ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02L231 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L231av och ()Konkurser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagen om näringsförbud och preskriptionsregler. Motivering kunde vi via massmedia konstatera att av de 100 personer som var inblandade i de flesta konkurserna i hade bara 9 stycken näringsförbud. Av dessa 100 personer är alltså 91 stycken alltjämt oförhindrade att fortsätta med sina ekonomiska aktiviteter; aktiviteter som leder till stora skador både för enskilda och för det allmänna. Detta förhållande är inte acceptabelt, att oseriösa näringsidkare kan plundra och starta nya företag, som man har skatteskulder på 100-tals miljoner. Det är förödande för skattemoralen att vissa personer skall klara sig från sina skattebrott. Det är angeläget att se över lagstiftningen när det gäller konkurser och skärpa lagen när det gäller näringsförbud. En översyn måste ske vad gäller preskriptionsreglerna. Det kan inte vara rimligt att preskription inträder under en stor och svår utredning om ekonomiska brott. Finns bristerna i lagstiftningen eller saknas resurser att slutföra utredningen? Bara lades det fram ett förslag till en ny näringsförbudslag (SOU 1997:123, Ett effektivare näringsförbud). Förslagen innebar en skärpning av gällande rätt. Bland annat skulle den som varit inblandad i flera konkurser eller lämnat efter sig stora skatteskulder åläggas näringsförbud, om det inte fanns särskilda skäl emot ett sådant förbud. Domstolen skulle i varje enskilt fall pröva dessa särskilda skäl. Den som exempelvis hade drabbats av kundförluster eller mött en vikande eller svag marknadssituation skulle inte åläggas näringsförbud. Den valda modellen uppvisar stora likheter med den modell som tillämpas: Den som i näringsverksamhet har gjort sig skyldig till grövre brott eller till upprepad brottslighet skall enligt gällande rätt åläggas näringsförbud, om inte särskilda skäl talar emot det (3 § andra stycket näringsförbudslagen). Med tanke på de internationellt sett mycket liberala regler vi har rörande etableringsfrihet i skapade detta förslag till skärpning av näringsförbudslagstiftningen en rimlig balans. Nästan alla har möjlighet att i driva vilken näring som helst men den som visar sig vara olämplig att driva näring och inte följer spelreglerna skulle enligt förslaget på ett effektivare sätt än förhindras att fortsätta med det och åläggas näringsförbud. Det är svårt att förklara för allmänheten hur detta kan få fortsätta. Vi har en situation där personer som bevisligen har förorsakat stora skador för enskilda och det allmänna tillåts att fortsätta med sin skadebringande verksamhet på marknaden. Förslag som effektivt skulle kunna motverka dessa missförhållanden måste tas fram. Vi anser att regeringen skall lägga fram förslag till skärpning av näringsförbudslagen. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02L232 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L232av m.fl. (v)Patent på mjukvara Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att patent på datormjukvara inte bör tillåtas i . tillkännager för regeringen som sin mening att representanter i internationella forum skall motsätta sig patent på datormjukvara. Bakgrund Patenträtten är en institution som tillkommit för att skydda uppfinnarens arbete, för att han eller hon ska ha en rimlig chans att utveckla sin inovation och dra ekonomisk nytta av den. Denna rättighet är ett viktigt inslag i ett väl fungerande näringsliv. Det finns dock områden där rätten att patentera tekniska lösningar ger mindre goda resultat. Ett exempel på detta är patent på datormjukvara. I är det, enligt nuvarande lagstiftning, tillåtet att ta patent på färdig programvara. Denna är att betrakta som en vara och skall också skyddas som en sådan. Däremot är det inte tillåtet att ta patent på de logaritmer som en programvara är uppbygd av. Enligt mening är detta ett rimligt ställningstagande eftersom programvaran är en unik produkt med egen verkshöjd. Det främsta exemplet på en stat där logaritmerna fritt kan patenteras är . Det har lett till olyckliga konsekvenser för den amerikanska mjukvaruindustrin. De stora företagen i branschen har ofta mängder med patent