ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk238 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk238av de ()Inkomstskatterna till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att kraftigt sänka inkomstskatterna i . Motiv till mitt förslag Det är häftigt att betala skatt! sade en gång en minister. och varje timme pågår dock en skatterevolt i det tysta. Olika sätt att slippa undan skatt används av allt fler. Svart arbete och köp av svarta tjänster ses alltmer som acceptabla sätt att få ut mer för pengarna. Olika sätt att placera pengar och bygga upp tillgångar utomlands lanseras. Fler och fler anser att samhällets olika garantinivåer måste kompletteras med egna lösningar. Det är ganska självklart att allt detta handlar om att både komma undan de höga svenska skatterna och se om sitt eget hus när dessa höga skatter ändå inte kommer att garantera eftersträvad välfärd, till exempel när man blir sjuk eller går i pension. En fråga man kan ställa sig är hur mycket skatt staten skulle få in om vi som medborgare fick betala skatt efter den skattepolitik vi röstat på. Om en sådan möjlighet skulle öppna sig är jag övertygad om att valresultatet skulle se mycket annorlunda ut. skulle sannolikt få betydligt fler väljare och det skulle sannolikt vara ännu fler som vid deklarationen bestämt hävdar att de röstat på en moderat skattepolitik. Naturligtvis är detta inte genomförbart i praktiken, men tanken är kittlande. Av många olika skäl måste inkomstskatten sänkas rejält för alla.
mot · GP02Sk239 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk239av de ()Produktansvar i stället för avfallsskatt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning om att avskaffa avfallsskatten och i stället införa ett produktansvar för vissa byggmaterial. Motivet till mitt förslag Avfallsskattens införande har tveklöst lett till en ökad nedskräpning av naturen. Det är till exempel vanligare än tidigare att byggavfall, som är tungt och därmed dyrt att deponera, tippas i naturen. Ett sätt att komma åt detta är att införa ett produktansvar för vissa byggmaterial, precis som det finns ett produktansvar för till exempel vitvaror. Naturligtvis skall i så fall avfallsskatten avskaffas för berörda material.
mot · GP02Sk240 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk240av ()Inkluderande av arbetsgivaravgiften på slutskattsedeln Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att arbetsgivaravgiften skall redovisas på slutskattsedeln. Den osynliga skatten En genomsnittlig svensk löntagare betalar av det han/hon jobbar ihop i skatt. Visserligen kan det se ut som om skatten bara låg på , eftersom större delen av skatten inte redovisas. En arbetstagare med en synlig månadslön på betalar nästan två tredjedelar av hela lönen i skatt. Nedan illustreras hur mycket skatt en arbetsgivare betalar in på en månadslön på samt den totala arbetsgivaravgiften . x = (arbetsgivaravgift/månad). x 12 månader = (totala arbetsgivaravgiften/år). är det alltför många som svävar i okunnighet om skatternas omfattning och vad de används till. Få förstår hur skattesystemet fungerar. För att den enskilda människan skall få en riktig bild av vilka skatter hon/han betalar borde alla skatter vara synliga och tydliga. Det borde vara en rättighet för varje medborgare att veta hur deras intjänade pengar används. Detta skulle då kunna öka kunskaperna om sambandet mellan privatekonomi och samhällsekonomi. Den enskilde kan då bättre ta ställning till olika förslag höjning respektive sänkning av skatterna och på så sätt kunna relatera det till den egna ekonomin. Skattesystemet skulle då bli mer lättbegripligt och kanske också förutsägbart. Jag anser att arbetsgivaravgifterna skall redovisas på slutskattsedeln så att löntagarna på detta sätt får besked om hur stor arbetsgivaravgiften är. De får då dessutom också veta vad den exakta lönekostnaden blir för företaget de arbetar på.
