mot · GP02A212 · 2001-10-05 00:00:00 — Detta avspeglar andelen nystartade kvinnliga företag . Om statistiken bryts ned till hur de utlånade medlen är fördelade visar sig en annan bild. Av ca är utlånade till kvinnliga företagare. En närmare översyn av den ur jämställdhetsperspektiv snedvridna utlåningen inom bör göras. Detta bör ges regeringen till känna. I samband med att de särskilda kvinnolånen inrättades utformades även en modell för att ytterligare stimulera kvinnligt företagande. I modellen ingick särskilda satsningar på resurscentrum för kvinnor och särskild affärsrådgivning för kvinnor. Satsningen på resurscentrum för kvinnor inrättades på försök och har sedan övergått till att drivas på regional och ideell basis. De särskilda affärsrådgivarna för kvinnor avskaffades 2000 och en utvärdering sker . Det kan dock redan konstateras att denna modell har slagit väl ut och har haft en stor betydelse för den positiva utvecklingen inom det kvinnliga företagandet. Regeringen bör därför ta initiativ till att tillföra resurser så att modellen med kvinnliga affärsrådgivare, resurscentrum för kvinnor och kvinnolån kan permanentas. Detta bör ges regeringen till känna. Kopplat till tidigare beskrivningar av kvinnors situation på arbetsmarknaden kan konstateras att situationen näppeligen ter sig annorlunda för den kvinnliga egenföretagaren. Det administrativa klimatet för företagare i är inte det bästa. Regeringen har med anledning av detta tillsatt en särskild arbetsgrupp med uppgift att förenkla regelverk och administration för företagarna. Denna arbetsgrupp har presterat för lite och . Ett tungrott regelverk drabbar i större utsträckning kvinnliga företagare med barn då de ofta har brist på tid. Att driva ett företag innebär att man har ett stort ansvar för sina anställda, sig själv och sin familj, men även gentemot andra företag. För att kunna ta detta ansvar är det viktigt att företagaren har möjlighet att känna trygghet i sin vardag, såväl i medgång som i motgång. ges inte företagaren lika villkor till trygghet som anställda då det finns skillnader vad gäller möjligheter till sjukpenning, föräldraförsäkring och ersättning vid arbetslöshet. som företagare betalar in stora summor i form av skatter och avgifter ges man inte möjlighet att dra nytta av detta själv. Den verklighet som många företagare lever i skulle inte accepteras om det gällde en person med anställning. Egenföretagaren har fasta kostnader vid sjukdom eller föräldraledighet. som företaget tillfälligt är stängt med bortfall av inkomster riskerar även ett mer långsiktigt inkomstbortfall uppkomma genom att kunderna söker sig till andra företag. Detta är särskilt känsligt för de företag som verkar inom tjänstesektorn, där lager inte kan byggas upp som buffert och det är svårt att få tag på vikarierande personal. Det finns anledning att förbättra tryggheten för dagens och framtidens företag för att öka tryggheten för den enskilda företagaren. För den som är anställd beräknas den tillfälliga föräldrapenningen så att årsinkomsten fördelas enbart då den anställda skulle ha arbetat. Den som däremot driver sitt företag i en enskild firma eller i ett handelsbolag, och i lagen kallas för egenföretagare, har det dock värre. För dem beräknas den tillfälliga föräldrapenningen så att årsinkomsten fördelas på årets , inte bara då egenföretagaren skulle ha arbetat. Detta sätt att räkna innebär helt enkelt att egenföretagare får lägre ersättning än anställda när de är hemma och tar hand om sjuka barn. Deras inkomster fördelas på årets och blir därmed lägre än om de fördelas bara . Därför är det ekonomiska bortfallet större för den egenföretagare som är hemma och tar hand om barn än det är för den som är anställd. Dessutom är det på många andra sätt dyrare att vara hemma för en företagare än för en anställd eftersom kostnaderna för exempelvis inventarier finns kvar även om ensamföretagaren är sjuk. Denna utformning av reglerna gör det svårare för människor med barn att starta företag. Alla småbarnsföräldrar vet att de är tvungna att vara hemma för att ta hand om barnen. Om ersättningen är lägre för egenföretagare än för anställda, så har åtminstone småbarnsföräldrar fått ett skäl till att inte ta steget och gå från anställning till företagande. Liknande resonemang kan göras gällande för de övriga delarna inom socialförsäkringen och inom arbetslöshetsförsäkringen. Det faktum att man gör en sammankoppling av makar inom exempelvis fåmansföretag gör att make eller maka inte får del av arbetslöshetsersättning om den andra parten driver företag. Det är inte självklart att den ena parten i ett äktenskap per automatik skall vara anställd i den andra partens företag. Detta rimmar illa med budskapet att vi behöver både fler barn och fler företagare. Dessutom är det förkastligt ur ett jämställdhetsperspektiv. Ersättningen från trygghetssystemen bör även för företagare beräknas utifrån en normal årsarbetstid. Detta bör ges regeringen till känna. 