ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02U18 · 2001-05-02 00:00:00 — Den bristande säkerheten ikärnkraftverken i många av länderna är ett allvarligt miljöhot mot hela vårkontinent. Ett mål måste vara att främja energihushållning och effektivareenergidistribution så att det totala energianvändandet kan hållas tillbaka.Sådan säkerhet främjas av politisk stabilitet, rättssäkerhet, öppenopinionsbildning och ekonomisk utveckling i de regioner där verken finns.Som nämndes tidigare är den kanske bästa miljöinsatsen på lång sikt att stärkaregionen kring och tydligt arbeta för att våra grannländer skall blimedlemmar i . Det är endast genom ett mer integrerat samarbete som vi påbästa sättet kan lösa de stora gemensamma miljöproblemen.ÖstersjömiljardernaFolkpartiet liberalerna har varit starkt kritisk mot hanteringen av den s.k.Östersjömiljarden och dess fortsättning. Denna kritik har även fått stöd avgranskning som gjorts av revisorer. Projekt som drivits inomramen för Östersjömiljarderna har gått in på Sidas område och skapat ettonödigt dubbelarbete. Vår slutsats är att av dessa medel bör insatser görasför den verkligt farliga kärnkraften i vårt närområde, den i Central- ochÖsteuropa. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 2 maj 2001Karl-Göran Biörsmark (fp)()
mot · GO02Ub48 · 2001-05-03 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub48av , ()med anledning av prop. 2000/01:115 Asylsökande barns skolgång m.m.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kommuner skall vara skyldiga att erbjuda utbildning inomdet offentliga skolväsendet, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorgäven till de barn som väntar på utvisning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om gömda barns möjlighet till skolgång, förskoleverksamhet samtskolbarnsomsorg.MotiveringFolkpartiet liberalerna välkomnar regeringens proposition om attasylsökande barn ska ges rätt till skolgång, förskola samt skolbarnomsorgpå samma villkor som gäller för barn bosatta i . Det är för övrigtett krav som drivit . Att söka asyl är ofta enutdragen process och att barn ska gå miste om utbildning under viktigautvecklingsår är inte tillfredsställande.Folkpartiet anser att det av propositionen tydligt borde framgå att ocksåde barn som fått avslag på sin asylansökan ska få en rätt till skolgång i väntanpå utvisning. Väntan på utvisning kan i många fall vara mycket lång. Oftahandlar det , ibland även år. En orsak kan vara att mottagar-landet inte är berett att ta emot de hemvändande medborgarna och vägrar attsamarbeta med svenska myndigheter. kan familjemedlemmar på grundav sjukdom tvingas stanna trots utvisningsbeslut. Oavsett vad orsaken ärmåste barnet ha en dräglig tillvaro fram till utvisning och därförär skolgång även en viktig rättighet.De barn som hålls gömda inför verkställighet av ett avvisningsbeslutbefinner sig i en mycket utsatt situation. Barnen har inte själva valt attbefinnasig gömda i annat land och kan inte lastas för den situation de befinner sig i.Skolan kan för dessa barn bidra till att ge vardagen ett innehåll samt kan gebarnen den kunskapsutveckling de behöver. Det omgivande samhället haralltid ett ansvar för att barn som hamnat i en svår situation får det stöd debehöver. Därför måste, enligt , skolan och förskolan på olika sättäven försöka ta ansvar för s.k. gömda barn. På vissa håll i har skolorredan på olika sätt erbjudit gömda barn skolgång. Med flexibla lösningar kandetta bli möjligt. Det borde därför utredas vilka olika möjligheter som kanfinnas att erbjuda även dessa barn skolgång. föreslår attSkolverket ska ges i uppdrag att, i samarbete med övriga berördamyndigheter, utreda denna fråga.Stockholm den 2 maj 2001Ulf ()()()