mot · GP02Sk242 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk242av och ()Socknen som administrativ enhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra socknen som administrativ enhet för folkbokföring. Socknen och folkbokföringen Ett stort antal historiska och topografiska arkiv är organiserade efter landskap, län och socken/församling. Sockenbegreppet har utmönstrats ur folkbokföringen. Det är emellertid inte för sent än att återintroducera sockenbegreppet i folkbokföringen. Att som låta kommunerna bli administrativ enhet för folkbokföringen betyder ett kontinuitetsbrott som försvårar långtidsmotiverad forskning, där även internationellt sett har ett försteg. Behovet att använda befolkningsstatistik i långa obrutna serier gäller inte enbart historia utan i lika hög grad forskning inom medicin, ekonomi och samhällsvetenskap. Det begångna misstaget att slopa sockenbegreppet i folkbokföringen kan rättas till, och skadan därmed minimeras, om med skyndsamhet beslutar om att sockenbegreppet åter ska användas i folkbokföringssammanhang. Trots att kyrkan nu skilts från staten så återstår många bindningar till just socknen/församlingen. Släktforskare är en stor grupp människor som ofta använder folkbokföringen och kyrkliga arkiv för sin verksamhet. De svenska socknarna har som bekant en lång historia och har spelat en stor roll för samhällsutvecklingen allt sedan dagar. Enligt vår mening bör slå fast att socknen ska utgöra den administrativa enheten för folkbokföring. Det behövs en geografisk administrativ nivå mellan kommun- och fastighetsnivån. Dessutom påverkas inte socknen av kommunala omorganisationer, ändrade kommungränser eller förändringar inom den kyrkliga församlingsdelningen när kommuner eller församlingar slås samman. Att ta bort sockenbegreppet är även ett hot mot kulturarvet eftersom mycket av byggnadstraditioner, dräktbruk, dialekter, musik och seder har en direkt koppling till socknen. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Sk243 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk243av och ()Avdrag för tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avdrag för personvalskostnader. Motivering Valet 1998 gavs svenska folket möjlighet att rösta fram egna kandidater till de olika politiska församlingarna. Denna möjlighet har också lett till att många av kandidaterna aktiverar sig mera personligt och även genomför egna personvalskampanjer. Inte sällan finansieras dessa kampanjer helt eller delvis med egna privata medel. har konstaterat att avdrag för kostnader under valrörelsen bör kunna medges den som redan är riksdagsledamot. Detta gäller oavsett om kandidaten blir omvald eller inte. Av detta har dragits slutsatsen att detsamma gäller för heltidsarvoderade i landsting och kommuner. Däremot medges inga avdrag för kostnader under valrörelsen för den som inte redan innehar ett heltidsarvoderat uppdrag. Inte ens om kandidaten blir invald i exempelvis medges avdrag för kostnaderna. Detta beroende på att kostnaden inte utgör omkostnad för fullgörande av uppdrag eller inte utgör kostnad för fullgörande av eller bibehållande av uppdrag. Detta ger en otillbörlig förmån till dem som redan är valda. Det kan bidra till att säkra mandaten för dem som redan innehar sina poster. Möjligen kan detta vara lagstiftarens mening, då det finns en tendens att värna de egna förmånerna. I och med att personvalet säkerligen kommer att bli allt viktigare måste frågan om avdragsrätt för personvalskostnader lösas på ett sådant sätt att alla kandidater ges samma möjligheter. Riksdagsledamöternas egna intressen måste här underordnas demokratin. Vi menar att denna fråga , och års val, bör lösas. () ()
mot · GP02Sk245 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk245av ()Sambeskattning av förmögenheter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa sambeskattningen av förmögenheter. Motiv till mitt förslag Utvecklingen i samhället går i vissa fall framåt. Inom området jämställdhet har en hel del skett . Det torde numera vara självklart att kvinnor skall ha samma rättigheter som män till eget arbete, egen lön och om hon är framgångsrik - egen förmögenhet. Kort sagt, kvinnor borde i alla hänseenden liksom män betraktas som egna ekonomiskt fristående individer. Under tidigare delen av var detta inte självklart. Ensamma förvärvsarbetande kvinnor betraktades med viss misstänksamhet. Familj och barn ansågs eftersträvansvärt. Det var vanligt att familjen hade en försörjare, vanligtvis mannen, medan kvinnan inte hade någon inkomst utan var kvar i hemmet och skötte barn och hushåll. I det läget var det också naturligt att se familjen som en ekonomisk enhet. Skattesystemet var anpassat efter detta. Sambeskattning av inkomst och eventuell förmögenhet var därför då också mer naturligt. Det har skett en hel del . Mäns och kvinnors löneinkomster beskattas numera helt fristående från varandra. Av någon anledning finns dock fortfarande sambeskattningen av förmögenheter kvar. Förutom att det är en föråldrad kvarleva av ett tidigare skattesystem anpassat till ett annorlunda samhälle så leder sambeskattningen till en del konstiga konsekvenser. Två personer med sammanlagt i förmögenhet kan bo ihop under äktenskapslika former utan att få någon förmögenhetsskatt. Gifter de sig eller skaffar barn kostar det förmögenhetsskatt på , dvs. Det finns exempel på par som avstår från att gifta sig av det skälet. Att gifta sig eller skaffa barn är således inte önskvärt enligt statsmakten eftersom detta är särskilt skattebelagt. Även borde det av många skäl vara bra för samhället att främja giftermål, familj och barn men så sker inte, tvärtom. Detta är enligt min uppfattning fel och därför bör sambeskattningen av förmögenheter tas bort.