på olika programmeringslösningar. Detta innebär i praktiken att idéer och inte produkter patenteras. Vidare innebär detta att mindre företag som utvecklar mjukvara får betala stora summor för att få lov att använda sig av redan känd kunskap. Att påtala detta är i regel inte lönt, då patenträttsliga tvister ofta är dyrbara och segslitna. För de mindre företagen är det ofta en omöjlig uppgift att föra talan mot de större företagen, då dessa har större ekonomiska resurser och fler jurister. Utvecklingen i leder till att den tekniska utvecklingen inom branschen bromsas upp och att de redan stora mjukvaruföretagen får bättre förutsättningar på de mindre företagens bekostnad. vill inte se den ovan beskrivna utvecklingen i . Inom EU pågår ett arbete med att reformera patenträtten. Olika röster har höjts för att tillåta patentering av mjukvarulogaritmer. Vår utgångspunkt är att detta vore olyckligt, och vi anser att inte bör införa en sådan lagstiftning. Det är därför viktigt att representanter, i internationella förhandlingar, motsätter sig en lagstiftning som innebär möjlighet att patentera mjukvaror. () () () () (v) ()
mot · GP02L233 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L233av de ()Talerätt i faderskapsmål Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att talerätt om hävande av faderskap för såväl efterlevande maka som mannens arvingar bör införas. Motiv till mitt förslag ärver efterlevande barn sin döde far även om barnet fötts utom äktenskapet. Många änkor har ställts i en psykologiskt och ekonomiskt svår situation vid sin makes frånfälle, då det plötsligt uppdagats att det finns en tidigare okänd arvinge. Även om änkan misstänker att faderskapet är felaktigt har hon små möjligheter att väcka talan. En förutsättning för att kunna väcka talan är nämligen att mannen inte varaktigt sammanbott med barnet och inte heller bekräftat att barnet är hans. Om faderskapet är fastslaget genom dom enligt 1 kap. 3 § är faderskapsfrågan definitivt avgjord, och änkan har små möjligheter att ifrågasätta faderskapet och få det prövat. Hon har helt enkelt ingen talerätt enligt lag. Reglerna på detta område har inte följt samhällsutvecklingen. Metoderna för fastställande av faderskap är helt andra . Familjebilden är också en helt annan än då nuvarande lagstiftning tillkom. Familjer splittras på ett helt annat sätt än vad som varit fallet. Cirka 40.000 barn berörs av föräldrars separation. Både änkan och den avlidnes barn skulle vinna ökad rättssäkerhet och trygghet om talerätt för hävande av faderskap infördes för såväl efterlevande maka som mannens arvingar.
mot · GP02L234 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L234av de ()God man Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka den enskilde funktionshindrades inflytande över vem som utses till god man. Motivet till mitt förslag Många funktionshindrade väljer helt frivilligt att ha en god man för att kunna bevaka sina rättigheter som samhällsmedborgare samt sköta praktiska frågor, till exempel ekonomi. I många fall är det en närstående som känner den funktionshindrade och kan tolka och förstå hans eller hennes behov och vilja. På olika håll i görs försök från överförmyndaren/överförmyndar-nämnden att entlediga de gode män som enskilda funktionshindrade själva valt. Dessa skall sedan ersättas med av överförmyndaren utvalda och av tingsrätten förordnade gode män. Den enskilde som behöver god man har själv ingen talan. Naturligtvis uppstår det problem när vilt främmande människor skall bistå funktionshindrade med saker av väldigt privat natur, till exempel begära stödinsatser, diskutera var man ska bo och i övrigt sådant som gäller den privata livssituationen och ekonomin. Många funktionshindrade har dessutom kommunikationssvårigheter som ibland kan innebära att det tar mycket att lära sig att kommunicera med den funktionshindrade. har misstanke uppstått om att god man förordnats för att göra situationen mera lätthanterlig för berörd kommun. män behövs självfallet, men den enskilde måste ges ett avgörande inflytande över vem det är som utses. Det handlar trots allt om myndiga personer som frivilligt vill ha en god man. Lagstiftningen behöver skärpas så att denna rätt för den enskilde slås fast.
