ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sf297 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf297av m.fl. (v)Premiepensionssparandet och porrindustrin 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om premiepensionsfondernas fondplacering. 2 Motivering Det nya pensionssystemet finansieras på lönesumman, går till fördelningssystemet och till den s.k. premiereserven. Premiepensionssparandet förvaltas av och Sjunde AP-fonden. Den blivande pensionären kan via val i PPM:s olika fonder placera sina pengar för att på så sätt få pensionen att växa. För dem som inte vill välja finns Sjunde AP-fonden. Enligt uppgift går t.ex. porrproducenten bolag bra på Nasdaqbörsen och ger hög avkastning. Australiska bordeller har börsnoterats. Några rapporter om avkastning har ännu inte publicerats. Frihet från sexualiserat våld är en fråga om mänskliga rättigheter. Det sexualiserade våldet är ett samlingsbegrepp för våld mot kvinnor, könsstympning, sexuella trakasserier, pornografi, prostitution och männniskohandel för sexuell exploatering. Det svenska samhället har tagit ställning i fråga om det sexualiserade våldet, bl.a. genom lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster. Det blir därför direkt stötande att det kan finnas en möjlighet att PPM i sitt fondutbud har aktiefonder vars avkastning är beroende av sexuellt utnyttjande av kvinnors kroppar. Detsamma gäller givetvis Sjunde AP-fonden. I en annan motion föreslår vi etiska regler vad gäller statens ägarpolitik. menar att varken PPM eller Sjunde AP-fonden ska ha några aktiefonder där börsnoterade företag baserade på pornografi eller prostitution finns med. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. () () () () () () ()
mot · GP02Sf299 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf299av ()Änklingpension Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en änklingpension. Motivering Vi har haft en pension för änkor. Skälet har förstås varit att de flesta gifta kvinnor tidigare var beroende av mannen för sin ekonomiska försörjning och att de skulle stå utan försörjning om mannen avled. Kostnaderna för änkepensionerna bars av alla, oavsett om de var gifta eller ej. diskuterades det om det för framtiden var rimligt att behålla ett system med änkepensioner eftersom fler och fler gifta kvinnor var ekonomiskt självförsörjande, framför allt de yngre kvinnorna. Det uppfattades också som något stötande att kvinnor, som haft hyggliga inkomster, som pensionärer ibland kunde få både en hygglig egenpension och en änkepension. Därför beslöts det att med mycket långa övergångsregler avskaffa änkepensionerna. I stället infördes en könsneutral omställningspension, först och därefter tyvärr nedprutad på grund av den socialdemokratiska regeringen. verkar det dock som om den stegvis kommer att förlängas och återställas . Det är bra. Det är dock orimligt att änklingar inte får någon pension över huvud taget i de fall då de överlever sina makar. Detta är verkligheten för åtskilliga män . som änkepensionen kvarstår, innan den fasas ut helt, bör en änklingpension införas. Det är framför allt motiverat ur ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt ta fram ett förslag om hur en sådan änklingpension ska utformas och under vilken period den ska vara i kraft.
mot · GP02Sf300 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf300av ()Kostnader för medborgarskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnaderna för svenskt medborgarskap. Motivering För många av de nya svenskarna är ett svenskt medborgarskap av yttersta vikt. Det är dels ett sätt att tydligt visa att man har för avsikt att stanna i vårt land, dels också visa att man vill ta aktiv del i samhället med de rättigheter och skyldigheter som medborgarskapet innebär. Därför var lagändringen om möjligheten att i vissa fall ha dubbla medborgarskap väldigt viktig för integrationssträvandena. Många invandrare hälsade därför beslutet med stor tillfredsställelse. Emellertid är en ansökan om svenskt medborgarskap förknippat med kostnader. Det kostar per person att lämna in en ansökan om naturalisation en kostnad som ibland kan vara kännbar för en familj. Vi vet att många flyktingfamiljer har svårt med sin försörjning och är beroende av socialbidrag i någon form. rekommendationer till kommunerna om socialbidrag upptar inte kostnaden för att ansöka om medborgarskap som en kostnad som kan beviljas utanför ramen såsom andra utgifter av engångskaraktär. Det borde ligga i samhällets intresse att så många som möjligt av dem som bor i landet också blir medborgare. Därför vore det rimligt att kostnaderna för ansökan om medborgarskap kan beviljas som socialbidrag utanför ram.
