ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk203 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk203av ()Sänkning av bensinskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sänkning av skatten på bensin. Motivering Den höga bensinskatten slår hårt mot alla som bor där allmänna kommunikationer inte kan användas för de transporter som är nödvändiga. Då bensinskatten är hög och då totalpriset på bensinen är högt, slår detta hårt mot alla hushåll, främst då i glesbygdsområden. är ett sådant område. Där finns många hushåll som inte klarar sig utan bil, och det är inte ovanligt att hushållen tvingas ha två bilar för att klara sina transporter. Det går att finna ett samband med problemen på landsbygden och med omfattande avfolkning och högt bensinpris. Det gäller ju inte bara att ta sig till/från arbetet utan det finns ju också en rad körningar som vi kan kalla sociala körningar. För familjer där det finns barn vet vi hur många körningar som behövs till träningar, matcher och andra typer av fritidsaktiviteter. Mycket av aktiviteterna finns i centrala delar av kommunerna, och bilen är ett måste. Också för många pensionärer är bilen ett måste. Dels för att ta sig till livsmedelsaffären, doktorn/vårdinrättningar och annat, dels till olika möten/sammankomster och sociala delar av pensionärslivet. Vi vet dessutom att många, både pensionärer och barnfamiljer, lever på den ekonomiska marginalen. Det höga bensinpriset slår hårt, och då regeringen skryter och talar om t.ex. höjda barnbidrag, så skall jag i denna motion förklara att det höga bensinpriset äter upp i princip hela barnbidraget! Europeisk standardbensin kostar ca per liter (per ton). På den summan lägger bensinbolagen på en dryg krona litern för att täcka sina kostnader. Om bensinen skulle beskattas endast med moms skulle den kosta ca 3:754:00 kronor per liter. Men staten/regeringen har bestämt att på bensinpriset skall förutom moms läggas två fasta skatter, nämligen energiskatt samt koldioxidskatt , och då får man ett bensinpris som ser ut så här: är vad oljebolaget får per försåld liter. Det skall alltså täcka världsmarknadspriset samt raffineringskostnader. Det skall också täcka transporter, depåer, stationer, marginaler till stationerna, reklam/marknadsföring, produktutveckling, hyror och löner till personal m.m. , energiskatt, fast skatt , koldioxidskatt , moms, rörlig skatt. Detta ger summa skatt och ett pris på alltså i detta exempel vad kunden får betala då han eller hon tankar. Den som tjänar mest på oljebolagen är förstås staten, som oavsett världsmarknadspriser och dollarkurser, alltid tar ut plus moms på varje liter bensin. av bensinpriset är skatt. Totalt drar staten in ca i skatter på bensin, diesel och eldningsoljor. Så till räkneexemplet hur detta slår för : En genomsnittsbilist tankar bensin . Med ett bensinpris på betalar han/hon . På den summan är skatt. För en barnfamilj är detta nästan ett helt barnbidrag.
mot · GP02Sk204 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk204av ()Dieselskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatten på diesel. Motivering Dieselskatten slår hårt mot bl a våra jordbruk och våra åkerier. Jag såg en uträkning som berättade att höjningen av dieselskatten bara för bönder betydde en kostnadsökning med . Jordbruket är viktigt också i . Också de som satsar på ekologisk odling har fått höjda kostnader då skatten på diesel höjts. Jag kan berätta att presenterad statistik visade att jord- och skogsbruket i omsatte ca . Jordbrukets omsättning i beräknades till . Dieselskatten är en viktig del för bönderna. Också för åkerierna är den höga dieselskatten ett stort problem i konkurrensen med utländska åkerier. Skatten på diesel bör därför sänkas.