mot · GO02K18 · 2001-06-14 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K18av , ()med anledning av prop. 2000/01:129 Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att de i propositionen föreslagna lagändringarnaträder i kraft den 1 juli 2002.MotiveringVänsterpartiet anser att det är positivt att informationsutbytetförbättras mellan berörda ersättningssystem, men reformeninnebär en betydande förändring för arbetslöshetskassorna.Därför föreslår vi att ikraftträdandet ändras från den 1januari 2002 till . Vi vill också betona att detär viktigt att regeringens förordning med anledning avlagändringarna utformas så att den enskildes integritetskyddas.Vid arbetslöshetskassorna behövs dels en förändring av nuvarande rutinerså att de tillgodoser kraven på offentlighet och sekretess, dels en omfattandeutbildning av personalen. I princip gäller det all personal hosarbetslöshetskassorna som på något sätt deltar i ärendebehandlingen.Utbildningen måste t.ex. leda till att arbetslöshetskassornas personal kan taställning till bl.a. om det är en handling som en person begär eller om det ären uppgift ur en handling (vilket har betydelse för möjligheten att överklagaarbetslöshetskassans beslut att inte lämna ut det som begärts), i vilka ärendenkrav på skyndsamhet gäller, om en handling faller inomtryckfrihetsförordningens regler om allmänna handlingar, hur beslutformuleras, vilka krav som ställs på diarieföring och arkivering m.m. Dennaomställning ska ske som det är viktigt att det löpande arbetet vidkassorna fungerar utan att deras service gentemot försäkringstagarnaförsämras. Varje arbetslöshetskassa bör ges en rimlig tid att organisera sittarbete på ett rationellt och lämpligt sätt. För detta behövs enomställningsperiod efter det att beslut fattats iriksdagen och tillhörande förordning utfärdats.Stockholm den 14 juni 2001Kenneth ()()()()Carlinge Wisberg (v)
mot · GO02K19 · 2001-06-14 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K19av , ()med anledning av prop. 2000/01:129 Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäkringen och studiestödetFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen återkommer med förslag till preciseringav lagen om vilken typ av uppgifter som skall vara tillgängliga samt deyrkeskategorier inom respektive myndighet som dessa skall varatillgängliga för.MotiveringCenterpartiet delar uppfattningen att ett ökat utbyte avinformation mellan arbetslöshetsförsäkringen,socialförsäkringen och studiestödet bör komma till stånd.Genom ett ökat informationsutbyte kan den enskildeerbjudas en bättre service som risken för attvälfärdssystemet skall undergrävas av fusk ochöverutnyttjande minskar.Samtidigt leder en ökad tillgång till information kring personuppgifter tillatt intrång kan komma att göras i den personliga integriteten. Centerpartietanser att ett elektroniskt informationsutbyte kan accepteras underförutsättning att endast ett begränsat antal uppgifter som behövs förhandläggningen av ärendet hos mottagaren omfattas av överföringen.Centerpartiet har principiella invändningar mot ramlagstiftningar i frågor somberör den personliga integriteten och anser att lagar inom detta område börvara preciserade.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att återkomma till medförslag på preciseringar av lagen avseende vilken typ av uppgifter som skavara tillgängliga samt för vilka yrkeskategorier inom respektive myndighetsom dessa skall vara tillgängliga för. Detta bör ges regeringen till känna.Stockholm den 14 juni 2001Åsa ()(c)()()()()()()