mot · GP02L236 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L236av ()Självanställning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning om självanställning. Ett livskraftigt företagsklimat Det behövs ett bättre klimat för företagande i . Att ta steget och starta eget företag är ett krångligt och osäkert steg för många. Osäkerhet kring regelverk och kapitalförsörjning kan stjälpa goda idéer redan innan de kommit igång. Därför är det viktigt att det finns en positiv och öppen attityd från samhällets sida gentemot företagsamhet i allmänhet och innovationer och entreprenörer i synnerhet. För att få ett bättre och mer livskraftigt företagsklimat är det viktigt att möjligheterna för att starta och driva företag förbättras. Det handlar om att tillföra ekonomiska resurser för att utveckla företag, men också att underlätta för innovationer och ge möjligheter att starta eget. För att öka entreprenörskapet och ge förutsättningar för goda affärsidéer måste det också bli lättare att starta företag. Byråkratin för att bilda firma är ofta krånglig och tidskrävande. Samordningen mellan myndigheter måste öka, och med ett bättre utnyttjande av den nya tekniken kan mycket byråkratiskt arbete undanröjas. Handläggningstiderna vid hantering av företagsbildning borde också kortas. Självanställning en ny form för företagande En ny typ av företagande är självanställning. Självanställning kan ses som ett komplement till nuvarande företagsformer och anställning. Det blir ett mellanting då det är företagande utan registrerat företag och förvärvsarbete utan anställning. Självanställning gynnar de människor som bedriver verksamhet av olika slag som det ger möjlighet för människor att ta olika uppdrag och arbeten utan att registrera en firma. Självanställning ger också den möjligheten, som saknas , för individen att komponera sitt eget arbetsmönster till exempel av fler än en arbetsköpare, varierat arbete sommar och vinter och arbete på passande tider för den enskilde. För att självanställning skall fungera fullt ut krävs dock att det görs en utredning för att lösa en del problem kring hur själva företagandet kan lösas i praktiken. Det handlar t ex om momsregistrering, försäkringsavtal och namnregistrering. En utredning bör tillsättas för att underlätta och göra det möjligt för en ny företagsform självanställning. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GP02L237 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L237av ()God man Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagstiftningen rörande god man och förmyndare så att det kan bli möjligt att utse någon av dessa till stöd för barn i familjer där missbruk, misshandel och psykisk sjukdom förekommer. Motiv för mitt förslag i hade en vuxen utöver sina föräldrar som uppenbarligen fyllde ett stort behov hos honom. Alla barn har behov av kontakt med någon vuxen förutom sina föräldrar. För utsatta barn är det ibland en livlina att någon utanför hemmet ser dem och förstår deras problem och behov. 350.000 barn lever i familjer där missbruk eller psykisk sjukdom förekommer. Det ligger i farans riktning att barnens behov i dessa familjer inte tillgodoses till fullo. , mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan, barnpsykiatrin eller polisen engageras omkring problemfamiljer. En svängdörr skapas då ofta i barnens hem, och kadern av nya människor kan ändå inte hjälpa barnen till en trygg och säker barndom. Möjligheten att ta barnet ur miljön till fosterhem är ofta uttömd, eftersom det är ont om fosterföräldrar och eftersom man inom socialvården ofta ser barnets närvaro som en möjlighet att förhindra att föräldrarna helt går under. En god man är då en lösning. Äldre människor utan möjlighet att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person tilldelas ofta en god man. Nödvändiga kriterier är nämligen uppfyllda för barn som lämnas vind för våg och inte får sina mest elementära behov av trygghet och omvårdnad tillgodosedda. I 11 kap. 4 § står det skrivet: Om någon på grund av sjukdom, psykisk störning, försvagat hälsotillstånd eller liknande förhållande behöver hjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egendom eller sörja för sin person, skall rätten, om det behövs, besluta att anordna godmanskap för honom eller henne. Där står ingenting om åldern på personen. Där står det inte att det inte gäller barn. Att reglerna i om god man inte skulle vara avsedda för barn utan fungerande föräldrar har jag inte hittat, varken i lagen eller i förarbetena. Om så illa skulle vara att denna möjlighet inte är beskriven, trots att den inte är förbjuden, så vore det väl en enkel sak att besluta att lagen också skall gälla barn, då deras förmyndare inte förstår eller klarar av att ge sina barn en human barndom. Och om det mot förmodan inte ingår, då är det lätt att vidga användningsområdet. Detta borde falla under om mänskliga rättigheter, att barn skall ha en vuxen i sin närhet som fungerar och kan ta ansvar för barn. Jag föreslår därför att regeringen får i uppdrag att utreda om 11 kap. 1 § och 4 § kan förändras så att även utsatta barn utan eller med försvagad rättshabilitet kan omfattas av reglerna för tillsättande av god man.