mot · GP02Sk205 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk205av ()Momssatser på viss kultur Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om momssatserna inom kulturområdet. Motivering Jag ställde frågan i en motion och jag ställer exakt samma fråga : Är logdans och dansmusik sämre kultur än exempelvis balett eller cirkus? Men regeringen och delar på något underligt sätt upp kulturen i grupper. Jag får en känsla av att det är dels gruppen finkultur, dels avdelningen mindre fin kultur. Kanske är den del som får statliga och kommunala pengar kultur (finkultur)? En medlemsstat i EU har möjlighet att tillämpa en reducerad skattesats för tillträde till vissa typer av kulturella arrangemang. Flera länder har utnyttjat denna möjlighet på olika sätt. Här i tillämpas en reducerad skattesats för inträde till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- och balettföreställningar samt för omsättning hos museer och bibliotek, dock under vissa förutsättningar. Jag har tidigare i en fråga till finansministern tagit upp orättvisan med att ha olika momssatser. Svaret innehöll bl.a.: Vad beträffar de verksamheter inom kultursektorn där redan valt att tillämpa reducerad skattesats är det klart att EG-reglerna medger detta. När det däremot gäller tillträde till danstillställningar är det inte säkert att den aktuella bestämmelsen i direktivet överhuvudtaget tillåter att använda reducerad skattesats. En grundläggande förutsättning för att skall kunna överväga att sänka momsen för tillträde till danstillställningar är därför att EG-regelns tillämpningsområde utreds noggrant. Av detta skrivet av finansministern kan man utläsa att det finns en vilja att ha kulturen uppdelad. Jag vill bara peka på vikten av att det sker en rättvis bedömning och att någon uppdelning av kulturen, som är fallet, inte sker. Momssatserna bör enligt min mening vara lika inom hela kulturområdet. Jag bor själv i ett s.k. logdansbälte och ser inte att folk som går på logdans gör något sämre kulturbesök än någon som går på balett eller besöker en operaföreställning. Uppdelningen av kulturevenemang bör inte ske. I förlängningen kan man också fråga sig om dagens momsregler skall tolkas så att om ett populärt dansband spelar och ingen dansar så är det en momssats, men om någon dansar till samma musik gäller en annan momssats?
mot · GP02Sk207 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk207av ()Sänkta skatter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkta skatter i . Motivering Det fanns en rubrik i , rubriken var ironisk och löd: Välkommen till skatteparadiset. Det finns ju en hel del skatter och avgifter i . Och med följande uppräkning kanske man borde ha underlag för att fundera över om inte det finns plats för skattesänkningar i vårt avlånga land. Det finns ju en del alternativ att välja bland: Statlig inkomstskatt, inkomstskatt, kapitalskatt, reavinst på aktier, bolagsskatt, folkpensionsavgift, efterlevandepensionsavgift, sjukförsäkringsavgift, föräldraförsäkringsavgift, ålderpensionsavgift, delpensionsavgift, arbetsskadeavgift, skatt på tjänstebil, arbetsmarknadsavgift, skatt på lågförräntade lån, skatt på idrottsutövares fickpengar, sjömanspensionsavgift, särskild skatt på tjänstegrupplivförsäkring, skatt på fria resor för anställda vid reseföretag, skatt på aktieutdelning, förmögenhetsskatt fysiska personer, förmögenhetsskatt juridiska personer, skatt på pensionsfonders avkastning, allmän pensionsavgift, särskild löneskatt, skatt på julklappar från arbetsgivaren om värdet överstiger , fastighetsskatt på småhus, fastighetsskatt på småhus på lantbruksenhet, fastighetsskatt på privatbostäder i utlandet, fastighetsskatt på hyreshus, fastighetsskatt på affärslokaler i hyreshus, fastighetsskatt på tomt för hyreshus på hyresenhet, fastighetsskatt på industrifastigheter, fastighetsskatt på vattenkraft, reavinstbeskattning på bostadsrätter, arvsskatt, gåvoskatt, skatt på fritt garage för tjänstebil, stämpelskatt, mervärdesskatt på , mervärdesskatt på , mervärdesskatt på , skatt på cigarretter, en annan skatt på cigarrer, skatt på snus och tuggtobak, skatt på forskarstipendier från EU, skatt på sprit, skatt på vin, skatt på öl, skatt på avfall, försäljningsskatt på motorfordon, särskild skatt på el från kärnkraftverk, skatt på fjällstuga om arbetsgivare tillhandahåller sådan, särskilt inkomstskatt för bosatta utomlands, dieselskatt, bensinskatt, särskild skatt på försurning, koldioxidskatt, skatt på kol, skatt på naturgas, skatt på gasol som används för drift av motorfordon, skatt på fri frukost, skatt på bekämpnings- och gödselmedel, rouletteskatt, lotteriskatt, kupongskatt, fordonsskatt, vägavgifter, skatt på dricks, tullar, övriga skatter på import, skatt på fria ridturer, förseningsavgifter, skatt på annonser och reklam och skatt på spel. Det finns som sagt en del skatter att välja på. Då det gäller fastighetsskatten så skall den avvecklas helt.
