mot · GO02Fi17 · 2001-05-02 00:00:00 — Moderata samlingspartietsinriktning är att, utöver regeringens förslag till utgifter, öka anslaget förvartoch ett av med respektive tre, tre, fyra och fem miljarderkronor.Utgiftsområde 7 Internationellt biståndSverige, EU och västvärlden har ett stort ansvar att bidra tillatt utrota massfattigdomen i . Erfarenheten visaratt det är möjligt att gå från massfattigdom till välstånd på engeneration.Sveriges bistånd skall fokuseras på låginkomstländerna i därproblemen är störst. Dessa länder är ofta drabbade av krig och sjukdomar, isynnerhet aids. Fattigdomen är utbredd. Insatser för att alla flickor och pojkarskall få utbildning, grundläggande hälsovård och för att få en fungeranderättsstat är avgörande för att bryta fattigdomen. Resursöverföringar tillstatsmakter som hindrar sitt folks utveckling eller som bedriver krig måsteavvecklas. Ökat stöd skall ges till ansvarsfulla skuldavskrivnigar.Militära och civila insatser på olika håll, främst i Kosovo, är Sverigesbidrag till internationell frihet och säkerhet. Inom utgiftsområde 7 bör detskapas en samlad post för fredsbevarande verksamhet. Den s.k.Östersjömiljarden har försvårat en samordnad strategi för stödinsatserna tillCentral- och . Den bör därför upplösas och medel tillföras detordinarie anslaget Samarbete med Central- och Östeuropa.Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarKöerna för att få asylbehandling är alltför långa. Viförstärker resurser med 50 miljonerkronor utöver regeringens ökning. Vi motsatte oss att ettsärskilt integrationsverk inrättades och är fortfarandetveksamma till dess existens. Vi föreslår att en del av verketsanslag liksom en del av anslaget för integrationsåtgärderanvänds som delfinansiering av förstärkningen avMigrationsverket och . På så sättminskas köerna för asylsökande.De budgetmedel som anslås till vissa invandrartäta bostadsområden istorstäderna detaljreglerar hur pengarna skall användas. Vi vill pröva andramöjligheter som innebär en mindre belastning av offentliga medel och mindrecentralstyrning.Den avreglering av den svenska arbetsmarknaden och bostadsmarknadensom vi förespråkar skulle öka den sociala och geografiska rörligheten i detsvenska samhället och därmed leda till en ökad integrering av invandrade ochinfödda svenskar.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och omsorgVi har länge hävdat patientens självklara rätt att väljavårdgivare och rätten till vård . Med en nationellvårdgaranti minskar patienters lidande och reducerar desamhällsekonomiska kostnader de långa väntetidernamedför. På är det nödvändigt att införa enobligatorisk gemensamt finansierad hälsoförsäkring sominnebär att pengarna följer patienten och därmed tillfallerden vårdgivare patienten väljer.Detta är lösningar som tillsammans med en större mångfald av vårdgivareskapar förutsättningar för en bättre sjukvård med högre kvalitet ocheffektivitet.Vi vill därför behålla nuvarande "Dagmarpengar" inom dettautgiftsområde. De är bland annat avsedda för att öka tillgängligheten. Vi gerytterligare ett tillskott om sammanlagt för attklara vårdgarantin och minska sjukvårdsköerna. Därmed avvisar vi det direktabidraget till de landsting som inte klarat av att korta sina vårdköer. Utöverdetta tillför vi ytterligare för att säkrasjukvårdens resurser i samband med vårdgarantins införande som ett förstasteg mot en allmän hälsoförsäkring. De första fyra miljarderna avsätts 2002för att ligga till grund för den avveckling av vårdköer som behöver görasunder de två första åren.