mot · GO02Sf39 · 2001-06-14 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf39av , Bo (fp)med anledning av prop. 2000/01:140 Reformerade regler för bostadstillägg till pensionärer m.fl.Förslag till riksdagsbeslut1. begär att regeringen lägger fram förslag om att avskaffainkomstprövningen av änkepensionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att innehavet av fritidsfastighet inte skall räknas sominkomstgrund vid fastställandet av BTP.InledningRegeringens föreliggande proposition är ett led ianpassningen av det nuvarande bostadstillägget förpensionärer till det reformerade ålderspensionssystemet,främst införandet av en beskattad garantipension i stället fördagens folkpension, pensionstillägg och särskildagrundavdrag för pensionärer. För är det envälkommen förändring. Vid denna förändring är detemellertid viktigt att understryka vikten av att den nuvarandefördelningsprofilen behålls i så stor utsträckning sommöjligt. Ingen skall behöva uppleva att de "förlorar" påomläggningen. Utifrån en fördelningspolitisk aspekt harFolkpartiet i huvudsak två invändningar mot föreliggandeproposition.ÄnkepensionenDen socialdemokratiska regeringen (och )införde 1997 en inkomstprövning av änkepensionen som ettled i besparingspolitiken. Det var ett brott mot den tidigareöverenskommelsen om änkepensionen . Effekternaför de änkor som drabbats av besparingen har ofta varitdramatiska. De som drabbas hårdast av regeringensänkebesparing är oftast de som är mest ekonomiskt sårbara.Det är vanliga kvinnor, inga höginkomsttagare, som harsvårt att ekonomiskt förbättra sin situation.I socialförsäkringsutskottets betänkande (1999/2000:SfU13) konstaterasunder utskottets bedömning att frågan om änkepensionen bereds inomRegeringskansliet och att regeringen ämnar att återkomma i frågan. Detta hardock inte skett i föreliggande proposition, mer än vad som skrivs ombostadstilläggets påverkan på änkepensionerna. begär attregeringen skyndsamt lägger fram ett förslag om att avskaffainkomstprövningen av änkepensionen.Innehavet avfritidsfastighetDet är rimligt att äldre personer skall kunna ha enfritidsfastighet på äldre dar utan att denna ska räknas in iunderlaget för inkomst när bostadstillägget skall bestämmas.Regeringen har tidigare infört strängare regler för prövningen avbostadstillägget för pensionärer. Innehav av fritidsfastighet räknas sedan sominkomstgrund när bostadstilläggets storlek bestäms. har längekrävt att detta beslut upphävs.Stockholm den 14 juni 2001Bo Könberg ()()()()
mot · GP02L3 · 2001-09-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L3av ()med anledning av prop. 2000/01:135 Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av ett stärkt konsumentperspektiv i livsmedelspolitiken. Stärkt konsumentperspektiv i livsmedelspolitiken Trygga och säkra livsmedel är ledstjärnan i socialdemokratisk och svensk livsmedelspolitik. Vi i har bestämt oss för att gå före i regelverket för god djurhållning, stark livsmedelskontroll, minimering av tillsatser samt tydlig märkning av produkterna. När vi som konsumenter går och handlar skall det vara naturligt att få veta vad produkten innehåller genom en tydlig och lättförståelig märkning. Många av de livsmedelsprodukter som produceras, föds upp och förädlas i vårt land har vunnit exportframgångar beroende på miljötänkandet i det svenska regelverket kring livsmedelssäkerheten. Men har tilltron till livsmedelsproduktionen och livsmedelspolitiken fått sig en rejäl törn. har fokus varit på BSE (den s k galna ko-sjukan), dioxinskandalen samt missförhållanden på vissa slakterier, vilket har lett till att många medborgare har tappat förtroendet för vissa livsmedel. De kriser som blossat upp har i vissa fall skrämt konsumenterna, vilket ofta har inneburit ändrade konsumtionsmönster. Tyvärr uppfattas ofta myndigheter och politiska företrädare som beskyddare av livsmedelsproducenterna snarare än av konsumenterna. Det är därför viktigt att vi får ett tydligt och stärkt konsumentperspektiv även inom livsmedelspolitiken. Det skall inte råda någon som helst tvekan om att de lagar som stiftas och regler som beslutas är till för konsumenternas bästa. Här finns det ingen motsättning snarare tvärtom. Starka och nöjda konsumenter ger också en miljömedveten och livskraftig livsmedelsproduktion.