mot · GP02Sk208 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk208av och ()Beskattningen av ungdomsorganisationer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändring av skattereglerna så att alla ideella kultur- och ungdomsorganisationer jämställs med idrottsrörelsen i skattehänseende. Motivering En meningsfull fritid är viktig för barn och ungdomars uppväxtförhållanden. Idrottsrörelsen och en rad andra barn- och ungdomsorganisationer har verksamhet som i hög grad bidrar till att ungdomar får en meningsfull fritid och som ger dem kunskaper och intressen för framtiden. Detta är något som statsmakten ofta uttalat sin välvilja inför verbalt men också borde ge ett materiellt innehåll. Vi anser att det är av stor vikt att dessa organisationer får olika former av stöd från samhället, så att de kan fortsätta och även utvidga sin verksamhet. Ett stöd som endast utgår till idrottsrörelsen består av att den har möjlighet att avlöna domare, hjälptränare med flera idrottsledare med upp till ett halvt basbelopp utan att betala arbetsgivaravgifter eller avgifter/särskild löneskatt. Även andra barn- och ungdomsorganisationer har kostnader för ledare, och för att de också skall på ett ännu bättre och bredare sätt kunna skapa olika typer av fritidsverksamhet behöver de också detta stöd. Vi anser att en förändring av skattereglerna bör göras så att alla ideella kultur- och ungdomsorganisationer jämställs med idrottsrörelsen i skattehänseende. () ()
mot · GP02Sk209 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk209av och ()Bytskatt på fonder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopad bytskatt på fonder. Motivering I det nya premiepensionssystemet kan man byta till annan fond utan att betala skatt på reavinsten. Samma regler gäller sparande som görs i fondförsäkringar och individuellt pensionssparande. När man fondsparar i andra sammanhang och byter fonder så beskattas alla värdeökningar. Detta är säkert förklaringen till att de flesta sparpengar ligger fastlåsta, för vem vill se en stor del av vinsten gå till skatt. Dessutom blir det ett stort merarbete när det är deklarationsdags. har problem med kapitalflykt och bytskatten gör att kapitalet tar omvägar för att slippa skattehindren. Togs bytskatten bort skulle småspararna få en större valfrihet och därmed bättre möjlighet till en bra avkastning. Detta förslag skulle också öka trycket på fondförvaltare. () ()
mot · GP02Sk210 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk210av och ()Ändring av restaurangmomsen på mat Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en enhetlig matmoms. Motivering En pizza är i livsmedelsaffärerna beskattad med en moms på . Går man till en restaurang och beställer samma maträtt, får man betala moms. Om man tar med sig pizzan för att äta den utanför matserveringen blir momssatsen . Denna momsskillnad drabbar många uteätande yrkesarbetare och den drabbar också hotell- och restaurangbranschen. Den differentierade matmomsen bör tas bort! Den är inte rättvis och den snedvrider dessutom konkurrensen. Den lägre momssatsen bör självfallet gälla för ovanstående exempel. bör också inom EU arbeta för att direktiven för moms ses över. Vi föreslår att tidigare fattade beslut vad gäller matmomsen ändras till enhetlig moms på mat. () ()
