mot · GO02Ub18 · 2001-02-15 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub18av , ()med anledning av prop. 2000/01:63 Kvalificerad yrkesutbildningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om benämningen yrkeshögskola.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att yrkesutbildningarnas längd och omfattning skall varieramellan ett till tre och ett halvt år.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att andelen arbetsplatsförlagd verksamhet skall kunna varieraberoende på utbildningens inriktning.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kortare yrkesutbildningar inom högskolan skall införasinom ramen för den nya yrkeshögskolan.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om benämningarna yrkeshögskolepoäng samtyrkeshögskoleexamen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utöka till att omfatta 25 000 platser år2004.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att lärare skall kunna variera sitt arbetemellan olika yrkeshögskoleutbildningar samt inom den gymnasialayrkesutbildningen.Behovet av en kvalificeradeftergymnasialyrkesutbildningDen snabba kunskapsutvecklingen gör att arbetslivetförändras i allt högre takt. Inom nästan alla områden ökarkomplexiteten, och nya krav på kunnande ställs. Behovet avkombinationen teoretiska och yrkesmässiga kunskaper blirmer och mer framträdande. Detta var ett av skälen förförändringar av gymnasieskolans yrkesutbildningar för någraår sedan. Dagens arbetsmarknad ställer större krav påteoretiskt kunnande och bredare kunskaper än förr.Utvecklingen har visat att kompetensbehoven också ställer krav på merkvalificerad yrkesutbildning än vad gymnasieskolans påbyggnadsutbildningarkunnat åstadkomma. Den försöksverksamhet med kvalificerad eftergymnasialyrkesutbildning som inleddes , och föranlett den nu aktuellapropositionen, är ett uttryck för detta.Behoven av kvalificerat yrkeskunnande är omfattande och utgör delvisförklaringen till så kallade flaskhalsproblem - det vill säga arbetslösheten äromfattande som företagen har svårigheter att rekrytera kunnigamedarbetare inom vissa sektorer.Företagen har ett stort behov av kunnig personal och ställer höga krav påsina medarbetare. Inom en majoritet av svenska företag har man under senaretid märkt en tendens till att det blivit svårare att rekrytera högutbildademedarbetare. Problemet är större bland industriföretag än bland tjänsteföretag.Sju av tio svenska storföretag uppger dessutom att det kommer att bli änsvårare att rekrytera . Även små och medelstora industriföretagmärker tydligt av svårigheterna att rekrytera.De stora företagen eftersöker medarbetare med stor teoretisk kompetens,vilken finns bland högskoleutbildade. Små och medelstora företag, samtindustriföretag, behöver medarbetare med en blandning av teoretisk ochpraktisk kunskap. Det gäller exempelvis produktionstekniker och andrayrkeskategorier som faller utanför högskolans civilingenjörsutbildning ochandra ingenjörsutbildningar inom högskolan. Detta ställer höga krav på enkvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning, med inslag av teoretiska ämnenmen också en stor del lärande i arbete, för att skapa den rätta balansen ikunnandet.Arbetslivets snabba förändring inom vissa branscher och i nya branscherställer stora krav på den högre utbildningen. Den harinte kunnat motsvara de krav som finns på nya utbildningar och somtillgodoser arbetslivets behov. Den kännetecknas snarare av en stor tröghetinför förändringar av innehåll och inför nya utbildningar.Den flexibla modell som tillämpats i försöksverksamheten har visat att denmotsvarat arbetslivets krav mot att möta behovet av nya utbildningar.Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning har fyllt upp ettstort behov av utbildningar som inte funnits inom de vanliga skolformerna.Den nya kommer att ha en viktig roll när det gäller att fyllaupp det tomrum som finns när det gäller arbetslivets behov av välutbildadarbetskraft, särskilt för de små och medelstora företagen. I rätt form kommerden att kunna fylla en viktig funktion och vara banbrytande för att tillgodosearbetslivets behov av ny kunskap och kompetens.Arbetsmarknadsutbildning leder alltför sällan till arbete. Andelen som fickarbete efter avslutad yrkesinriktad utbildning har sjunkit från (1989) till (1996). Vi menar att detta visar problemen med enstatligt administrerad och ofta helt offentligt organiseradarbetsmarknadsutbildning. Utbildningen har dessutom varit för mycketinriktad på att lösa de problem med sysselsättningen som råder för tillfället.Den snabba utvecklingen ställer krav på mycket stor flexibilitet och lyhördhetför förändringar. Specialdesignade utbildningar måste snabbt kunna ordnas,marknadsföras och genomföras - och läggas ned, om dessa inte leder tillarbeten. Härvidlag är en utvecklad samverkan mellan utbildningsanordnareoch näringsliv absolut nödvändig.Bakgrund till förslaget omkvalificerad yrkesutbildningSocialdemokraterna har länge haft problem med att accepteranya former för utbildning. Alltsedan den borgerligaregeringen tillsatte utredningen om en ny kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning har socialdemokraternaintagit en skeptisk hållning.Den socialdemokratiska regeringen presenterade sent omsider enförsöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning, men har varitsparsam med tilldelningen av platser. De många ansökningarna, intressantautbildningar av hög kvalitet, samt de goda erfarenheterna, tvingade emellertidregeringen att successivt tilldela försöksverksamheten fler platser och att tillsist lägga fram ett förslag om permanentning av verksamheten.Försöksverksamheten har motsvarat högt ställda förväntningar. Skola ocharbetsliv har funnit former där de arbetar tillsammans och tar ett gemensamtansvar för att åstadkomma nya och fördjupade yrkesutbildningar med ettinnehåll som framtidens arbetsmarknad har behov av. Det som gör enkvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning intressant är att utbildningen styrsav konkreta behov i näringslivet. Utbildningsformen styrs av deyrkesverksammas lärintresse och arbetslivets långsiktiga rekryteringsbehov.Antalet sökta platser ökade från 5.327 st , till 8.801 st år2001. Beviljade platser ökade från 1.995 st till 2.758 inom samma tidsrymd.De mest sökta utbildningsområdena är IT, inklusive multimedia och grafik,tillverkning, inklusive produktutveckling, ekonomi/försäkring/handel, samtvård.Enligt de undersökningar som gjorts är av de elever somgenomgått kvalificerad yrkesutbildning nöjda med utbildningen, och mer får arbete inom efter genomgången utbildning.Så höga siffror är unika inom utbildningsområdet. Ävenutbildningsanordnarna är nöjda. Intresset för att organisera kvalificeradyrkesutbildning är stort.Vi bifaller förslaget om att permanenta försöksverksamheten. Förslagetinnehåller emellertid ett antal detaljregleringar som vi anser onödiga.Därutöver har vi avvikande uppfattning i några delfrågor.En flexibel och modernmodell för kvalificeradeftergymnasialyrkesutbildningYrkeshögskolaRegeringen föreslår att försöksverksamheten i desspermanenta form skall benämnas kvalificeradyrkesutbildning.Vi föreslår att verksamheten skall kallas yrkeshögskola. Benämningenyrkeshögskola bedöms som tilltalande genom att ge associationer tillnågonting enhetligt, av hög kvalitet. Genom epitetet yrkes- drar vi en gränsgentemot den ordinarie högskolan och undviker oklarhet om vadutbildningsformen står för.Utbildningarnas längdRegeringen föreslår att utbildningens inriktning ochomfattning bör bestämmas utifrån bedömningar om denframtida efterfrågan i arbetslivet. Den normalautbildningstiden för en kvalificerad yrkesutbildning föreslåsvara heltidsstudier (eller deltidsstudier av motsvarandeomfattning). Regeringen menar dock att det bör finnasmöjligheter att genomföra utbildningar som har en annanomfattning, dock lägst ett och högst heltidsstudier.Härvid skall göras en prövning i varje enskilt fall.Erfarenheterna från försöksverksamheten visar att det krävs utrymme förvariation och korta beslutsvägar för att utbildningarna skall kunna svara motarbetslivets krav och därmed de studerandes förväntningar.Olika branscher och yrken ställer olika krav på ämnesteoretisk kompetensoch färdighetsträning, och det ställer i sin tur också skilda krav påyrkesutbildningens längd. För vissa yrken och branscher