mot · GP02L5 · 2001-09-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L5av ()med anledning av prop. 2000/01:135 Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om märkning av kött. Livsmedel och konsumentpolitik Denna motion begränsar sig till en kan tyckas liten men mycket viktig del av konsumentpolitiken, nämligen våra livsmedel. Konsumentfrågor är så mycket mer än priset på en vara. Det handlar även om kvalitetssäkring, djurhållning och öppna landskap. Kostens innehåll och säkra livsmedel är några av de viktigaste frågorna , både nationellt och internationellt. Säker konsumentpolitik handlar bl.a. om konsumentens möjlighet att välja säkra livsmedel. Att god djurhälsa och folkhälsa hänger ihop är det många som inser. Bland konsumenterna växer intresset för inhemsk produktion av livsmedel som utgår från miljö- och djurhållningsmässigt goda förhållanden. För att konsumenterna skall kunna göra medvetna val och etiska ställningstaganden som påverkar miljön och den egna hälsan krävs god information om de varor och tjänster som finns på marknaden. Utan ursprungsmärkning, fullständig innehållsdeklaration, märkning av genmodifierade varor m.m. kan konsumenterna inte göra dessa val. Det är viktigt att en varas förpackning ger tydlig information om innehållet och om hur den har producerats. Märkning av livsmedel är viktig för konsumentens val av produkt. Det är svårt för konsumenterna att veta varifrån köttet i butikerna egentligen kommer. Den ursprungsmärkning av kött som gäller är riktad till tillsynsmyndigheter, industri och handel och är endast obligatorisk för nötkött. Märkningsreglerna gäller dessutom bara färskt eller fryst nötkött. Tillagat kött, köttprodukter och köttberedningar omfattas inte av bestämmelserna. Bestämmelserna avses inte heller att tillämpas när nötkött serveras på restaurang eller i andra storhushåll. Det obligatoriska märkningssystemet skall garantera ett samband mellan identifieringen av köttet och djuret. Alla aktörer och organisationer skall använda sig av ett identifierings- och registreringssystem som gör att nötköttets ursprung går att spåra. Enligt nuvarande förordning omfattar märkningen av nötkött alla led i försäljningskedjan, t.ex. slakteri, styckningsanläggning, importör, grossist och butik. Fr.o.m. skall köttet även märkas med uppgifter om i vilket land djuret är fött och uppfött. gäller särskilda regler för svenskt nötkött. Nötkött från djur som är fött, uppfött och slaktat i skall vara märkt med dess ursprung, dvs. att märkningen svenskt nötkött innebär att köttet kommer från djur som är fött, uppfött och slaktat i . Detta är bra och underlättar för konsumenten att lätt göra sitt val. Därför vore det önskvärt att regeringen utreder om även andra köttslag kan märkas på samma sätt.