mot · GP02Sk211 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk211av och ()Sambeskattning av förmögenheter Förslag till riksdagsbeslut beslutar att slopa sambeskattning av förmögenhet i enlighet med vad som anförs i motionen. Motiv till vårt förslag En grundbult i den svenska skattelagstiftningen är att var och en skall försörja sig själv. Därför är sambeskattning inget som hör hemma i dagens samhälle. har också sambeskattning utmönstrats nästan helt, var och en betalar skatt på sin inkomst utan hänsyn tagen till familjebildning eller civilstånd. Det anses jämställt och självklart och gäller i alla sammanhang utom när det rör förmögenhetsbeskattning! En effekt av de, inte minst i kustsamhällena, ökade fastighetstaxeringarna har blivit att alltfler familjer med kapitalet bundet i fastigheter har blivit förmögna åtminstone på papperet. De tvingas då betala såväl fastighetsskatt som förmögenhetsskatt utan att ha tillgång till kapital. Om det finns två ägare till fastigheten och dessa särbeskattades skulle denna olägenhet i många fall kunna undanröjas. Det kan inte vara rimligt att , som i så många sammanhang betraktas som föregångsland på jämställdhetsområdet, skall ha kvar denna omoderna kvarleva som sambeskattning av förmögenhet innebär från ett samhälle där värderingarna var helt annorlunda än dagens. har också i flera sammanhang kritiserats för bristande jämställdhet på flera områden trots att alltfler i debatten säger sig vara feministiska. Ett av dessa områden handlar om sambeskattning av förmögenhet. Vi har ett system som härrör från då kvinnors inkomster sågs som föga mer än lite fickpengar vid sidan av den riktiga familjeförsörjarens lön och därför lades ovanpå dennes lön. Ingen skulle acceptera denna sambeskattning. Men lagen om sambeskattning av förmögenheter avslöjar att vi ännu inte lever i ett jämställt samhälle. En sådan lag är en rest från ett patriarkaliskt samhälle som vi borde ha befriat oss ifrån. Det är svårt att förklara att en ensamstående får ha en förmögenhet om utan att förmögenheten beskattas medan gifta eller sambor med barn får ha . bör därför besluta om att slopa sambeskattningen gällande förmögenheter. () ()
mot · GP02Sk213 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk213av och ()Beskattning av bärplockare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skattebefria bärplockning. Motivering Det går utför för bärbranschen i . Från att exempelvis ha varit den helt dominerande nationen i när det gäller försäljning av blåbär stod endast för av blåbärsförsäljningen. torde siffran vara ännu lägre. av de svenska skogsbären tas till vara. För skogslänen, och inte minst för , skulle bär och svamp kunna bli en betydligt större inkomstkälla än vad den är . För att detta skall bli möjligt krävs emellertid en rad förändringar i regelverk och skattesystem. Forskare vid SLU har räknat ut att utländska bärplockare genererar betydande intäkter till de bygder där de verkar. Åtgärder som kan förbättra villkoren för den svenska bärindustrin och för plockarna är därför viktiga att genomföra. Ett bättre tillvaratagande av naturens gåvor skulle öka intäkterna i många av de kommuner som har låg skattekraft. har konkurrensen skärpts när det gäller bärförsäljning. Det är främst från som konkurrensen kommer, men även från . Detta har slagit igenom ordentligt på de kilopriser