mot · GP02Sk250 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk250av och ()Mervärdesskatt vid spelarköp Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn i frågan om moms på spelare vid övergång inom idrotten. Motivering vill att idrottsklubbar skall betala moms på utländska spelare. anser nämligen att spelarförvärv ska jämställas med förvärv av licens- och patenträttigheter och andra immateriella rättigheter. Som en följd härav ska den svenska föreningen betala moms på varje utländskt spelarförvärv. Därmed växer kostnaderna för alla klubbar inom fotboll, ishockey, basket och bandy som förstärkt och tänker förstärka lagen med utländska spelare. Föreningarna slipper betala moms för både spelarövergångar inom och för export av spelare utomlands, men för importen är det momsplikt. Idrottsrörelsen är en folkrörelse, där verksamheten bedrivs av ideella föreningar. Man bör vara rädd om denna folkrörelse som engagerar tusentals barn och ungdomar i idrott och därmed också föreningsliv. Idrottsrörelsens betydelse som demokratifostrare är oomstridd. För att stoppa bolagiseringen och kommersialismen bör denna folkrörelse förbli befriad från moms inom den nämnda verksamheten. För att kunna dra av momsen har en stor del av dessa ideella organisationer tankar om att bilda ett aktiebolag, vilket är ett hot mot folkrörelsen. Den ideella föreningen som inte kan dra av momsen får svårt att hävda sig mot dem som har bildat ett bolag. Ideella föreningar är inga näringsidkare med kommersiella syften och bör därför också bli befriade från moms på ev utländska spelare. Lagtekniskt kan saken lösas genom att aktuell lagparagraf preciseras till att omfatta endast lagreglerade immateriella rättigheter. Därmed skulle spelarförvärv undantas från moms. () ()
mot · GP02Sk251 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk251av ()Utlandsfastighetsskatten till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag som innebär att svensk fastighetsskatt avskaffas på fastigheter i utlandet. Motivet för mitt förslag tvingas folk betala fastighetsskatt i för sina fastigheter utomlands. Dessa fastigheter är inte någon belastning för det svenska samhället vare sig för stat eller kommun. För staten är de tvärtom en tillgång eftersom de ingår i beräkningen av förmögenhetsskatt i . Det borde vara en rättighet att slippa betala skatt i på någonting som införskaffas, brukas och beskattas i ett annat land.
mot · GP02Sk252 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk252av Per ()Flygplatsernas tax-free-butiker Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillåta resenärer inom EU att handla i svenska flygplatsers taxfreebutiker, förutsatt att de betalar skatt på varorna. Motivering är det inte längre tillåtet att handla varor taxfree för resenärer inom EU. På svenska flygplatser får bara de resenärer handla i taxfreebutikerna som skall resa utomlands, till ett land utanför EU. I andra europeiska länder kan dock EU-resenärer handla i butikerna, men de måste då betala skatt på de varor de köper. Ett sådant system borde med fördel kunna införas även i . Varför inte göra det möjligt för resenärer som skall resa inom EU att handla i taxfreebutikerna förutsatt att de betalar skatt? Skatteintäkterna blir desamma för staten, men det underlättar för människor som reser att få handla på flygplatsen. På flygplatserna finns välsorterade taxfreebutiker med stort utbud. Många resenärer skulle spara mycket tid och möda på att få handla direkt där, även om de reser inom EU. Det här förslaget innebär en väsentlig förenkling för flygresenärer och möjlighet för flygplatsernas butiker att sälja mer och konkurrera på lika villkor med sina europeiska kollegor.