mot · GP02L8 · 2001-09-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L8av Per m.fl. (s)med anledning av prop. 2000/01:135 Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsumentrådgivning. Motivering I propositionen anges att alla människor i bör ha tillgång till lokal konsumentvägledning av hög kvalitet. Det föreslås att den kommunala konsumentvägledningen även fortsatt bör vara ett frivilligt åtagande och att hur formerna för det statliga stödet bör se ut är föremål för övervägande inom . Mot bakgrund av den förändrade och alltmer komplexa vardag som dagens konsumenter möter behövs det ökade satsningar på konsumentfrågorna. Konsumenterna måste ta ansvar för och ta ställning till frågor som var förbehållna experter. Det handlar t.ex. om val av pensionsform, placering av sparande och pensionsmedel, val av el- och teleleverantörer m m. Genom Internets etablering som marknadsplats och genom den inre marknadens genomförande i EU har också valmöjligheterna blivit flera för konsumenterna. Förändringarna för med sig positiva effekter för konsumenterna i form av större utbud av varor och tjänster och ökad möjlighet för konsumenten att aktivt göra medvetna val som gagnar konsumentintresset, men förändringar kan också påverka utvecklingen av priser, kvalitet och miljö. För att de positiva effekterna skall kunna utnyttjas behöver konsumenterna kunskap och stöd för sitt agerande. Det kan heller inte uteslutas att de nya möjligheterna medför nya problem som kräver mera kunskap och information för att trygga konsumenten. Konsumentpolitiken är en del av välfärdspolitiken. Den skall stödja enskilda människor i deras egenskap av konsumenter. Den har också ett fördelningspolitiskt inslag genom att den främjar människors möjligheter till att hushålla med sina resurser. Kunniga konsumenter är en bra garanti för att de varor och tjänster som bjuds ut på marknaden blir prövade och granskade. Marknaden tjänar på kunniga konsumenter. Det gynnar seriösa och försvårar för oseriösa aktörer. Den kommunala konsumentrådgivningen har visat sig vara ett bra verktyg för att nå svaga grupper med rådgivning. Den finns lokalt nära konsumenterna och ger kostnadsfri rådgivning. Den kan ge direkt information till skolor, organisationer och enskilda människor. Konsumentrådgivningen har kunskaper och kontaktnät på den lokala marknaden som gör att tvister mellan konsument och näringsidkare kan lösas utan inblandning av jurister, etc. Detta sparar tid och pengar för konsumenten, näringsidkaren och samhället. De positiva erfarenheter som finns av konsumentvägledning är så stora att det borde vara en tydlig uppmaning till alla ansvarsfulla kommuner att anordna konsumentvägledning. I det av regeringen aviserade fortsatta arbetet för hur det statliga stödet bör se ut borde det noga övervägas införande av statlig stimulans till de kommuner som satsar på konsumenterna och på konsumentvägledning. Per () () () ()
mot · GP02Sk2 · 2001-09-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk2av ()med anledning av prop. 2000/01:144 Skatten på vin Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alkoholskatterna sänks till dansk nivå i ett första skede samt att effekterna av skattesänkningen utvärderas . Motion angående regeringens proposition 2000/01:144 Regeringen föreslår efter hot om en juridisk process i en sänkning av skatten på vin. Orsaken till hotet om juridisk process är att uppfattar att missgynnar varor från andra medlemsstater genom lägre beskattning av den inhemska produkten öl. Med anledning av de utökade införselreglerna avseende privatinförsel av alkoholhaltiga drycker är det angeläget att inte stanna vid den föreslagna skattesänkningen utan att gå vidare med anpassningen av de svenska alkoholskatterna till europeisk nivå. Med höga skattetryck är det rimligt att anta att en ökning av privatinförseln av alkoholhaltiga drycker kommer att ske. är risken stor att de inhemska inköpen minskar. Detta kan medföra negativa konsekvenser för svensk bryggerinäring i form av minskad försäljning med permitteringar av arbetskraft som följd. Vidare minskar statens skatteintäkter från alkoholförsäljning när en större del av privatinköpen förläggs utomlands. Av ovanstående följer att svensk alkoholskatt bör anpassas efter europeisk nivå. Lämpligen görs en första anpassning av de svenska alkoholskatterna till samma nivå som gäller för de danska alkoholskatterna. Sänkningen av alkoholskatt kan kombineras med en utvärdering av effekterna . Utvärderingen bör beakta konsumtion, import, skatteintäkter, arbetstillfällen inom bryggerinäringen och försäljning på systembolaget.
