forskning om storstädernas villkor och utveckling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en större samhällelig uppmärksamhet för storstadsforskningen. Motivering En betydande del av vårt lands invånare bor i de större städerna. Enbart har 1,8 miljoner invånare. Utvecklingen ser ungefär likartad ut i världen, om än med den skillnaden att världsstäderna ofta är större än hela vårt land. Det finns likheter och skillnader. Det finns problem och möjligheter. Det finns väldigt mycket som både borde och måste studeras av forskare och samhällsintressenter när så många människor samlas på en liten yta. är en framstående forskningsnation. När det däremot gäller ligger vi efter. Resurserna har vi till stor del. Forskarna finns också på plats. Men samordningen, samarbetet och det politiska stödet och uppmärksamheten av storstadsforskningens betydelse kan och bör vi öka. behöver ta till vara det som redan nu initierats av forskare vid bl.a. universitets kulturgeografiska institution. Här skulle vi kunna börja utveckla en nödvändig kunskaps- och forskningsbas för oerhört angelägna forskningsfält. Frågor som står högt på den politiska dagordningen som integration och segregation, utvecklingen av kriminalitet och våld, etniska konflikter och växande främlingskap, skulle här kunna få sin uppmärksamhet i forskargärningar som också kompletterar med mer handfasta perspektiv med förankring utanför universitetsvärlden. I en utvecklad storstadsforskning kan en viktig länk mellan universitetsforskning och politiker och beslutsfattare skapas som blir ett viktigt kraftfält när lösningar på problem och brister skall sökas och när ökade kunskaper som vi alla är betjänta av som rör livet i storstaden skall samlas och förädlas. Ett sådant institut behövs men kan inte skapas inom nuvarande akademiska ramar. Forskningsfonder och universitet har inte råd med sådana satsningar, och dessutom måste forskare och lärare sökas på friare sätt än när det gäller tillsättningen av lektorer och professorer. Här handlar det ju om att bedriva forskning som är direkt handlingsorienterad, dvs. med ett avsevärt större bruksvärde än traditionell forskning. Det måste till en politisk satsning och plattform, på samma sätt som exempelvis det så framgångsrika fick . kan bidra till en start på en framtidsinriktad storstadsforskning genom ett tillkännagivande till regeringen i frågan. () ()
mot · GP02Ub418 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub418av och ()Dyslexi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i samarbete med bör arbeta för att lokala handlingsplaner mot dyslexi skall upprättas vid varje skolenhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla lärarutbildningar skall erbjuda bra undervisning om dyslexi. Handikapp klassades läs- och skrivsvårigheter som ett handikapp i . har kunskapen om dyslexi tagit fart. Formuleringen läs- och skrivsvårigheter, dyslexi, har blivit allt vanligare. Anledningen är att det bakom läs- och skrivsvårigheter ofta ligger specifika funktionella svårigheter, dyslexi, men att alla som har läs och skrivsvårigheter av något slag behöver stöd och lämplig anpassning efter en individuell studieplan. Upprepade misslyckanden tidigt under skolgången bryter ned självförtroendet och försämrar förutsättningarna för ett gott resultat. Det är därför av största vikt att åtgärder sätts in . Även om alla lärare känner till förekomsten av läs- och skrivsvårigheter är det inte säkert att de upptäcker problemen. Därför behövs klassdiagnoser som kan fånga upp de osynliga eleverna. Handlingsplaner En lokal handlingsplan är ett verktyg som gör det lättare för den enskilda skolan att upptäcka och hjälpa barn i behov av särskilt stöd. Målsättningen är att den skall utgå från elevens behov samt skolans mål och förutsättningar. Det är därför viktigt att den omfattar hela skolans arbetssätt och att all personal är delaktig då den antas. För att den lokala handlingsplanen skall bli ett kraftfullt verktyg bör den även förankras i kommunens utbildningsnämnd och i största möjliga mån överensstämma med den handlingsplan kommunen har skyldighet att upprätta för elever i behov av särskilt stöd. En genomtänkt handlingsplan, ett gemensamt synsätt, kombinerat med en ambition att hellre hitta lösningar än att se problem är inte bara pedagogiskt förnuftigt, det är också ett sätt att hushålla med resurserna. bör tillsammans med ta initiativ till att handlingsplaner för läs- och skrivsvårigheter, dyslexi, upprättas i samtliga kommuner och vid samtliga skolenheter. Utbildning gjorde 1998 en nationell kvalitetsgranskning beträffande läs- och skrivprocessen i undervisningen. I rapporten redovisas att det finns få skolmiljöer som gynnade elevernas läs- och skrivprocesser. Bl.a. saknade ofta lärarna kunskaper om läs- och skrivprocessens betydelse för eleverna i olika ämnen. Elever med dyslexi upplever ständiga misslyckanden i skolan, vilket leder till försämrat självförtroende. Med rätta insatser i tidig ålder kan man ge även dessa elever lust att lära. För att göra detta möjligt måste givetvis alla lärare erbjudas bra fortbildning om dyslexi. Fortbildningen behöver ständig uppgradering eftersom nya kunskaper ständigt kommer om dyslexi. Det är också mycket viktigt att alla lärarutbildningar ger goda kunskaper om läs- och skrivprocessen. Detta bör regeringen se över i samarbete med . () ()