mot · GP02Sk253 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk253av m.fl. (m)Förmånsskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att den bör återkomma med förslag som innebär att arbetsgivare får ge varje anställd personalvårdsförmån med högst i enlighet med vad i motionen anförs. Motivering Ett av de stora problemen i dagens är att sjuktalen ökar alltmer. Det är främst långtidssjukskrivningarna som ökar. I viss mån kan sjukskrivning förhindras och bli obehövlig genom att arbetsmiljön är god. Det gäller inte minst den sociala miljön. Till en god social miljö hör inflytande över arbetet och arbetssituationen. Dit hör också möjligheten att utbilda sig, tillgång till motion och att få tid att utveckla sig själv. kan arbetsgivare bekosta utbildning utan att den anställde behöver ta upp det till beskattning eller att betala arbetsgivaravgifter för det. har möjlighet att tillhandahålla egna lokaler för motionsändamål och på så sätt möjliggöra motion på eller i anslutning till arbetstid. Det är därtill möjligt att ge personalförmåner för trivselåtgärder i anslutning till arbetsplatsen. Vad gäller motion kan dock medges att denna sker utanför arbetsplatsen för att skapa rättvisa mellan större arbetsgivare och småföretag. Enligt vår mening är detta en alltför inskränkt syn på personalvård. Personalvård kan för olika individer betyda olika saker. Viktigt är att bli sedd för den man är. Det är inte säkert att just motion eller annat som är tillåtet enligt lagstiftningen är det som bäst motiverar en anställd och bidrar till en bättre psykosocial arbetsmiljö. Vi anser att det är motiverat att arbetsgivare får ge personalförmåner motsvarande per anställd. Förmåner upp till detta belopp skall få användas till ändamål som arbetsgivare och anställd kommer överens om. Dagens höga ohälsotal gör att det finns anledning att pröva varje möjlighet för en arbetsgivare att kunna bedriva en bättre personalvård. Förmånen skall inte nödvändigtvis vara knuten till arbetsplatsen. Den skall inte förmånsbeskattas hos arbetstagaren och den skall vara avdragsgill för arbetsgivaren. Personalvårdsförmån skall vara just en förmån och inte kunna utgå som kontant ersättning. Dagens regler när det gäller förmåner knutna till anställningen är svåra att förstå. En schablon skulle därför leda till förenklingar och minskat antal tvister mellan skattemyndigheten och arbetsgivaren, men också inom arbetsplatsen. Att tillåta förmån upp till ett bestämt belopp och utan specificerad användning innebär avsevärda förenklingar för såväl arbetsgivare som för myndigheter och enskilda. () () de () () () () () ()
mot · GP02Sk256 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk256av och ()Redovisning av skatter och arbetsgivaravgifter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att synliggöra skatter och arbetsgivaravgifter. Motivering Alltför många människor i vårt land känner inte till vilka skatter de betalar och hur höga dessa är. Kännedomen om arbetsgivaravgifterna är allra sämst. Det beror i första hand på att arbetsgivaravgifterna inte normalt anges på lönebeskedet till den enskilde löntagaren. Okunnigheten är därför stor vad gäller hur stor del av arbetsgivaravgifterna som är ren skatt och hur stor del som utgörs av avgifter relaterade till förmåner. Den anställde har också svårt att veta vilka förmåner han eller hon har rätt till så länge varken skattedel eller avgiftsdel av arbetsgivaravgifterna redovisas. Arbetsavgifterna fungerar i praktiken som en dold skatt på arbete. Många blir minst sagt förvånade när de får reda på hur stor del av kostnaden för exempelvis en bilreparation som utgörs av skatter och arbetsgivaravgifter. För att en bilmekaniker skall få behålla netto så får samhället i skatt och arbetsgivaravgifter. Bilmekanikern som reparerat ett enklare fel har i det här fallet skrivit en räkning på . När bilmekanikern har betalat momsbeloppet, betalat sin arbetsgivaravgift samt betalat sin