mot · GP02Bo275 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo275av ()Låsta arvspengar och bostadsbidrag m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna för arvspengar i kombination med socialbidrag och bostadsbidrag bör ses över. Motivering Våra olika bidragssystem är komplicerade och inte alltid så lätta att förstå. Inte ens professionella tjänstemän förstår alltid till fullo hur systemen skall fungera tillsammans. Ett exempel på detta är om ett omyndigt barn ärver försäkringspengar som utlöses i samband med den ena förälderns död. Dessa pengar hanteras av en överförmyndare och är låsta tills barnet blir myndigt. Mindre belopp kan tas ut före myndighetsåldern för att köpa exempelvis en cykel, men alltid i samråd med överförmyndaren. Detta är i många stycken ett rimligt system, dock inträffar komplikationer i de fall den kvarvarande föräldern är mindre bemedlad och kommer i en situation där ansökan om socialbidrag blir aktuell eller en ansökan om bostadsbidrag blir nödvändig. När man söker bostadsbidraget skall, enligt bostadsbidragslagen, hushållets samlade förmögenhet medräknas. Detta oberoende av om hushållet har tillgång till förmögenheten och kapitalinkomsten eller inte. Så kan t ex vara fallet när barn har erhållit försäkringspengar efter en förälders död. Dessa pengar, som kan vara stora summor, är låsta och kan ej utnyttjas av bostadsbidragshushållet men gör ändå att hushållet berättigar till ett lägre bostadsbidrag eller inte får något bidrag alls. Detta innebär att dessa arvspengar som barnet ärver belastar den kvarlevande föräldern som inkomst av kapital. När myndigheterna skall beräkna de samlade tillgångarna för familjen så räknas barnets tillgångar som inkomst av kapital. Det behövs en översyn över hur de olika transfereringssystemen motverkar varandra i de fall det finns låsta arvspengar med i bilden.
mot · GP02Bo277 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo277av och ()Den allmänna mulbetesrätten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en bred och allsidig information om den hävdvunna mulbetesrätten i skog och utmark. Motivering Vår fysiska miljö ska användas så att en långsiktigt god hushållning tryggas och så att ett kretslopp uppnås. En hållbar utveckling är en utveckling som tillgodoser våra behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina. De areella näringarna ska bedrivas så att återväxt och reproduktion säkras. Fäbodbruket är den verksamhet i dagens jordbruk som bäst fyller de krav som ställs på hur vår miljö ska användas. Professor vid har påvisat att i traditionellt fäbodbruk kan insatsen av en energienhet generera ett uttag av fyra medan mjölkproduktion i modern form kräver en insats av tre enheter för att avkasta en. Då är mjölkproduktion ändå den energisnålaste verksamheten i dagens animaliebaserade jordbruk. Det är en nationell angelägenhet att bevara möjligheterna till fäbodbruk i traditionell form. Inte minst för att ha referensområden vid uppbyggnaden av ett långsiktigt hållbart jordbruk. Den mångåriga betes- och slåtterhävden har format en unik biologisk mångfald där utrotningshotade lantrasdjur ingår som en viktig komponent. Miljöerna är ett fint svenskt bidrag till det internationella kulturarvet. Fäbodarna ingår också i turismens Sverigebild. Det fria skogsbetet gynnas genom EU:s miljöstöd. Rätten till detta är emellertid inte lagfäst utan grundas alldeles som rätten att fritt färdas i skog och mark på gammal sedvana. Den som på fäbodarna haft odlingar eller annat som krävt skydd mot betesdjuren har fått inhägna dessa. Kunskapen om vad den allmänna mulbetesrätten på utmark innebär är dock begränsad. Många fäbodägare och fäbodbrukare avstår från att ha sina djur fritt på skogen av rädsla för att få obehag i umgänget med sina grannar ifall de skulle idka skogsbete. Det finns också exempel på sådana som avstår från att återuppta bruket av sin fäbod beroende på att rätten till fritt skogsbete är oklar. har under hela den tid myndigheten funnits bedrivit en massiv information om vad den sedvanerätt som ger oss människor möjlighet till vistelse i skog och mark egentligen innebär i form av krav och friheter. Bland annat har framstående jurister anlitats för att utreda frågan, populära trycksaker har producerats, information har lämnats i TV och annonsering sker ständigt i tidningar. och , , borde få motsvarande uppdrag att bedriva information om den hävdvunna mulbetesrätten på utmark. () ()