mot · GP02Ub419 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub419av Skånberg och ()Ett studievänligt betygssystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett studievänligare betygssystem. Motivering Förändringen av betygen från de fem betygsstegen 15 till de tre betygsstegen Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG) har inneburit en försämring för eleverna såväl i betygens funktion av positiv återföring, feedback, som i funktionen av urvalskriterium för vidare studier. De tre betygsstegen, samt möjligheten att inte få betyg alls, blir alltför vida och trubbiga. Skillnaden är stor mellan att ha ett svagt eller ett starkt G i ett visst ämne, men den framgår inte av betyget, och incitamentet för att försöka höja betyget blir svagt. På samma sätt som en trappa med täta trappsteg är mer gåvänlig än en trappa med få och höga steg, såväl för elitgymnasten som för den rörelsehindrade, är ett betygssystem med fler steg mer studievänligt såväl för den som har lätt för sig som för den som har det svårare. Nackdelen med få och stora betygssteg är naturligtvis störst för den med svårigheter. Nuvarande betygssteg kunde, utan att en förändring i grunden av betygssystemet vore nödvändig, enkelt kompletteras med ett plus för starkt betyg, eller ett minus för svagt, till exempel VG - eller G +. För den som inte kvalificerat sig för G borde läraren ha möjlighet att skriftligt kunna dokumentera de kunskaper som eleven ändå besitter, just för den positiva återföringens skull och för att ge ett tydligt incitament för att ta nya tag. Enligt lärare verksamma i olika delar av landet är det ett allmänt och accepterat bruk inom lärarkåren att göra egna noteringar med plus och minus vid betygen. Merarbetet skulle med andra ord bli obefintligt eller mycket begränsat. I själva verket kan man säga att frånvaron av utskrivna plus och minus innebär att eleverna undanhålls att skriftligt få en värdefull feedback dokumenterad som de facto finns i lärarens noteringar och som ofta meddelas muntligt. En muntlig redogörelse kan naturligtvis inte heller åberopas inför arbetsgivare eller vid ansökan för vidare studier. Skånberg (kd) ()
mot · GP02Ub420 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub420av och ()Barns hälsa Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av fler idrottstimmar i skolan. Motivering Statistik och undersökningar visar att alltfler svenska barn lider av övervikt. Fetma och övervikt som ofta är följden av ett alltför stillasittande liv har tyvärr ett högt pris. Åderförkalkning, utslitna leder, diabetes och depressioner är sjukdomar som även drabbar barn . Brist på motion, dålig kosthållning och ökad stress har bidragit till att ställa inrotade föreställningar om vår hälsa på ända. Trots detta har idrott och gymnastik fått stå tillbaka i skolans verksamhet . Det var t.ex. och drog ned på antalet idrottstimmar i skolan. Därefter har vi socialdemokrater fört tillbaka i , men detta räcker inte. Larmrapporter om barns ohälsa har fått allt fler att höja rösten och kräva fler gymnastiktimmar i skolan. hamnar långt ned i statistiken vad gäller idrottstimmar i skolan jämfört med många andra länder, och i får grundskoleelever färre idrottstimmar än elever i övriga landet. Det är också mycket oroande att brist på motion kan bidra till att försämra möjligheten till goda studieresultat. Forskare på har bl.a. visat att om barn får motionera och gymnastisera mer i skolan så ökar deras motståndskraft mot stress och sjukdomar. () ()
mot · GP02Ub421 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub421av m.fl. (s)Studiemedel för utbildning till teckentolk Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att studiemedel för utbildning till teckenspråkstolk vid folkhögskola skall utgå . Motivering Det är stor brist på teckenspråkstolkar i . Människor som är döva måste ställa in möten, kurser osv. har t.ex. åtta döva studenter tvingats avstå från universitetsstudier eftersom teckenspråkstolkar inte fanns att tillgå. Ett hinder som måste undanröjas är att studiemedel till teckenspråkstolkar inte utgår förrän från . Orsaken är att all tolkutbildning sker vid folkhögskolor. får många hörande elever sin grundutbildning i teckenspråk i och i gymnasiet. Men eftersom inga studiemedel utgår förrän kan studierna till tolk inte påbörjas direkt efter t.ex. gymnasiet. Den som slutar gymnasiet och vill fortsätta sin utbildning till teckenspråkstolk kan inte få studiemedel på samma villkor som jämnåriga som påbörjar universitets och högskolestudier. Det missgynnar rekryteringen. Enligt vår mening ska studiemedel för utbildning till teckenspråkstolk vid folkhögskola utgå . () () Per () ()
mot · GP02Ub422 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub422av och ()Teckenspråkstolk för döva Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om teckenspråkstolk för döva i s.k. kompletterande utbildning. föreslog i sitt betänkande att staten via ett samlat anslag hos en huvudman skulle ansvara för finansieringen av kostnaden för utbildningstolkning i vuxenutbildning och övriga kompletterande statsbidragsberättigade utbildningar. Kommittén föreslog att kostnaderna skulle finansieras genom en omfördelning av statsbidraget till kommunernas vuxenutbildning. Vid vårens riksdagsbehandling av proposition 2000/01:72 Vuxnas lärande beslutades i enlighet med betänkande 2000/01:UbU15 att ansvars- och finansieringsprincipen skall gälla. Det är positivt att ansvars- och finansieringsprincipen tydliggörs när det gäller kommunernas ansvar för att finansiera tolk i vuxenutbildning. Det visar sig att principen inte täcker in de s.k. kompletterande utbildningarna och uppdragsutbildningar. Det finns flera exempel på att döva diskrimineras och enskilda drabbas när utbildningar inte blir tillgängliga därför att tolkkostnaden är olöst. Döva har exempelvis antagits till högskole- och universitetsutbildningar men har tvingats avstå sin plats. Regelverk och tillämpning måste samverka för att öka dövas delaktighet, tillgänglighet och inflytande. Enligt vår mening bör regeringen följa frågan så att tillämpningen av ansvars- och finansieringsprincipen inte medverkar till att döva stängs ute från samhällets olika utbud av vuxenutbildning. () ()