kommer kravet attvara exempelvis medan det för andra kommer att vara längre.Utbildningarnas längd bör därför kunna variera mellan ett till . Det finnsanledning att tillåta att enstaka utbildningar varar upp till tre och ett halvtårberoende på krav från utbildningens utförare och avnämare.Yrkeshögskolorna skall vara ett alternativ till den traditionella högskolaneller . Yrkeshögskolor skall också vara ett alternativ för personerfrån arbetslivet som behöver vidareutbildning av sådant slag som inte finns påvanliga högskolor eller universitet. För yrkesverksamma med gedignayrkeskunskaper, men utan tillräcklig teoretisk utbildningsbakgrund krävsandra ingångar än vad som kan erbjudas. Vi menar att detta är möjligtatt åstadkomma genom varierande utbildningsformer och bättre kunskaper omarbetslivet i aktuell bransch. Med rätt modell är vi övertygade om att denkvalificerade yrkesutbildningen kommer att fylla ett stort behov som aldrigkan ersättas av aldrig så stora insatser av "arbetsmarknadsutbildning".Det är viktigt att utbildningarna följer arbetslivets rytm. Det innebärkonkret att schemaläggning, undervisningsskyldighet och terminsindelning ärav underordnad betydelse. Dessa administrativa frågor skall anpassas tillarbetslivets villkor och således vara rörliga. Utbildningar skall kunna startasunder årets alla månader.Arbetsplatsförlagd verksamhetRegeringen föreslår att utbildningen bör ges formen avlärande i arbete på en arbetsplats. Härvid anger man att denarbetsbaserade utbildningen bör uppta cirka en tredjedel avutbildningstiden.Vi har länge ansett att den modell för tidsanvändning som användes iförsöksverksamheten varit alltför stelbent. Så är även fallet med regeringensförslag till permanentad yrkesutbildning. Den föreslagna modellen innebär attav den totala utbildningstiden skall 2/3 vara utbildning i skolan och 1/3 påarbetsplatsen. För vissa branscher och yrken krävs det betydligt mer avarbetsplatsförlagd utbildning och för andra mindre. Hur mycket och av vadmåste kunna variera beroende på utbildningens inriktning. Varjeyrkeshögskola bör ha stor frihet att organisera utbildningen efter sinaförutsättningar. Av regelverket för yrkeshögskolorna bör framgå vem somskall godkänna utbildningen och på vilka kriterier detta skall ske. Beslutenkan tas nationellt, men det är en fördel om den enskilda ocksåkan ges möjlighet att fatta beslut med hjälp av nationella kriterier.Inordnande och överföring avbefintliga utbildningsformerRegeringen skriver att de utbildningsplatser som finns inomdagens försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildningbör övergå i den nya kvalificerade yrkesutbildningen den 1januari 2002.Det finns påtagliga likheter bl. a. i fråga om kunskapssyn ocharbetslivsanknytning mellan yrkestekniska högskoleutbildningar (YTH) ochden modell vi förordar där de enskilda eleverna skall ha möjlighet att gådirekt från arbetslivet till utbildning inom den kvalificeradeyrkesutbildningens ram för att därefter, efter examen, gå tillbaka tillarbetslivet.Regeringen antyder vidare att de elever som går ipåbyggnadsutbildningar successivt skall flyttas över till den kvalificeradeyrkesutbildningen. Det är en fördel för den föreslagna nationella myndighetenför kvalificerad yrkesutbildning att påbyggnadsutbildningarna redan harkursplaner och mål för utbildningen, vilka kan ligga som grund för att snabbtkomma igång med utbildningarna i den nya strukturen. Vi vill i detsammanhanget påpeka att flera av dessa utbildningar bör tillföras momentmed arbetslivsanknytning.Folkbildningen och folkhögskolan bör också ses som en fortsattsamarbetspartner när det gäller kvalificerad yrkesutbildning. Med sina olikaprofiler och sin flexibilitet är den en särskild resurs i utbildningen.Vi ser med tillfredsställelse att regeringen tillsatt en utredning meduppdrag att utreda vissa frågor om de kortare yrkesutbildningarna inomhögskolan. Vi stöder förslaget att dessa utbildningar skall leda till examina.Vi anser att dessa utbildningsformer bör föras över inom ramen föryrkeshögskolan så snart detta låter sig göras, och vi emotser att regeringensnarast återkommer med ett förslag i linje med detta. Det har vidare inverkanpå