mot · GP02Fi292 · 2001-10-05 00:00:00 — Internationell samverkan Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 1162 1170 1175 5.7 . Effektivisering -6 -6 -6 5.10 Information och studier om säkerhetspolitik m.m. -4 -4 -4 5.16 Europainformation m.m. -10 -10 -10 Summa anslagsförändringar -20 -20 -20 totala ram 1142 1150 1155 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Här ligger bland annat bidrag till vissa internationella organisationer, fredsfrämjande verksamhet, information om i utlandet, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt Europainformation m.m. föreslår omfördelningar och besparingar på inom anslagsposterna 5:7 , 5:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, och 5:17 Europainformation m.m. Utgiftsområde 6. Totalförsvar Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 45810 44925 44884 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. 500 0 0 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling -1000 1000 7:1 20 20 20 Summa anslagsförändringar -480 1020 20 totala ram 45330 45945 44904 Utgiftsområdet omfattar förutom totalförsvaret den verksamhet som bedrivs av , och vissa nämnder och stödverksamhet till totalförsvaret. Här ingår även fredsfrämjande verksamhet med svensk trupp utomlands. Det vidgade säkerhetsbegreppet ger nya förutsättningar för svensk försvars- och säkerhetspolitik. Kravet på handlingsfrihet kommer i fokus. Vårt moderna men sårbara samhälles motståndskraft mot nya typer av hot kräver god krishanteringsförmåga utmed hela skalan fredkriskrig. Totalförsvarets resurser ska utformas med hänsyn till en större bredd av hot, och kunna användas vid olika internationella fredsfrämjande insatser. Genom ett fördjupat PFF-samarbete förbättras de svenska förbandens internationella samarbets- och samverkansförmåga. Ominriktningen från ett invasionsförsvar till en insatsorganisation med hög kompetens, kvalitet och flexibilitet kräver en utökning av övningsverksamheten. Försvarsmaktens anpassningsförmåga ligger bl a i övningsverksamheten, som är helt nödvändig för att behålla och inspirera kvalificerad personal. En väl utvecklad förbandsverksamhet ger den kompetens som krävs för att förbanden skall kunna nå hög operativ förmåga i framtida insatsmiljöer. Genom en omdisponering inom utgiftsområdet satsar på förstärkt förbandsverksamhet . kontrollverksamhet och övervakning genom hög närvaro till sjöss har en förebyggande effekt på brottslighet av olika slag. För att långsiktigt kunna fullgöra fastställda uppgifter och möta utökade krav på internationell verksamhet, gränskontroll, sjölägesinformation och miljöräddningstjänst till sjöss bör resurser förstärkas. avsätter därför i politikområdet Skydd mot olyckor utöver regeringens förslag under anslag 7:1 för detta ändamål. Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med , utökas med och utökas med . Internationellt bistånd Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 15044 17544 19475 8:1 Biståndsverksamhet (Höjd biståndsnivå) 500 600 1400 Summa anslagsförändringar 500 600 1400 totala ram 15544 18144 20875 Utgiftsområdet omfattar politikområdena internationellt utvecklingssamarbete samt samarbete med . anser att det svenska biståndet ska öka. Regeringens tillväxttakt mot av BNI i internationellt bistånd är för långsam. Ökade ambitioner är nödvändiga bl.a. inom det humanitära biståndet, arbetet för demokrati och för att stärka respekten för mänskliga rättigheter, liksom skuldavskrivningar för de fattigaste länderna. Andra prioriterade områden inom biståndet är globala miljöprojekt, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser, samt bistånd för att hindra spridningen av sjukdomar som aids, tuberkulos och malaria såväl i utvecklingsländer som delvis i vårt eget närområde kring . Regeringen anger att enprocentsmålet skall uppnås när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. anser att det finns skäl och möjligheter för en ytterligare ökad biståndsnivå. Vi