mot · GP02L239 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L239av ()Översyn av samäganderättslagen Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning i syfte att göra en översyn av samäganderättslagen. Översyn av samäganderättslagen Samäganderättslagen är ålderdomlig till sina effekter. Det finns inte någon allmän civilrättslig paragraf som reglerar uppkomsten av samägande. Lagen innehåller endast regler som utgår ifrån att samägande redan föreligger. Samägande kan uppstå om parterna förvärvar egendomen tillsammans. Det kan också vara så att det är den ena parten som har betalt egendomen medan den andra parten har lagt ut motsvarande belopp på löpande utgifter, då uppstår också ett samägande. Enligt lagen skall det efter det att det konstaterats att samägande föreligger fastställas vardera partens andel i egendomen. Samäganderättslagen är dispositiv, vilket innebär att parterna kan avtala om att annat skall gälla. Huvudregeln är att varje förfogande över det samägda godset i dess helhet eller vidtagande av förvaltningsåtgärd förutsätter enighet mellan delägarna.Kan delägarna inte enas kan varje delägare ansöka om att rätten förordnar god man som omhändertar godset . Kan inte parterna enas om försäljning av samägd tillgång kan envar av delägarna ansöka i domstol om offentlig auktion. Så långt lagen. Lagen kan leda till ett antal komplikationer om parterna inte är eniga om att upplösa ett samägande. Parterna är inte eniga om hur det skall upplösas men kan vara eniga om att egendomen inte skall gå till offentlig auktion. I det fallet anger lagen inte någon lösning på problemet. För i synnerhet sambor men även makar som separerar/skiljs kan lagens brist på flexibilitet skapa problem för egendom som för båda parter har ett affektionsvärde, inte bara ett materiellt värde. En översyn av samäganderättslagen är nödvändig. bör begära en sådan. har tidigare hävdat att regeringens övervägande på grund av betänkande borde avvaktas. Enligt den propositionsförteckning som regeringen avlämnat till /02 ämnar regeringen inte ta något initiativ vad avser de frågor som väckts av . bör därför själv ta initiativ till att begära den här nämnda översynen.
mot · GP02L240 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L240av och ()Civiläktenskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av civiläktenskap. Motivering I ingås de flesta äktenskap genom en religiös vigselceremoni som också har juridisk giltighet. Denna vigselrätt har alltid legat hos , och har också juridiskt giltiga vigslar kunnat förrättas inom andra trossamfund. Ur liberal synvinkel är det viktigt att dra en tydlig gräns mellan den offentliga myndighetsutövningen och fristående organisationers (t.ex. trossamfunds) inre verksamhet. Vi menar att myndighetsutövning ska ligga hos offentliga organ. Det ligger en inneboende motsättning i att låta fria religiösa samfunds ceremonier utgöra en form av myndighetsutövning. Denna ordning är skadlig både för de religiösa samfundens självständighet och för upprätthållandet av statens icke-konfessionella natur. Exempelvis kommer det alltid att finnas vissa trossamfund som har vigselrätt och vissa som saknar den. Det är principiellt oacceptabelt att staten på det sättet tar sig rätten att betygsätta trossamfund och ge befogenheter enbart åt vissa. I många andra länder och är bara två exempel har man ett system med civiläktenskap. Det är alltså den borgerliga vigselförrättningen som blir juridiskt gällande. Det står naturligtvis var och en fritt att sedan, om man så vill, komplettera med en religiös vigselceremoni. Vi vill alltså att systemet med civiläktenskap införs även i . Genom civiläktenskap markeras trossamfundens självständighet gentemot staten och skillnaden mellan den sekulära äktenskapsrätten och den religiösa äktenskapssynen. Systemet innebär inte heller i sig en större administration än dagens system. () ()
mot · GP02L241 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L241av och ()God man Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av . Motivering I är alla vuxna människor myndiga och har rätt att bestämma över sitt liv. Ingen är längre omyndigförklarad på grund av sina funktionsnedsättningar. Samhället har enbart rätt till tvångsåtgärder mot medborgare som dömts för brott eller döms till tvångsomhändertagande. Samhällets insatser enligt socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade är frivilliga och måste ansökas om av den enskilde. Att den enskilde har rätt till valfrihet, självbestämmande och personlig integritet är nyckelbegrepp och är exempel på en modern lagstiftning. Intellektuellt funktionshindrade har svårt att tänka abstrakt och kan ofta inte förutse konsekvenser av