inkomstskatt så återstår det bara . Problemet för kunden som skall betala är att hon gör det för redan skattade pengar. Hennes arbetsgivare har betalat för att hon skall få ut netto i lön. Om fler vanliga människor kände till dessa fakta skulle aldrig det höga skattetrycket tillsammans med arbetsgivaravgifterna accepteras. Det är inte rimligt att en person som utför en tjänst får ett litet belopp netto, medan samhället får nästan 4,5 gånger så mycket. Detta förhållande har givetvis i allra högsta grad bidragit till att många jobbar svart. På nästan alla andra områden anses det mycket viktigt att den enskilda människan får reda på exempelvis jämförelsepriser och hur stor del av priset som utgörs av moms. Självklart skall också den enskilde löntagaren ha rätt att få alla skatter öppet redovisade på lönebesked och inkomstuppgifter. () ()
mot · GP02Sk257 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk257av och ()Restaurangnäringens villkor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrade förutsättningar för restaurangnäringen. Motivering Restaurangnäringen är viktig. Där intas måltider under arbetsdagen och restaurangen är en bra mötesplats och en plats för avkoppling . Det är också med mycket stort intresse och med respekt för yrket som vi nu konstaterar att det svenska köket och de svenska kockarna åtnjuter ett stort internationellt förtroende. De vinster i krävande internationella kocktävlingar som företrädare för vårt land presterat är värda all aktning. Vi anser att det nu finns anledning att underlätta för denna näring, som förutsättningarna för svenska familjer att tillsammans unna sig ett restaurangbesök bör underlättas. I många andra länder ser man familjerna umgås under trevliga former på olika restauranger och matställen. I vårt land har alltför många inte råd med denna avkoppling dels beroende på lägre köpkraft, dels också beroende på kostnaderna. Restaurangnäringen är en utpräglad småföretagarnäring. av restaurangernas omsättning sker i företag med färre än nio anställda, som man har ca 50 000 årsanställda. Man kan genom politiska beslut underlätta för denna näring och för gästerna. Ett sätt är att sänka momsen till matmomsnivå och att sänka elskatten till industrinivå. Det är en ganska märklig ordning att färdiglagad mat i butik belastas med lägre moms än färdiglagad mat i restaurang eller fast matställe. I internationell jämförelse har också en hög moms på dessa tjänster. EU-länderna utgör intressanta jämförelser. När det gäller elskatten är det också irrelevant att t.ex. industrimässig tillagning åtnjuter lägre skatt än motsvarande verksamhet på restaurangerna. Avdragsrätten vid representation är också låg i vårt land. Vi lever i en internationaliserad tid. Resandet över gränserna ökar och därmed jämförelsen mellan levnadsförhållanden i olika länder. Här kommer också turistnäringen in som en viktig faktor. Turismen till kan öka, men då krävs att vårt land är attraktivt när det gäller sådana verksamheter som berör turisternas vardag. Här utgör restauranger och matställen en viktig faktor. Är man turist så sätter man värde på en god och prisvänlig matkultur. Vi anser att momsen på restauranger skall sänkas till matmomsnivå och likaså att elskatten skall sänkas till den nivå som gäller för industrin. bör representationsavdragen vid restaurangbesök höjas till en mer acceptabel nivå. Vi anser att regeringen efter beredning skall återkomma till med förslag som ligger i linje med detta vårt förslag. Ökad möjlighet till lärlingsutbildning i företagen Kunniga medarbetare är en förutsättning när det gäller näringsverksamhet. Detta gäller såväl inom industrin som inom servicenäringen. På många orter är det ett problem att få kunniga medarbetare. En åtgärd för att komma tillrätta med detta kunde vara ytterligare möjlighet till lärlingsutbildning direkt i företagen. Vi föreslår därför att det möjligt skapas en sådan utvidgad möjlighet till lärlingsutbildning. Gotab, 2001 () ()