som plockaren kan få. finns det faktiskt tre olika skatteregler för bärplockare. Utlänningar utan visumtvång betalar ingen skatt i , utlänningar med visumtvång betalar skatt i och svenskar kan tjäna på bärplockning utan att betala skatt. En av anledningarna till att tappar i konkurrenskraft är de svenska skattereglerna. Skattereglerna är dock inte det enda problemet, vilket vi vill understryka. I första hand vore det dock önskvärt att skatten i plockarledet togs bort. Detta för att åstadkomma en harmonisering med de finska skattereglerna. Om följden kan bli att en större andel av de svenska bären och svampen plockas till försäljning skulle skatteintäkterna ändå kunna öka genom den skatt som tas ut i nästa led. (m) ()
mot · GP02Sk215 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk215av ()Bensinskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkning av bensinskatten. Motivering Den höga bensinskatten slår hårt mot alla som är beroende av bilen men speciellt drabbas de som bor i glesbygd. Vi bor i ett land som är stort till ytan i förhållande till invånarantalet. Det innebär att vi är mer beroende av bil än andra länder, eftersom vi helt naturligt inte kan ha en fungerande kollektivtrafik i alla glest bebyggda områden. De flesta människor ställer säkert fortfarande upp på att hela skall leva. Om detta skall bli möjligt måste bensin- och dieselskatten sänkas. Många enskilda människor och familjer är helt beroende av bilen för att kunna ta sig till och från sitt arbete. Viktigt är givetvis också att kunna köra barn till skola och dagis, ta sig till utbildningar men även till fritidsaktiviteter. bilister betalar i olika bilskatter. Cirka två tredjedelar av bensinpriset utgörs av skatt. Det innebär att när bilisten tankar för så är det verkliga bensinpriset bara medan resterande går till skatt. Lägger man därtill det faktum att bilisten tvingas betala detta höga bensinpris med redan beskattade pengar så inser nog de flesta att detta är orimligt. Följden av det höga bensinpriset har blivit att fler och fler människor som tidigare bott i glesbygd tvingats bosätta sig i tätorterna i stället. visade tillgänglig statistik att för ensamstående förälder med barn som var beroende av bilen levde under socialbidragsnormen. Lika illa var det för familjer med tre barn. Tre av fyra bilberoende trebarnsfamiljer klarade inte sin försörjning. Detta visar med all tydlighet hur hårt den höga bensinskatten slår mot barnfamiljer. De höga skatterna har också medfört att har en av de äldsta bilparkerna i . Vill man förbättra miljön gäller det att föra en politik som gör det möjligt för fler vanliga familjer att skaffa sig en nyare bil. En katalytisk avgasrenad bil är mer än tio gånger renare än den bil som saknar denna utrustning. Förutom sänkta skatter bör man också höja skrotningspremien för att på frivillig väg få bort många av de äldre bilarna. Får man sedan fler bilister att använda sig av elektrisk motorvärmare så minskar miljöutsläppen ännu mera. Slutsatsen blir att bensinskatten bör sänkas så att enskilda och familjer har råd att äga och köra bil. En sänkning av bensinskatten kommer också att förbättra rörligheten på arbetsmarknaden som det underlättar för människor att bo kvar i glesbygd. En sänkning av bensinpriset medför dessutom att blir mer attraktivt som turistland.