Ökat stöd direkt till sjukvårdentkrTabell 19: (2002 2003 2004 )Vi vill förstärka tillsynen inom sjukvården genom att enoberoende tillsynsmyndighet skapas.Vi vill avveckla apoteksmonopolet, öka tillgängligheten till läkemedeloch öka användningen av generiska läkemedel. Kostnadsansvaret förläkemedelsförmånen tas över av staten och en frivillig läkemedelsförsäkringinförs. För dem som väljer att stå utanför försäkringen finns ettlikviditetsskydd. Tillsammans med övriga åtgärder vi föreslår kan dennuvarande kostnadsexplosionen för läkemedel därmed stoppas.Vi återställer försämringarna i stödet till de funktionshindrade genom enavsevärd ökning av assistansstödet. Vi föreslår dessutom ett bostadsstöd ochett utökat stöd till rekreationsanläggningar för funktionshindrade. Slutligenföreslår vi - i avvaktan på mera permanenta förbättringar - ett särskiltstimulansbidrag till kommunerna för att dessa mera aktivt skall arbeta medpsykiskt funktionshindrade.Vi vill tillföra ytterligare medel till anslaget för bidrag tillhandikapporganisationer. Dessa extra medel skall riktas särskilt till mindrehandikapporganisationer som arbetar oberoende av de stora samarbetsorganeninom handikapprörelsen. Vi föreslår att en hjälpmedelsgaranti införs,inledningsvis omfattande de resurser som finns anvisade under bilstöd tillhandikappade och texttelefoner.Vi satsar större resurser på arbetet med hiv/aids.Det statliga engagemanget på folkhälsoområdet bör minskastill förmån för regionalt och lokalt hälsoarbete för vilket viinrättar ett tillfälligt stimulansbidrag. börläggas ner senast 2003.Den slutna ungdomsvården överförs från tillkriminalvården. Överföringen innebär att del av anslaget överförs tillkriminalvården. Detta medför i praktiken en förstärkning av Statensinstitutionsstyrelses övriga verksamhet.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikappUtgifterna inom sjukförsäkringen har ökat med 50 procentsedan 1996. Det är en beklaglig utveckling. De ökadesjukskrivningarna avspeglar en växande ohälsa och har enallvarlig social baksida. En utveckling där de tillåts fortsättaväxa minskar den enskildes möjligheter att utvecklas ochleva ett fullt liv. Det går att bryta denna utveckling.För det första måste sjukskrivningar handhas på ett medicinsktgenomtänkt sätt. bestäms behovet och längden av sjukskrivning ofta avpatientens önskemål, inte av medicinska överväganden. Utbildning iförsäkringsmedicin skall underlätta för läkare att använda sjukskrivningen såatt den är mer motiverad både ur medicinsk och kostnadssynpunkt. I dagavslutas sjukskrivningarna oftast i slutet av . En större flexibilitetärönskvärd och skulle för många ge en mjukare start i jobbet.Arbetskraven i näringslivet ändras snabbt. Detta måsteläkarna vara medvetna om. Skador som förr var arbetshinderär det inte längre. Oklara symtom döljer ofta kombinationerav fysiska och psykiska problem. Här krävs fördjupadsamverkan med , företagsläkaren ocharbetsledningen, inte enbart sjukskrivning. Om den totalasjukskrivningen i snitt minskar med en respektive tvådagar/sjuktillfälle minskar kostnaderna med 3,6 respektive7,. Kostnaderna för att utbilda alla AT-och ST-läkare drar väsentligt mindre kostnader - 30-50miljoner kronor.För det andra får en genomtänkt användning av sjukskrivningen positivaeffekter för de långtidssjuka och deras rehabilitering. Färre sjukärenden gertid för bättre prioritering inom rehabiliteringen så att fler personer kanåtergåtidigare till arbetslivet. Antalet långtidssjukskrivna minskar och efter en tidockså antalet förtidspensionärer.För det tredje anslår vi ytterligare en miljard till försäkringskassorna föratt höja verksamhetens kvalitet och därmed så snabbt som möjligt kommatillrätta med de kö- och flaskhalsproblem som den ökande sjukskrivningenskapat. Genom att överföra trafikolyckorna till den obligatoriskatrafikskadeförsäkringen avlastas sjukförsäkringen.För det fjärde bör försäkringskassorna ha både större självständighet ochett tydligt ekonomiskt/finansiellt ansvar för sin rehabiliteringsverksamhet.Försäkringskassorna skall bl.a. kunna köpa specialistvård utanförlandstingssektorn för att minska väntetider.För det femte inför vi en nationell vårdgaranti som ett första steg på vägenmot en allmän hälsoförsäkring. För att snabbt korta vårdköer tillför vi som skall gå direkt till sjukvårdens