mot · GP02MJ478 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ478av och ()Svensk svampforskning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheterna med och behovet av en permanent svampforskning i . Motivering På pågår forskning kring odling av gotländsk sommartryffel. Försöket är mycket lyckosamt och spännande. 1997 upptäcktes bourgognetryffel i rikliga mängder på . Efter den inventering som gjordes känner man till 22 lokaler för bourgognetryffel och nio lokaler för en i Sve- rige okänd ätlig tryffel, Bagnolitryffeln Tuber mesentericum. Ett stort antal ek- och hasselplantor med tryffelmykorrhiza av gotländsk sort har planerats och rotprovtagningar för att kontrollera tryffelutvecklingen på trädrötterna har utförts och resultatet ser mycket lovande ut. Genom tryffelprojektets information till allmänheten har privata markägare kunnat sälja färsk gotländsk tryffel för per kilo. Forskningen genomförs på i samarbete med Högskolan på men är knuten till . Även handledare för forskningen finns hos SLU. En forskning i om svampar borde kunna utökas till flera arter och forskningen kompletteras med en folkbildningsdel. Goda exempel finns från , , och , som satsat hundratals miljoner på svampforskning och utbildning. Dessa länder är storproducenter till skillnad från som saknat forskning och i produktionshänseende stagnerade . Vi bör kunna satsa på svampar och svampprodukter som andra länder saknar kunskaper om (kantarell, tryffel och goliatmusseron och mindre kända som korallticka och droppmussling). Ett mykologiskt forskningslaboratorium (Svampens hus) skulle ge svensk svampforskning ett lyft. mykologiska förening oroas av att professionella svampforskare pensioneras utan ersättare. Förutom bourgognetryffel på har konstaterats att goliatmusseron är vanlig i , den senare är av samma art som japansk matsutake som kan kosta styck. Dessa båda upptäckter har redan lett till nya företag i glesbygd, kommersiella odlingar och exportförberedelser. En samordnad forskningsinsats på svenska svampar skulle bidra till ännu fler upptäckter och produkter. I nordvästra talar man om (skogliga nyttoprodukter), dvs skogsprodukter utom timmer. På vissa håll i , och är värdet av skogliga nyttoprodukter större än timrets värde. Ett uthålligt utnyttjande av sådana produkter förenar skogsbruk med hög biodiversitet och har därför blivit ett viktigt forskningsfält utomlands. Traditionellt har svensk svampforskning bedrivits av enstaka forskare eller grupper vid institutioner med helt andra inriktningar, t.ex. systematisk botanik eller . Denna isolering har förhindrat helhetsbilder av de ekonomiskt och kulturellt viktiga svamparna. Ett undantag är SLU men den forskargrupp som finns där är den enda som arbetar med ätliga svampar. Kunskapen om svamp är begränsad hos lekmän, varför förgiftningar är vanligt och entreprenörer, produktutveckling och industrier är fåtaliga. Svampkonsulentutbildningar finns vid men publiktillvända centra finns inte i . Ett mykologiskt forskningslaboratorium måste ligga nära ett nationellt herbarium av hög klass och tillhöra ett universitet för att möjliggör doktorandutbildning. SLU och är därför de mest tänkbara alternativen. En möjlig forskargrupp finns redan och förhandlingar förs med rektor och evolutionsbiologiskt centrum vid . Det som behövs är att svampforskningen får ett ekonomiskt stöd och att framtida forskning kan bedrivas med permanenta forskningsledartjänster. Eftersom ett Svampens hus kan innebära förutom forskning och folkbildning även en näringspolitisk satsning, och frågan berör flera departement, behöver övervägas hur en översyn och samordning av resurser kan möjliggöra en sådan verksamhet. () ()