mot · GP02Sk216 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk216av och ()Differentierad fordonsskatt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om differentierad fordonsskatt. Sänkta kostnader som miljömålen uppnås Bilen är ett viktigt transportmedel och avgörande för människor i stora delar av landet. I bl a våra län, med långa avstånd och begränsad kollektivtrafik, är bilen en nödvändighet. Vi bör sträva efter sänkta kostnader för användande av bilen som transportmedel som miljömålen ska uppnås. Det måste ske med teknikförbättringar och förändrade bränslen. Skattebefrielse på miljövänliga drivmedel minskar också totalkostnaden för bilen. För dem som är i behov av bilen för att ta sig till och från sitt arbete är reseavdragen ett instrument. agerar för att reseavdragen ska höjas rejält och för att landsbygdsavdrag/differentierad bensinskatt ska införas. Ett annat sätt är differentierad fordonsskatt. Län och orter med långa avstånd till service och arbete och oftast begränsad kollektivtrafik får betala lägre eller ingen fordonsskatt, trafikintensiva storstäder med väl utbyggd kollektivtrafik får betala nuvarande eller en högre fordonsskatt. En differentierad fordonsskatt underlättar ekonomiskt för landsbygdsbor, där bilen oftast är helt nödvändig som transportmedel, och stimulerar till att begränsa bilåkandet i större städer, där kollektivtrafiken är väl utbyggd. Vi föreslår att en differentierad fordonsskatt bör utredas. () ()
mot · GP02Sk217 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk217av och ()Avdragsrätt för omarronderingskostnader Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till avdragsrätt i näringsverksamhet för kostnader för omarrondering. Motivering I vissa delar av landet är ägosplittringen av jord- och skogsfastigheter omfattande. Det påverkar självfallet ett effektivt markutnyttjande. I är detta särskilt frekvent. En omarrondering, byggd på frivillighet, till mer rationella enheter bör således uppmuntras och underlättas. Praxis vid tillämpningen av nuvarande lagstiftning är att kostnaderna för omarronderingen inte är avdragsgilla vare sig som driftskostnad eller som avskrivningsbar investeringskostnad. Detta måste anses som klart otillfredsställande, då det är helt uppenbart att det är en kostnad som är ägnad att förbättra avkastningen och lönsamheten i verksamheten. Vi anser att detta bör rättas till och att regeringen bör ges i uppdrag att framlägga förslag till avdragsrätt för kostnader vid omarrondering. () ()
mot · GP02Sk218 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk218av ()Koldioxidskatt på torv Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av koldioxidskatt för torv. Motivering är till största delen fossil och kan förnyas bara i mycket långsam takt. Ett uttag av torv ger ett mot uttaget ungefär proportionellt tillskott till lufthavets koldioxid. Tillskottet av koldioxid vid uttag av torv försvinner inte. Det bidrar inte heller till ökad torvbildning på andra ställen. Brytning av torv påverkar dessutom den biologiska mångfalden på ett negativt sätt. Det är mot bakgrund av ovanstående inte rimligt att bränslet torv är befriat från koldioxidskatt.
mot · GP02Sk219 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk219av ()Integrationen i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om snabba och konkreta åtgärder för att undanröja hinder för integration, företagande och utveckling i . Problematiken i Det finns en positiv anda och goda förhoppningar i om en stark utveckling och en god integration mellan och . Tyvärr har inte förhoppningarna om utveckling, integration och företagande infriats. De skilda skattesystemen i och och en krånglig byråkrati har gjort det besvärligt att samarbeta över gränsen och att jobba och pendla över sundet. Skall en ökad integration till måste regelsystemen ses över och bli mer samstämmiga. Tydligt exempel som uppmärksammats är t ex reglerna för tjänstebilar där anställda dubbelbeskattats. Ett annat exempel är att subventionen av en anställds pendlarkort, för att ta sig över sundet, räknas som tjänsteförmån med den följd att företaget betalar den redan dyra pendlingsavgiften för bron . Vidare drabbas den som arbetar på bägge sidor av sundet av dubbel beskattning. Exempelvis utlöser en enda dags arbete i en svensk skatteplikt på av hela bruttolönen för de svenskar som arbetar i . Krafttag måste till Den arbetsgrupp som regeringen tillsatt för att stödja och påskynda integrationsarbetet i har inte visat några resultat. Statsrådet har uttalat att det kommer att ta mycket innan någon typ av integration kan bli fullt möjlig. Detta uttalande är väldigt märkligt då problematiken är så tydlig och då vi vet att många människor kommer i kläm som den segdragna processen fortsätter. En lösning på problemet kan vara att ändra regelverket, men finansminister har uttryckt att det inte skall finnas några hinder och att dagens regelverk undanröjer problematiken kring beskattning i . Han har bl a hänvisat till artikel 28 i skatteavtalet (SFS 1996:1512) där det skall gå att komma till rätta med dubbelbeskattningen. Detta fungerar uppenbart inte i verkligheten. Krafttag måste därför sättas in för att underlätta för integrationen i och snabba och konkreta åtgärder måste komma till. Detta bör ges regeringen till känna.