verksamheter. Medlenskall kunna användas av den enskilde patienten för att tillförsäkra att hon fården vård hon behöver. Radikalt minskade väntetider kommer genom detta attytterligare minska sjukfrånvaron.För det sjätte innebär våra skattesänkningar att försäkringsersättningenkan sänkas till av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) ochen andra karensdag kan införas den åttonde dagen. Ersättningen efter skattblir i stort sett oförändrad, medan skillnaden till lön ökar. Den enskilde serklarare vad sjukskrivningen kostar. Förståelsen för en mer genomtänktanvändning av sjukskrivningen ökar hos patienterna.Slutligen motsätter vi oss en förändring av bevisreglerna iarbetsskadeförsäkringen. Erfarenheterna av en sådan regelförändring ärdåliga. Vi föreslår i stället att arbetsskadeförsäkringen bryts ut urstatsbudgeten och att avgifterna anpassas till de risker olika företag skapar.Att minska antalet sjukskrivningsdagar är en av de viktigaste socialaåtgärder som bör prägla de kommande årens politik. Det leder till minskadestatliga utgifter men framförallt till minskat personligt lidande och tillfriskaremänniskor.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomVi anser att den del av folkpensionen som innehölls avstaten 1998 genom att pensionernaberäknades på enbart av basbeloppet skall betalastillbaka. Vi föreslår därför att folkpensionerna, för dem somvar pensionärer 1998, beräknas på tvåextra procent av basbeloppet 2007. Förslaget innebär att 1993 årsinnehållna pensioner betalas ut , pensioner2003 o.s.v.Vi har motsatt oss förändring av förmånsreglernainom efterlevnadspensionen och vidhåller vår kritik. Vi vill attinkomstprövningen av folkpensionsdelen i efterlevnadspensionen (den s.k.änkepensionen) skall upphöra.Regeringen föreslår en höjning av taket i bostadstillägget för pensionärer(). Utformningen av bostadstillägget har verkat kostnadsdrivande påframför allt kommunernas hyressättning. Mot denna bakgrund säger vi nej tillhöjningen av taket i BTP. Vi använder i stället en del av medlen, för attförbättra levnadsvillkoren för de allra sämst ställda pensionärerna genom atthöja den "skäliga levnadsnivån" i det särskilda bostadstillägget förpensionärer () med tolv procentenheter.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer ochbarnVi vill öka möjligheten för föräldrar att mer fritt disponerade skattepengar som används för att stödjabarnfamiljerna på olika sätt och föreslår därför tillsammansmed , att ettsärskilt barnomsorgskonto inrättas för barn i förskoleåldernfrån och med . Barnomsorgskontot skall vara40 per barn med en begränsning av uttaget påmaximalt . I övrigt får pengarnaanvändas helt enligt föräldrarnas önskemål. Vi föreslår även,tillsammans med de övriga borgerliga partierna, att enavdragsrätt på per barn och år i denkommunala beskattningen införs för styrktabarnomsorgskostnader. Vi avslår därför regeringens förslagatt införa en extra månad i föräldraförsäkringen. Därtill villvi inte återinföra kontaktdagarna i skolan eftersom det är enpekpinne för föräldrarnas disposition av ledighet.Mot bakgrund av att det borgerliga barnomsorgskontot skall kunnautnyttjas föreslår vi att garantibeloppet från och med januari2002 endast skall kunna tas ut under tolv månader.Vårt skatteförslag med kraftigt höjt grundavdrag, extra grundavdrag förvarje barn och förvärvsavdrag på inkomsten minskar behovet av högaersättningar i föräldraförsäkringen. Vi föreslår därför att ersättningen iföräldraförsäkringen återgår till av den sjukpenninggrundandeinkomsten och att taket indexeras genom inkomstbasbeloppet i stället förprisbasbeloppet.Vi föreslår att underhållsstödet ersätts av ett ensamståendestöd. I de fallföräldrar inte reglerar underhållsbetalning mellan varandra skall ettensamståendestöd kunna utgå där fadern är okänd, en förälder är avliden ochbarnpension inte utgår, underhållsföräldern inte sköter sinabetalningsförpliktelser eller föräldrarna är