dimensionering, till vilket vi återkommer nedan.Examen för kvalificeradyrkesutbildningPropositionen föreslår att regeringen, eller av den utseddmyndighet, skall få meddela föreskrifter om examina.Utbildningsanordnaren skall få utfärda examensbevis.Examen bör definieras genom nationella mål ochdokumenteras i examensbevis, där innehåll, omfattning ochinriktning anges. Utbildningens omfattning bör uttryckas iKY-poäng, där en veckas heltidsstudier motsvarar en KY-poäng. Examen bör benämnas kvalificerad yrkesexamen.Vi vill, i enlighet med vårt förslag om att benämna utbildningenyrkeshögskola, kalla poängen för yrkeshögskolepoäng, samt examen föryrkeshögskoleexamen.I försöksverksamheten har den som gått en utbildning omfattande fått yrkesexamen. Vi stöder förslaget om en särskild examen för demsom gått . Vi anser dock att det skall kunna finnas flera olikatyper av examina, för att systemet skall bli flexibelt och rättvisande.De studerande skall kunna tillgodoräkna sig tidigare erfarenheter i sinexamen. För de teoretiska delarna av utbildningen ser vi inga hinder för ettnära samarbete mellan utbildningar inom de fristående yrkesskolornas ramoch högskolor och universitet.Vi vill i sammanhanget även påpeka att regeringen bör återkommamed ett förslag på en modern gymnasieexamen, i ljuset av att denkvalificerade yrkesutbildningen delvis föreslås skola bygga på de kunskapersom eleverna får på nationella eller specialutformade program igymnasieskolan.Dimensionering av den kvalificeradeyrkesutbildningenRegeringen skriver i propositionen att den avser attåterkomma till avseende dimensionering av denkvalificerade yrkesutbildningen. Regeringen skriver attverksamheten under innevarande budgetår uppgår till 12.000platser, och att dessa platser kan överföras i permanentverksamhet utan något mera omfattande förändringsarbete.Yrkeshögskolan bör få betydligt större utrymme än så. Detta stöds av enenig front av företrädare för , , TCO och Företagarna, som vill ge denhär utbildningsformen högsta prioritet. Företag och branscher har i dagbetydande rekryteringsproblem, i synnerhet när det gäller medarbetare medkvalificerad yrkeskompetens. Företagen hindras i sin expansion avrekryteringssvårigheter, vilka ytterligare förvärras av stora föreståendepensionsavgångar.Vi föreslår att byggs ut till att omfatta 25.000 studieplatserår . Detta är en påtagligt större satsning än vad regeringen medger trotsgoda resultat och stor efterfrågan på denna utbildning. Dimensioneringen börgöras med stor hänsyn till arbetsmarknadens efterfrågan på kvalificeradyrkeskompetens.Lärare och handledareRegeringen skriver att lärare och handledare skall genomutbildning eller erfarenhet ha kompetens för den undervisningsom de skall bedriva.Vi delar regeringens åsikt att rätt kompetens hos dem som undervisar är ennyckelfaktor för att uppnå en hög kvalitet inom . Vi stöderockså förslaget om att sådan kompetens kan ha förvärvats genom utbildningeller erfarenhet.Vi har redan i andra sammanhang påpekat vikten av att ta tillvara denkunskap och kompetens som finns hos yrkesverksamma och erfarna aktörer.Inom ramen för den föreslagna är detta särskilt aktuellt. Närdet gäller lärarkompetens finns goda förutsättningar för en naturliganknytning mellan yrkesgymnasiet, och högskolan. Denflexibla struktur som den nya utbildningsformen ges kan bidra till konstruktivsamarbete mellan utbildningsformerna. Det ligger i den nya myndighetensansvar att strukturera detta.Det är vår mening att de lärare som handhar utbildningens teoretiska delskall kunna vara flexibla i sitt arbete. Detta innebär konkret att en lärareskallkunna undervisa på flera olika yrkesutbildningar, beroende på hans ellerhennes specifika kompetens. Det är också önskvärt att dessa lärare kanundervisa inom ramen för gymnasiets yrkesinriktade program. På detta sättbereds en bredare och mer flexibel arbetsmarknad för de aktuella lärarna samtsker en naturlig anknytning mellan yrkesgymnasiet och . Omyrkeshögskolan kan erbjuda attraktiva lärartjänster kommer även andrautbildningar att kunna dra fördel av detta under förutsättning att tjänsternablirflexibla.Stockholm den 15 februari 2001Beatrice ()()()()()()()()()