anslår därför mer än regeringen , 2004 avsätta av BNI. Ramen för utgiftsområdet bör utökas med för , för och för . Invandrare och flyktingar Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 5239 5165 4646 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna -116 -230 10:1 -56 -88 -90 12:1 23 15 15 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 6 6 6 Försök med lokala och regionala diskrimineringsombudsmän -4 -4 -4 Summa anslagsförändringar -147 -301 -73 totala ram 5093 4864 4573 Utgiftsområdet omfattar politikområdena Migrationspolitik, Integrationspolitik, Storstadspolitik och Minoritetspolitik. Statsbidrag har /96 lämnats till vissa kommuner i framförallt storstadsregionerna för att stimulera till insatser i vissa bostadsområden. avvisar projektets förlängning som skulle innebära ett anslag om och . motsatte sig inrättandet av en ny integrationsmyndighet. Trots motstånd från fem av partier genomdrev socialdemokraterna beslutet om inrättandet av myndigheten. föreslår en nedläggning av från . Vissa uppgifter övertas av , Ombudsmannen för etnisk diskriminering samt . Vi anser vidare att DO skall ha ett speciellt ansvar för opinionsbildning när det gäller diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. För detta ändamål anslår vi för vardera året 20022004. Vi avvisar försöket med lokala diskrimineringsombudsmän som innebär ett anslag om . Länsstyrelserna och kommunerna skall även fortsättningsvis ta det regionala och lokala ansvaret för dessa frågor. För att ytterligare förkorta handläggningstiderna hos tillförs . föreslås att inte skall pröva uppehållstillstånd för adopterade barn mellan , vilket medför en förstärkning av anslaget med . Sammantaget innebär våra förslag att ramen minskas med , och . Hälsovård, sjukvård och social omsorg Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 31129 33542 35188 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård -10 -10 -10 13:6 : sparkrav inom administrationen -23 -23 -23 14:5 -8 -9 -9 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 50 50 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap -14 -14 -14 16:7 Bilstöd till handikappade 20 20 20 14:4 -10 -10 -10 Nytt anslag: Nationell kampanj m.m. mot narkotika & alkohol 15 15 15 Nytt anslag: Forskning kring palliativ vård 25 25 25 Nytt anslag: Statsbidrag till kvinnojourer 10 14:7 Extrapengar till tobaksprevention 1 -30 -30 -30 Summa anslagsförändringar 25 14 -36 totala ram 31154 33556 35152 1) Nuvarande anslag bedöms tillräckliga i kombination med nytt anslag för nationell kampanj Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik, Socialtjänstpolitik och Forskningspolitik. och 2003 föreslås en extra satsning om på stimulansbidrag till kommunernas arbete med anhörigvårdare. Anhörig svarar för två tredjedelar av äldreomsorgen och en betydande del av sjukvårdsinsatserna. Anhörigvårdarnas insatser uppmärksammas och kompenseras inte i den utsträckning de förtjänar. anser att stimulansbidragen till kommunerna är av stort värde för det fortsatta arbetet med att utveckla anhörigvården. Kommittén om vården i livets slutskede (SOU 2001:6) kunde konstatera stora brister i den palliativa vården i . Forskningen och utbildningen på området är eftersatt. avsätter ett nödvändigt tillskott om för att användas i forskningen kring palliativ medicin. anser att funktionshindrade skall kunna delta i samhället på lika villkor och accepterar därför inte regeringens nedskärningar på handikappområdet. Regeringen sänker anslaget för bilstöd. Detta resulterar i att personer med funktionshinder nekas bilstöd, långt före årets utgång, med hänvisning till att det saknas pengar. För att på ett bättre sätt tillgodose behovet av bilstöd ökar vi anslaget med . anser dock att det bör skapas en större flexibilitet mellan de olika systemen för bilstöd, färdtjänst samt utökad tillgänglighet i kollektivtrafiken. De oroande och tydliga tendenserna med ett alltmer utbrett alkohol- och