särlevande och har en sammanlagdinkomst som understiger en viss nivå. Förslaget innebär att stödetbehovsprövas i förhållande till både underhålls- och boförälderns inkomst.Bidraget för kostnader för internationella adoptioner utgjorde cirka 75procent av de verkliga kostnaderna när det infördes men har sedan dessurholkats. föreslår regeringen att det höjs från till 40 000kronor per barn, dvs. Vi vill höja bidraget förinternationella adoptioner till maximalt 55 000 kronor.Utgiftsområde 13 ArbetsmarknadArbetsmarknadspolitiken koncentreras och effektiviseras. Deåtgärder som genomförs skall leda till konkreta resultat: attfler individer erhåller ett ordinarie arbete. Målet är att allaindivider som vill ha ett arbete också ges reella möjligheteratt få det.Arbetslöshetsförsäkringen skall inte utgöra en livslång inkomstgaranti.Den skall fungera som en omställningsförsäkring somarbetstagaren befinner sig mellan föregående och kommande arbete.I detta syfte föreslår vi att arbetslöshetsförsäkringen reformeras. Vårautgångspunkter är att försäkringen skall vara allmän och obligatorisk samtutgöra ett statligt åtagande, inte administreras av fackliga organisationer.Försäkringen skall ge tydliga signaler till den enskilde att söka och accepteraerbjudande om nytt arbete. Den enskilde skall ta ett ökat ansvar förfinansieringen. En rimlig ersättningsnivå utgör av den tidigareinkomsten. Vi återkommer i höstens budgetmotion med ett samlat förslag. Iavvaktan på detta avvisas ändrade ersättningsnivåer fr.o.m. halvårsskiftet2001.Utgiftsområde 14 ArbetslivKostnaderna för administrationen av den statligaarbetsmarknadspolitiken m.m. minskas.Alla ombudsmän mot diskriminering av skilda slag samlas i en myndighetunder detta utgiftsområde. uppgifter begränsas.Utgiftsområde 15 StudiestödDe som studerar inom ramen för gesrimliga förutsättningar att fullfölja sin utbildning. Vi avvisaremellertid förslaget om en "kommunalisering" avKunskapslyftet och anser i stället att uppgifter som i dagryms inom ramen för snabbare börintegreras i den kommunala vuxenutbildningen och ikommunernas ansvar. Medel avseende fortsatt utbyggnad avden kvalificerade yrkesutbildningen tillförs.Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskningVi föreslår en tydlig kvalitetssatsning i skolan. Denna skallinnehålla ett fritt skolval baserat på en nationell skolpeng;gedigen utvärdering och uppföljning av studieresultat,nationella kunskapsprov i och en moderngymnasieexamen; samt inrättandet av ett fristående,nationellt kvalitetsinstitut.Det är viktigt att IT-satsningen inte nu avbryts. Ett fortsattutvecklingsarbete inom detta område är nödvändig.Ett fritt skolval utgör grunden för ett flexibelt och individanpassatskolsystem; en nödvändig förutsättning för att säkerställa mångfald ochkonkurrens, hög kvalitet och likvärdiga villkor i utbildningen. Införandet aven nationell skolpeng säkrar resurser till och utgör en viktigfaktor för god undervisningskvalitet. Det är respektive skolledning som kangöra kvalitetshöjande prioriteringar, inte statliga projektpengar.Fördelningen av platser i högskolan baseras på utbildningens kvalitet ochstudenternas val av lärosäte, inte regionalpolitiska målsättningar.Erfarenheten har visat att många hellre avstår från att studera än att läsa vidett lärosäte som inte håller högsta kvalitet, vilket lett till flaskhalsproblemvidvissa utbildningar och tomma platser på andra.Vi avsätter medel till två nya stiftelsehögskolor från och med år 2002.Vi tillskapar ett särskilt anslag för den kvalificerade yrkesutbildningen, allfolkhögskoleutbildning samt utfasningen av Kunskapslyftsprojektet.För att lyckas med att bygga en långsiktigt hållbar tillväxt samt hålla sigväl framme i den internationella konkurrensen krävs ytterligare satsningar pågrundforskning och forskningsutbildning. har vi avsatt mer än enmiljard mer än regeringen för detta ändamål.Vi avvisar som tidigare regeringens förslag gällande