mot · GP02Sf301 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf301av och ()Sjukpenninggrundande inkomst Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelarna med att öppna för en mer schabloniserad beräkningsgrund vid fastställande av sjukpenninggrundande inkomst (SGI) i samband med kollektiva löneförändringar. Motivering Reglerna kring sjukpenning och sjukpenninggrundande inkomst (SGI) finns i lagen (1962:381) om allmän försäkring, tredje kapitlet. I 3 kap. 2 § ges regler kring beräkning av SGI och den kontroll ska göra. I tredje stycket sägs följande: Beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten skall, där förhållandena inte är kända för , grundas på de upplysningar som kassan kan inhämta av den försäkrade eller dennes arbetsgivare eller som kan framgå av den uppskattning, som vid taxering gjorts av den försäkrades inkomst. I 3 kap. 6 § stadgas att en person som gör anspråk på ersättning är skyldig att anmäla förändringar i inkomst eller andra omständigheter som påverkar rätten till sjukpenning eller sjukpenningens storlek. I samma paragraf sägs vidare: Allmän försäkringskassa skall i den utsträckning det skäligen påkallas genom förfrågningar hos de försäkrade eller på annat lämpligt sätt inhämta uppgifter om den försäkrades inkomstförhållanden, arbetstid och andra omständigheter som har betydelse för sjukpenningförsäkringen. Den här hanteringen är normalt tämligen komplikationsfri. En situation som dock allt oftare aktualiseras är hanteringen av SGI vid kollektiva löneförändringar i samband med en avtalsrörelse och det krångel det innebär för individen i den stora löntagargruppen att få rätt SGI. skrivs mängder av enskilda intyg till försäkringskassorna för att bekräfta löneförändringar fastställda i kollektivavtal. Vi anser att lagen borde medge att den hanteringen ersätts av något slags schabloniserad uppräkning av SGI kopplad till den avtalsenliga löneförändringen. Det skulle kunna vara ett sätt att avbyråkratisera hanteringen mellan försäkringskassor, arbetsgivare, fackliga organisationer och löntagare. () ()
mot · GP02Sf302 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf302av ()Handikappersättning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handikappersättning. Motivering Handikappersättning utges till personer som fyllt och som fått sin funktionsförmåga nedsatt före fyllda . För att erhålla handikappersättning krävs att personen i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annan, att personen för att kunna förvärvsarbeta eller studera behöver fortlöpande hjälp av annan eller att personen eljest behöver vidkännas betydande merkostnader till följd av funktionsnedsättning. Handikappersättning kan efter beslut av erhållas enligt tre olika procentuella nivåer; 36, 53 eller av basbeloppet beroende på merkostnader. Enligt kan det vara svårt att få rätt till ersättning. Bedömningarna som görs av är individuella, och personer som hamnat i ett sådant ekonomiskt läge att de inte har råd och då avstår från t. ex. behandlingar och artiklar för att öka sin livskvalitet samt välbefinnande har då svårt att styrka sina egentliga kostnader. Detta innebär naturligtvis inte bara sämre hälsa för individen utan kan också medföra ökade kostnader för samhället, t. ex. kostnader för ökad sjukskrivning. Många som är kroniskt sjuka har kostnader som ligger i närheten av den lägsta gränsen för att erhålla handikappersättning. Gränsen ligger på ca . Personer med funktionshinder har som grupp generellt sett lägre inkomster. Mest kännbart är det naturligtvis för de personer med mycket låga inkomster och som har ökade merkostnader men inte når upp till lägsta handikappersättningen. Regeringen bör därför överväga möjligheterna till andra ersättningsnivåer än de nuvarande. Detta skulle innebära mer likvärdiga ekonomiska förutsättningar för de personer med funktionshinder jämfört med dem som är friska. Handikapporganisationer har påtalat att de är bekymrade över de fel som förekommer i beslut. Enligt uppgift har antalet fel i beslut som rör handikappersättning ökat. Åtgärder bör vidtas för att minska antalet fel i beslut.