narkotikamissbruk bland ungdomar kräver krafttag från samhällets sida. I väntan på regeringens kommande handlingsplan mot narkotika avsätter fördelade till en nationell kampanj mot droger och alkohol riktad till ungdomar. Landets kvinnojourer bedriver en viktig verksamhet som har stor betydelse för många utsatta kvinnor. anser att deras anslag är för små för att garantera en fungerande verksamhet. För detta ändamål avsätter , på ett nytt anslag, till kvinnojourerna. Vi föreslår besparingar och effektiviseringar inom flera myndigheters administration, bl.a. vars förvaltningsanslag minskas . Sammantaget bör ramen utökas med , och minskas med . Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 108357 116929 122215 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. En andra karensdag, högst 10 (nettoeffekt på utgiftsområdet) -10 -70 -80 Ny beräkning av SGI -1840 -2090 -2180 Bibehållet tak -775 -1550 Ny rehabiliteringsförsäkring: kostnader 1/7 2002 1 1300 2650 2800 Ny rehabiliteringsförsäkring: intäkter/kostnadsminskningar 1/7 20021 -725 -1970 -3050 Minskade utgifter t.f.a. ny trafikförsäkring (mot sänkt inkomstskatt) -3800 -4060 -4300 Egen rehab-försäkring i stället för projekt kring långtidssjuka -100 -100 -100 19:2 Förtidspensioner Ny rehabiliteringsförsäkring: intäkter/kostnadsminskningar 1/7 20021 -725 -1950 -3050 19:7 , sparkrav 2,och nya uppgifter 10 25 25 19:9 Försäkringskassor: Nej till extra pengar tfa eget förslag -12 Summa anslagsförändringar -5902 -8340 -11485 totala ram 102455 108589 110730 1) Enligt beräkningar i SOU 2000:78 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. konstaterar att regeringen ännu ej lagt förslag till åtgärder som drastiskt kan minska de höga sjukskrivningskostnaderna. Man har heller inte lagt förslag som syftar till att hitta en helhetssyn på politikområdet och på nödvändiga reformer. Istället är det återigen ett lappande och lagande som inte kommer att lösa de strukturella problem som finns inom socialförsäkringsområdet. anser att den nya rehabiliteringsförsäkring som föreslås i SOU 2000:78 i alla väsentliga huvuddrag bör genomföras från . Intäkterna och kostnadsminskningarna i form av lägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension balanserar kostnaderna första året och ökar därefter kraftigt . Inga dynamiska effekter eller förändringar i skattebasen finns inräknade i detta. Vi föreslår att sjukförsäkringen skall innehålla med ett högriskskydd . Särskild hänsyn ska tas vid deltidsarbetslöshet. En liten del av effekten hamnar under detta utgiftsområde, resten regleras mot företagssektorn genom en justerad sjukförsäkringsavgift. Förändringen blir därmed ekonomiskt neutral för företagssektorn. Regeringen har i ett läge av stor osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen aviserat att taket i sjukförsäkringen ska höjas från om det statsfinansiella läget tillåter det. Mot bakgrund av att regeringens prognoser om den ekonomiska utvecklingen tillhör de mer optimistiska andra konjunkturbedömare ger en betydligt dystrare bild tycker vi att det är statsfinansiellt osäkert att lova så kraftiga utgiftsökningar. I dagens sjukpenningsystem kan man få hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning. förespråkar att det bör vara möjligt att få ersättning med vilken procentsats som helst mellan . De fasta stegen bör avskaffas. Den ersättningsgrundande inkomsten (SGI) skall beräknas på snittinkomsten . Skattepliktiga förmåner samt semesterersättning skall vara SGI-grundande. förespråkar en ny modell för trafikförsäkringen, enligt finsk modell, där samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckor förs över till trafikförsäkringen. Enligt detta alternativ avlyfts det offentliga kostnader på ca . Den besparing som uppstår återförs delvis genom sänkt inkomstskatt. Sammantaget kan utgiftsområdesramen minskas med , och . Ekonomisk trygghet vid ålderdom Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 33534 51855 51334 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna Bort med hela inkomstprövningen av änkepensionen 750 750 750 Förlängd omställningspension till 12 mån 150 390 530 Avgår: regeringens planerade förbättringar (netto) -170 -350 20:3 Bostadstillägg till pensionärer, bort med fritidsfast. 