maxtaxa inombarnomsorgen och den föreslagna allmänna förskolan. Verksamheten vidförskolan bör utvärderas och förutsättningarna för flexibel antagning till denskolförberedande verksamheten utredas. Vi ökar resurserna till produktion avstudielitteratur för elever med handikapp, till exempel dyslexi. Vi föreslår enförstärkning inför ramen för uppföljning och utvärdering ochresultatredovisning genom inrättandet av ett nationellt kvalitetsinstitut, ensammanslagning av . Detta sker parallellt med attuppgifter förs från till det nyinrättade kvalitetsinstitutet.Anslagentill och andra specialskolor bör var kvar.Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidKulturpolitiken måste stå väl inför den nya tiden, medvad det innebär av ny teknik, nytt sätt att tänka och ett nyttsätt att ta till sig kulturupplevelser. För att möta dessa nyaförutsättningar krävs genomgripande förändringar.Kulturverksamhet för barn och ungdom skall prioriteras.Statens ansvar bör koncentreras till områden som är avallmänt intresse och som är helt beroende av statliga medelför att verksamheten skall komma till stånd. är detav största vikt att oberoende och alternativafinansieringsmöjligheter skapas för att säkra ett omfattandeoch brett kulturutbud i hela landet. Vi tillskapar en nykulturfond som skall byggas upp av tillskott från bådeoffentlig och privat sektor. Inledningsvis tillförs 120miljoner kronor av statliga medel. Genom detta kan enpolitiskt oberoende och långsiktigt säkrad finansieringskapas. Anslagen till och till allmänkulturverksamhet kan därför minskas.Efter det att de regionala institutionerna har byggts ut kan anslagen tillRiksteatern, Rikskonserter och Riksutställningar minskas. Vi anvisar ettsärskilt stöd på till landets fria teatergrupper. skall avvecklas och förordar att det bildasett bemanningsföretag för kulturskapare. Anslaget till Ungdomsstyrelsenminskas, i stället anser vi att får ta över styrelsens arbete.Stödet till talböcker och punktskrifter föreslås öka med närmare tio miljonerkronor. Anslaget till allmänna samlingslokaler tas bort, då vi anser att dettaären angelägenhet. Vidare för vi förforskningsändamål från detta utgiftsområde till utgiftsområde 16. Anslaget tillfolkhögskolor förs också över till utgiftsområde 16. Folkhögskolor skallenligt vår uppfattning behandlas och betraktas som annan utbildning.Huvuddelen av bidraget till kvinnoorganisationer bör enligt vår meningomfattas av det statliga partistödet.Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjningoch byggandeSkatternas totala andel av boendekostnaderna måste sänkas.Ett viktigt led i detta är avskaffandet av fastighetsskatten.Stödet till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet och bidragtill bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet avskaffas. Anslagtill redan beviljade projekt kvarstår dock. Bostadsbidragen renodlas för attendast utgå till barnfamiljer och växlas mot sänkt skatt.Gällande regeringens föreslagna stöd till investeringar som minskarklimatpåverkande utsläpp, avvaktar vi till dess att en svensk klimatstrategi hartagits fram. Vi vill inte besluta om en budgetram innan vi fått möjlighet att taställning till förslaget och dess utformning.Ett ökat byggande är väsentligt för att motverka bostadsbristen på våratillväxt- och universitetsorter. Hyressättningen i nyproduktion skall utformasså att en fastighetsägare kan få full täckning för kostnaderna för ettbostadsprojekt. Genom sänkt skattetryck, konkurrens och förenklingar avPlan- och bygglagen och Jordabalken kan vi skapa ett ökat byggande, även pålång sikt. Vi avvisar regeringens förslag till investeringsbidrag för nybyggnadav hyresbostäder vilket inte kommer att få avsedd effekt.Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingRegionalpolitiken står vid ett vägskäl. Regeringen tillsattedärför en regionalpolitisk utredning, sompresenterade sitt slutbetänkande . Därframhålls att olika regioner inte bara samarbetar utan ävenkonkurrerar om statens resurser. Detta betyder att statensinsatser i en region måste upplevas som meningsfulla avbefolkningen i andra regioner som är med och betalar.Politiken måste också vara stabil för skiftande konjunkturer,minskade skatteintäkter, ändrade regler för stöd och andraomvärldsförändringar.I utredningen dras två slutsatser angående stöden och deras effekter. Enslutsats är att stöden, och då i första hand de selektiva stödformerna(regionaltutvecklingsbidrag, sysselsättningsbidrag, landsbygdsstöd ochsmåföretagsstöd), i sig ger negativa effekter. En annan slutsats är att deselektiva stöden hanteras på ett sådant sätt att de verkar konserverande ochutgör ett hinder för utveckling.Utredningen påpekar bestämt att företagsstöd aldrig kan ersättaentreprenörskap, företagande och dynamik. Om de grundläggandeförutsättningarna för utveckling och företagsamhet inte finns, förmår intestöden som enda verktyg ändra på förutsättningarna. Detta är också denmoderata ståndpunkten och i den regionalpolitiska utredningens anda menarvi att de selektiva stödformernas effekter är av den arten att en besparinginom anslagsområdet är angelägen.Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdArbetet för att säkra värdefulla naturmiljöer avser vi ge enny inriktning genom bildandet av en fond för bevarande avbiologisk mångfald. Fonden tillförs 2002.Fonden bör också vara öppen för donationer. Bildandet avfonden för biologisk mångfald medför att detta viktigamiljöarbete kan förstärkas som det blir möjligt attbegränsa ökningen vad gäller statens utgifter för att bevaraden biologiska mångfalden.Regeringen föreslår kraftiga ökningar av anslagen för medhänvisning till kommande klimat- och miljömålsarbete. Regeringen harförhalat arbetet med såväl klimat- som miljömålspropositionen vilket harmedfört att ännu inte fått ta ställning till dessa förslag. Det ärorimligt att nu skall ta ställning till förslagen till kraftigautgiftsökningar utan att ha tillgång till propositionerna som skall preciserapolitiken.Beträffande förslagen till ökade anslag till sanering föreligger samma bristpå redovisning och precisering av hur medlen skall användas. Vi yrkar medanledning av detta avslag på de nya anslagsökningarna för sanering ochhemställer att regeringen för redovisar planer, åtgärderoch resultat av redan genomförda saneringsinsatser.Vi avser att i vårt budgetförslag närmare precisera de avvägningaroch prioriteringar som måste göras för att satsningarna inom miljöområdet påett effektivt sätt skall bidra till att förbättra miljösituationen.Utgiftsområde 21 EnergiMålsättningen med energipolitiken skall vara att skapa enväl fungerande avreglerad energimarknad som ger enmiljövänlig och säker energiförsörjning. Energipolitikenskall också bidra till ökad sysselsättning och välfärd. För attuppnå detta är det viktigt att konkurrensen mellan de olikaenergislagen ökar.Regeringens omfattande satsningar på energiomställningsprogrammet harinte givit avsedd effekt. Trots detta har den förtida avvecklingen av säker ochmiljövänlig svensk kärnkraft inletts, vilket fått till följd attkoldioxidutsläppenoch andra miljöskadliga utsläpp i norra ökat kraftigt.Vi avvisar såväl den förtida kärnkraftsavvecklingen som denbidragspolitik avvecklingen fört med sig. betonar vi vikten av attupprätthålla energiforskningen såväl inom detta utgiftsområde som inomforskningens utgiftsområde. Såväl tankeförbudslagen som hindrar forskningom kärnteknologi som förbudet mot att planera och uppföra kärnkraftverk bort.Utgiftsområde 22 KommunikationerSom övergripande strategi måste transportpolitiken grundaspå efterfrågan på miljöanpassade transporter. Denunderdimensionerade infrastrukturen i utgör etthinder för företagens expansion och medför svårigheter vidnyetableringar.Regeringens förslag till utgiftsnivåer innebär att inga nya vägar kankomma till stånd och det inger ingethopp för att ytterligare medel skall