beslut och handling. Då kan man inte heller själv bevaka sina rättigheter som samhällsmedborgare. Många har därför legal företrädare i form av god man. Ofta är det en närstående person som känner personen väl och kan tolka och förstå personens behov och vilja. Men i värsta fall kan det vara en person som varken känner eller har någon kontakt med huvudmannen. I rollen att vara legal företrädare, god man, ingår inte bara ekonomi utan t.ex. också att begära vilka stödinsatser som skall ges av samhället när det gäller bostaden och den totala privata livssituationen. Det är därför viktigt att huvudmannen, på sitt sätt, så långt det är möjligt kan kommunicera sin vilja. I varje kommun finns en överförmyndarnämnd bestående av kommun-politiker. Nämnden är politiskt tillsatt. God man utses av tingsrätten på förslag av överförmyndarnämnden. De kan när som helst entlediga en god man och föreslå en ny. Huvudmannen har själv ingen talan. Intresse- och lojalitetskonflikter kan uppstå och utrymme finns för godtycklig handläggning av ärendet. I sin tillämpning har lagstiftningen om god man fått ett inslag av tvång och godtycke utan att vederbörlig hänsyn tagits till den enskildes önskemål. I vissa delar av landet har problemen kringgåtts genom fullmaktsförfarande. Dessutom är det uppenbarligen så att överförmyndarnämnden har egna interna direktiv/tips om etiska regler och vad som skall iakttas i arbetet. Dessa direktiv kan ändras när man byter chef för överförmyndarnämnden. Detta visar på behovet av en översyn av lagstiftningen. Den nya som trädde i kraft har gällt . Mot bakgrund av det anförda föreslår vi en utvärdering av hur lagstiftningen tillämpats och hur individens rätt på bästa sätt kan stärkas. () ()
mot · GP02L244 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L244av m.fl. (mp)Markägare och arrendelagen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredningen av arrendelagens konsekvenser vid tomtarrende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man i samband med en sådan utredning särskilt uppmärksammar behovet av ändringar i arrendelagen så att markägarna får rimliga möjligheter till återlösen av tomtarrende när arrendatorn vill sälja. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man i samband med en sådan utredning särskilt uppmärksammar markägarnas möjlighet att ta ut ett arrende som åtminstone täcker de skatter som ägaren betalar för fastigheten. Motivering Många markägare har arrenderat ut fritidshustomter på delar av sin mark. Om markägaren skulle vilja säga upp arrendet och återfå rätten till sin mark är det näst intill omöjligt. Inte ens när arrendatorn själv önskar sälja sin stuga är det möjligt att lösa in den på rimliga villkor. Markägaren skall då betala för byggnadernas värde, vilket är rimligt om arrendatorn äger byggnaderna. Dessutom måste markägaren också betala för läget, dvs markens marknadsvärde. Markägaren måste alltså i praktiken köpa in sin mark en gång till, den mark han ju redan äger och som han betalar skatt för. Dessutom är det ofta inte möjligt för markägaren att få ett rimligt arrende, ty arrendenämnderna säger nej till sådant. De av arrendenämnden fastställda arrendena täcker i vissa fall inte ens skatterna som markägaren betalar för marken. () () ()
mot · GP02L245 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L245av ()Faderskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att en enhetlig och enkel gemensam försäkran om föräldraskapet bör ersätta dagens faderskapserkännande för nyblivna fäder till barn födda utom äktenskapet. Motivering Sedan urminnes tid har så kallad faderskapspresumtion gällt inom äktenskapet. Den nyblivna moderns äkta make har automatiskt antecknats som barnets far. är det inte bara vanligt utan också av lagstiftaren i alla andra avseenden jämställt att vara ogifta föräldrar. Men då ett icke gift par får barn tvingas pappan genomgå en procedur som i bästa fall upplevs som byråkratisk men i många fall genomförs på ett för båda de nyblivna föräldrarna förnedrande sätt. Inträngande frågor om andra sexpartners, krav på redogörelse för tid och plats för barnets tillblivelse är sådant som förekommer. Bara det faktum att en man i ett etablerat parförhållande efter 9 månaders väntan ska behöva formellt uppsöka myndighet för att erkänna att han är far till det barn han automatiskt skulle varit far till i myndighetens ögon i det fall han varit gift med barnets mor upplevs som kränkande. Det är dags att införa nya rutiner. Föräldrarna kan på enkelt sätt redan på sjukhuset eller i samband med de första kontakterna med gemensamt underteckna en försäkran med uppgivande om föräldraskap. Enbart i det fall osäkerhet råder bör ett utredningsförfarande ske.