90 90 90 20:1 Ålderspensioner, höjt PTS med /mån 1100 Summa anslagsförändringar 2090 1060 1020 totala ram 35624 52915 52354 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk trygghet vid ålderdom. har tidigare påpekat att regeringen har genomfört en rad orimliga försämringar inom utgiftsområdet. Vi anser att inkomstprövningen i änkepensionen skall tas bort. Vidare skall inte fritidsfastighet ingå i inkomstprövningen för bostadstillägg. Regeringen har aviserat en förlängning av omställningspensionen från och ytterligare en förlängning först . anser att omställningspensionen skall återställas i ett steg . Regeringens förslag om att ge pensionärer en särskild skattereduktion på är otillräckligt för dem. Med vårt förslag blir det mer pengar till pensionärerna, eftersom vi höjer pensionstillskottet med 2002. Därmed får de ekonomiskt sett sämst ställda pensionärerna del av de förbättringar som garantipensionen väntas ge . får samtliga pensionärer en skattesänkning med till följd av det höjda grundavdrag som föreslår. Ramen för utgiftsområdet utökas med , med och med . Ekonomisk trygghet för familjer och barn Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 49841 52289 53816 21:2 Föräldraförsäkring: Höjt garantibelopp 2002, fr. 2004 130 100 Slopade garantidagar till följd av barnomsorgskonto -340 -340 -340 Återinförda kontaktdagar, 2 per barn och år , garantibelopp 50 50 80 Nej till regeringens kontaktdag (1/barn och år , av SGI) -160 -280 -290 Bibehållen längd på föräldraförsäkringen -1430 -1480 Bibehållet tak -240 -480 Ny beräkning av SGI -690 -770 -810 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn (biståndsarbetares) 0,5 0,5 0,5 Nytt anslag: Barnomsorgskonto fr 1/1 2002 3600 3600 3700 Summa anslagsförändringar 2591 591 481 totala ram 52432 52880 54297 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk familjepolitik. hävdar familjens rätt att avgöra barnomsorgsform inklusive egen omsorg i hemmet. Tillsammans med , har vi presenterat ett gemensamt alternativ till regeringens maxtaxereform. Barnomsorgskontot föreslås införas från och med den 1/1 2002. Garantinivån i föräldraförsäkringen föreslås höjas i två steg till per dag . föreslås nivån bli per dag. förstärker även den barnrelaterade delen i bostadsbidraget inom utgiftsområde 18. För de barnfamiljer som berörs betyder det ca mer . välkomnar regeringens förslag att återinföra kontaktdagarna eftersom vi har drivit frågan om ett återinförande sedan de togs bort 1995. vill vi ge föräldrarna möjlighet att ta ut per barn och år för barn mellan . införs dessa kontaktdagar för barn mellan . Kontaktdagarna utbetalas med det garantibelopp som vi föreslagit. Föräldrarna kan även välja att spara kontaktdagarna därpå. avvisar således regeringens förslag som endast innebär en kontaktdag per barn och år för barn mellan . På motsvarande sätt som inom utgiftsområde 10 föreslås ett nytt beräkningssätt för SGI, vilket leder till att kostnaderna för föräldraförsäkringen kommer att minska. samlade familjepolitik framgår av avsnitt 7.3. Av samma skäl som gäller frågan om en höjning av taket i sjukförsäkringen avvisas regeringens planerade takhöjning vad gäller föräldraförsäkringen. Jämfört med regeringens förslag utökas ramen för utgiftsområdet med 2 , med och med . Arbetsmarknad Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 58915 58600 58153 22:1 förvaltningskostnader -50 -175 -225 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Ökad finansieringsgrad () inom obligatorisk a-kassa 1 -5260 -5530 -5820 Bibehållet tak -300 -300 -300 Ny beräkningsgrund för a-kasseersättning (motsvarande SGI) 0 -390 -680 Minskade direkta utgifter pga strukturerad