10 Familjepolitik Det svenska barnafödandet befinner sig på en historiskt låg nivå. Befolkningssiffrorna skulle vara negativa om inte en migration fanns. har i sitt delbetänkande pekat på detta problem och vilka konsekvenser detta kan få för den svenska välfärden och tillväxten . Om bara kommer att lida av en allvarlig arbetskraftsbrist. Detta borde föranleda en reformering av den svenska familjepolitiken, så att den bättre anpassas till individernas önskan och omvärldens krav. En reform av familjepolitiken borde främst inrikta sig på att stärka familjernas möjligheter till valfrihet vad gäller barnomsorg och föräldraledighet. Detta gynnar både kvinnor och män, men kanske framför allt barnen. Det får inte vara så att kvinnor och män avstår från föräldraskap bara för att ha möjlighet att göra karriär. Möjligheterna att vara förälder som man gör yrkeskarriär måste därför förbättras. Likaså finns fällor i nuvarande föräldraförsäkring som är djupt orättfärdiga och låser fast kvinnor och män i respektive könsroll. Dessa fällor finns både för ensamstående föräldrar som är tvungna att avstå från en grundläggande utbildning och för dem som väljer bort föräldraskapet av ekonomiska skäl. Yngre generationer har ofta en mer positiv inställning till jämställdhet än äldre. Detta förändras till det sämre då man skaffar barn, något som medför att en tydligare uppdelning i de traditionella könsrollerna uppkommer. Detta drabbar i stor utsträckning både kvinnor och män: kvinnor hindras från att komma ut i arbetslivet och det blir svårare för män att stanna hemma med sina barn. Det blir allt vanligare att större företag ser det som en positiv erfarenhet att män har varit föräldralediga. För att underlätta detta har dessa företag tecknat egna tilläggsförsäkringar till föräldraförsäkringen för att garantera att deras anställda får möjlighet till en högre ersättning när de är föräldralediga. Detta måste ses som positivt och uppmuntras. Tyvärr har det förekommit motstånd från en del fackliga organisationer mot denna lösning vilket har förhindrat att sådana tilläggsförsäkringar tecknas. anser att det inte bör vara möjligt för fackliga organisationer att förhindra denna typ av tilläggsförsäkring. Regeringen bör ta initiativ till att lagstifta bort fackens möjlighet att inskränka företagens möjlighet att teckna tilläggsförsäkringar till föräldraförsäkringen. Detta bör ges regeringen till känna. 11 Våld mot kvinnor anmäler 20 000 kvinnor misshandel i . Därutöver finns ett stort mörkertal. Kvinnor som hotats eller utsatts för våldsbrott har rätt att tas på största allvar. Endast var femte anmälan leder dock till åtal. Polis, åklagare, socialtjänst samt hälso- och sjukvården brister fortfarande i rutiner och hantering av ärendena. Kampen mot våldet mot kvinnor måste genomsyra polisens och åklagarnas arbete. Samarbetet mellan myndigheterna bör fördjupas och handläggningen bli effektivare. Att skyddsåtgärder till stöd för misshandlade, hotade och förföljda kvinnor innebär inskränkningar i deras rörelsefrihet förtjänar särskild uppmärksamhet. Istället borde det naturliga vara att åtgärderna tog sikte på att begränsa gärningsmannens rörelse- och handlingsfrihet. Den kränkande situation en misshandlad kvinna tvingas leva i förstärks i viss mån av samhället. Det är kvinnans rätt som blir inskränkt och inte mannens. Det är viktigt att det svenska samhället kan ge en misshandlad kvinna det stöd hon så väl behöver. Att bryta sig ur ett våldsamt förhållande är en långsam och svår process. För att på alla vis ska underlättas för kvinnan är det viktigt att praktiska ting inte ligger som hinder. När dessa kvinnor väl tar steget ifrån mannen är de oftast tvingade att lämna hem och ägodelar. Lagen inskränker kvinnans rättigheter och ökar mannens makt över kvinnan. Tiden mellan uppbrott och skilsmässa samt rättsprocessen däremellan är ofta lång. är det med dagens lagstiftning i stort sett omöjligt för kvinnan att återvända till hemmet. Även om hemmet står skrivet på kvinnan ger lagen inget utrymme för kvinnan att kräva att den åtalade mannen lämnar hemmet. Detta medför ofta att den utsatta kvinnan står utan hem och ägodelar. I många av våra större städer råder bostadsbrist, vilket skapar stora komplikationer för de misshandlade kvinnor som vill lämna sina män. Detta innebär i praktiken att kvinnors frihet inskränks. Det är viktigt att kvinnojourerna förstärks. För utsatta kvinnor kan kvinnojourerna vara en vändpunkt. Genom kvinnojourer får de utsatta kvinnorna någon som kan stötta dem vid en anmälan av mannen, och även möjlighet till en och ett andrum. Det är därför viktigt att stärka kvinnohusen, ge dem möjlighet att hjälpa och stötta kvinnor i nöd. Många kvinnojourer i får samtal från mellan en och två nya kvinnor . Varje händelse som kan benämnas som familjevåld där barn förekommer bör leda till kraftfulla åtgärder. Som omedelbar åtgärd skall åklagaren fatta ett interimistiskt beslut om besöksförbud, vilket ger den utsatta parten, kvinnan, rätt att byta lås i ytterdörrarna till bostaden utan att hon riskerar att åtalas för egenmäktigt förfarande. har i en motion om rättstrygghet föreslagit åtgärder som skall förbättra utsatta kvinnors situation. 12 Samhällsplanering Med mannen som norm planeras uppbyggnaden av vårt samhälle. Detta inte minst i samhällsplaneringen när byggnationer och anläggningar planeras. Med små åtgärder och oftast smärre kostnader kan en tryggare miljö för alla skapas. För att skapa en trygg miljö för både kvinnor och män är det viktigt att man ger ett jämställdhetsperspektiv utrymme i samhällsplaneringen. Det kan exempelvis handla om att det finns belysning i parker, parkeringshus och på gång- och cykelvägar som medför en ökad rörlighet för både kvinnor och män även och nätter. Regeringen bör ta initiativ till att samhällsplaneringen utformas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Detta bör ges regeringen till känna. () () () () () ()