sökprocess enligt Ds 1999:58, kortare handläggningstid -1000 -1800 -2300 Friårsförsök inom ordinarie anslagsram -65 -65 -65 Delfinansiering hushållstjänster, minskat tryck på aktivitetsersättning -1500 -1500 -1500 22:3 Arbetsmarknadsutbildning. Delfinansiering hushållstjänster -520 -700 -700 Avskaffat flyttbidrag -200 -200 -200 Projektbidrag inom ordinarie ram -100 -100 -100 22:4 Lönebidrag 100 100 100 22:9 (växlas över till fler lönebidrag) -100 -100 -100 Summa anslagsförändringar -8995 -10760 -11890 totala ram 49920 47840 46263 1 Strukturreform där de höjda avgifterna växlas mot sänkt inkomstskatt Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknadspolitik. En viktig strukturreform för bland annat en bättre lönebildning är ökad finansieringsgrad i en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Arbetslöshetens kostnader synliggörs genom en högre a-kasseavgift, och den enskilde kompenseras mer än väl genom sänkt inkomstskatt. förslag att öka självfinansieringsgraden till inom en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring gör att anslaget till detta utgiftsområde kan minska kraftigt. Det är vidare nödvändigt att förändra nuvarande regelverk för arbetslöshetsförsäkringen för att undanröja sådant som hindrar människor från att ta de jobb som ändå finns och erbjuds. förlorar den arbetslöse i vissa lägen ekonomiskt, eller vinner väldigt lite, på att ta ett ledigt jobb jämfört med att uppbära arbetslöshetsersättning i kombination med övriga bidragssystem. samlade förslag om ökade resurser för fler tjänster inom bl.a. vård, omsorg och skola samt företags- och tillväxtfrämjande åtgärder tillsammans med sänkt skatt för hushållstjänster beräknas också leda till att trycket på arbetslöshetsersättningen och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan minska något. finns det ett 20-tal olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, och varje åtgärd har sitt eget regelverk. För att frigöra resurser för arbetsgivare, arbetssökande och arbetsförmedlingar krävs att regelsystemen för de arbetsmarknadspolitiska programmen förenklas och att antalet åtgärder minskar. Vi avvisar regeringens arbetsmarknadspolitiska åtgärd om flyttningsbidrag med hänvisning till att flyttningar i allt väsentligt sker oavsett ekonomisk stimulans. Likaså avvisar vi särskilda medel till projekt om deltidsarbetslöshet och försök med friår. Vi anser att dessa åtgärder kan genomföras i allt väsentligt inom befintliga ramar. Ramen för utgiftsområdet kan minskas med , med och med . Arbetsliv Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 1048 1073 1092 23:1 -50 -70 100 23:2 -30 -50 -325 23:3 Särskilda utbildningsinsatser -20 -20 -20 23:8 -26 -26 -26 Summa anslagsförändringar -126 -166 -271 totala ram 922 907 821 Utgiftsområdet omfattar utgifter för politikområdena Arbetsliv, Jämställdhet och Effektiv statsförvaltning. föreslår besparingar på med tanke på de ökade resurser det fått och den rationaliseringspotential som borde finnas efter sammanslagningen av Arbetarskyddsstyrelsen och de regionala yrkesinspektionerna till en gemensam myndighet, . bör ses över i grunden. Den väsentliga forskning som institutet bedriver bör kunna administreras och samordnas av medan forskningen bedrivs på högskolor och andra institut. bör kunna avvecklas och en del resurser föras över till . De bidrag till fackliga organisationer som fördelar till fackliga organisationer bör kunna inbesparas till största del. Stödet för utbildning av regionala skyddsombudsmän sköts och bör även fortsättningsvis skötas av . bör ej ha ansvar för lönestatistiken, utan det ansvaret förs tillbaka till SCB varför en besparing görs på anslaget för . Sammantaget kan ramen minska med för , med för och med för . Studiestöd Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 22567 23108 24022 Gymnasieskolan 25:1 Studiebidrag . /mån, 10 mån. Från 1/7 2003 153 306 Högskolan 25:2 Studiemedel i högskoleutbildningen: bidrag (2625kr) 138 275 Avskaffat fribelopp för heltidsstuderande högskolestudenter1 110 220 25:3 Studiemedelsräntor tfa ökade låneutbet. & slopat fribelopp1 2 4 Vuxenutbildning 25:2 1. Studiemedel , bidrag (2625kr). 1/7 2003 25 50 25:4 2. Studiemedel , bidrag (). 1/7 2003 i lån. 1/7 2003 1 25:3 Räntekostnad tfa lånebelopp1 3 7 25:4 Regeringens vuxenstudiestöd (//122,) 1/7 2003 -2700 -5400 Specialpedagogexamen -72 25:2 Realistisk utbildningssatsning, lägre volym1 -223 -225 -227 25:7 Bidrag till vissa organisationer -40 -40 -40 25:4 CSN / korttidsstudiestöd 20 20 20 Summa anslagsförändringar -315 341 925 totala ram 22252 23449 24947 1Flera av regelförändringarna påverkar inte utgiftsområdets anslag utan nettoutlåning. Se tabell 1.2. Utgiftsområdet omfattar utgifter för studiefinansiering för studier på gymnasienivå, vuxenstudier samt högskolestudier. För att värna om utbildningskvaliteten eftersträvar en jämn långsiktig utbyggnad av högskolan, och vi förespråkar av den anledningen en annan utbyggnadstakt än regeringen. Denna justering innebär, trots ett förbättrat studiestöd, frigjorda resurser till andra satsningar inom såväl detta utgiftsområde som utgiftsområde 16. vill ha ett studiestödssystem som präglas av helhet, förutsägbarhet och likvärdighet. Regeringen genomför under detta år ett reformerat studiestödssystem som innebär ett litet steg mot ett mer enhetligt system, men det finns fortfarande stora brister. förslag tar hänsyn till den enskilde studenten och innebär ekonomiska förbättringar såväl för högskolestudenter och övriga vuxenstudenter som för gymnasiestudenter. Varje studerande som erbjuds en utbildningsplats erbjuds även en god studiefinansiering. Sammantaget innebär förslagen att utgiftsramen för utgiftsområdet minskas med , 2003 samt utökas med . Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 41447 42771 44442 25:1 administration, sparkrav -40 -40 -40 25:2 Särskilda utbildningsinsatser -276 25:7 -15 -20 -20 Nytt anslag: 15 20 20 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. -3900 -3900 -3900 25:11 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem 1 -1500 -2500 -3500 25:20-72 Realistisk utbildningssatsning universitet & högskolor -590 -494 -498 25:21-74 Forskning och forskarutbildning. Långsammare ökning -100 -100 25:16 Nej till fackliga bidrag -50 -50 -50 25:73 Rekryteringsdelegationen -20 -40 -40 25:77 , sparkrav -10 -10 -10 25:82 Myndigheten för -30 -35 -35 Nytt anslag: Försäljning av högskoleutbildning: Platskostnad 65 130 195 Nytt anslag: Yrkeshögskola (KY). Fler platser 0 101 102 Nytt anslag: Lärlingsutbildning: ersättn. 10 20 30 Summa anslagsförändringar -6341 -6918 -7846 totala ram 35106 35853 36596 1 Överförs till utgiftsområde 25 som generellt, inte öronmärkt, statsbidrag till kommunerna Utgiftsområdet omfattar utgifter för skolväsendet, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning. anslår netto utöver regeringens anslag till kommunsektorn . Resurser som kommunerna bland annat kan använda för att förstärka kvaliteten och genomföra goda förändringar inom grund- och gymnasieskolan. Denna satsning återfinns under utgiftsområde 25. Som beskrivits i senare i detta kapitel, avvisar vi regeringens förslag om maxtaxa inom barnomsorgen liksom den centralstyrda skolsatsning som regeringen budgeterar under detta utgiftsområde. Kommunerna bör i stället, genom höjt generellt statsbidrag, själva ha möjligheten att prioritera de områden som är mest angelägna i den egna kommunen. Dessa två förslag förklarar huvuddelen av de minskade utgifterna på detta utgiftsområde. Utbyggnaden av antalet högskoleplatser bör ske i en takt som det finns sökande till och som organisationen mäktar med, så att inte utbildningens kvalitet blir lidande. finns många tomma platser och stora svårigheter att upprätthålla god kvalitet på dem som tagits i bruk, och utbyggnaden av antalet högskoleplatser bör därför ske med en jämn takt. Även fördelningen av högskoleplatser bör ses över.