mot · GP02Sf303 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf303av och ()Änkepensionen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återställa änkepensionen till regler. Motivering Återställ änkepensionen till regler! () ()
mot · GP02Sf304 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf304av och ()Tillfällig föräldrapenning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvidgning av rätten till tillfällig föräldrapenning. Motivering Nuvarande regler om tillfällig föräldrapenning infördes och innebär i korthet att den som överlåter tillfällig föräldrapenning förutom att vara förälder också måste ha ett förvärvsarbete. Den övertagande vårdaren måste inte ha släktsamband med föräldern, vara sammanboende eller ha någon annan anknytning till föräldern. Nuvarande bestämmelse är bra om familjen har närstående som snabbt kan komma och vårda barnet i stället för föräldrarna, när barnet är sjukt. Många familjer, t.ex. ensamstående föräldrar, har emellertid inte möjlighet att få hjälp när barnen blir sjuka, bl.a. på grund av långa avstånd till närstående. Detta skulle kunna lösas om den tillfälliga föräldrapenningen kunde överlåtas på annan än en namngiven fysisk person. En modell kunde vara att det inom kommunerna fanns någon typ av personalpool som vore kopplad till förskoleverksamheten. Detta skulle underlätta för den förälder som av olika skäl kan ha svårt att själv avstå från förvärvsarbete och inte har någon närstående som med kort varsel är beredd eller har möjlighet att avstå förvärvsarbete för att ta över vården av sjukt barn. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Sf307 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf307av m.fl. (m)Internationella adoptioner Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bidraget till kostnader för internationella adoptioner höjs till maximalt . Höj bidraget till kostnader för internationella adoptioner Bidraget för kostnader för internationella adoptioner utgjorde av de verkliga kostnaderna när det infördes men har urholkats. Regeringen har höjt bidraget från till per barn, dvs. till av den verkliga kostnaden. Vi vill höja bidraget ytterligare till av den verkliga kostnaden, enligt en schablon för varifrån barnet adopteras, dock högst . () () () () () () () () ()
mot · GP02Sf311 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf311av och ()Utlåtande om medborgarskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om personkontroll inför beslut om permanent uppehållstillstånd eller medborgarskap. Motivering förekommer det att personer får svenskt medborgarskap eller uppehållstillstånd trots att Säkerhetspolisen till lämnat motiverad rekommendation om avslag på sådan ansökan. Har Säkerhetspolisen lämnat sådana uppgifter om en person som ansökt om svenskt medborgarskap eller uppehållstillstånd anser vi att det skall krävas synnerliga skäl att frångå dessa rekommendationer om avslag. () ()
mot · GP02Sf313 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf313av ()Änkepensionen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa inkomstprövningen i änkepensionen. Motivering har i många stycken varit ett föregångsland när det gäller det sociala välfärdssystemet. I en demokrati måste alla medborgare kunna lita på de beslut som baserar sig på lagar. Ändrade lagar skall inte drabba retroaktivt, utan medborgare måste kunna planera sin ekonomi på lång sikt. En ny lag om inkomstprövad änkepension började gälla sedan Socialdemokraterna och genomdrivit lagsförslaget i . Plötsligt förvandlades en pension till ett inkomstprövat bidrag. På krävde regeringen att enskilda medborgare, änkor, skulle ställa om sin ekonomi helt. Detta har drabbat många änkor osedvanligt hårt och är en djup orättvisa eftersom maken medan han var i livet fullgjort de förpliktelser som staten angivit skulle ligga till grund för ersättning vid eventuellt dödsfall. Avsikten med inkomstprövningen var, enligt Socialdemokraterna och , att endast änkor med hög inkomst skall prövas av det nya systemet. I själva verket förlorade varannan änka i åldersgruppen . På grund av skattereglerna och det särskilda grundavdraget kan det innebära så mycket som brutto . Statistiken visar att medelarbetsinkomsten för denna grupp endast är brutto . I denna summa ingår även eventuellt innehav av bil, fritidshus och eventuella besparingar som räknas som inkomst. Lagändringen tvingade många änkor att sälja sina hem och många måste leva på sina besparingar, som var avsedda för ålderdomen. Inkomstprövningen av änkepensionen bör därför avskaffas.
mot · GP02Sf315 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf315av och ()Bemötande mot döva asylsökande m.fl. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att uppdra åt och att planera för döva asylsökande/invandrare enligt förslagen i motionen. Motivering Många döva kommer från länder där de och deras språk är förtryckta och teckenspråket inte används. Döva barn skall lära sig tala och avläsa munrörelser, vilket leder till känslor av utanförskap, misstro och missnöje och, inte minst, bristande möjligheter att förstå och göra sig förstådd, därför att kommunikation på dövas egna villkor inte finns. Ett viktigt steg in i det svenska samhället är att asylsökande och invandrare får kunskap om förhållandena för döva i . Denna information ges inte av invandrarmyndigheterna. För familjer med döva barn är det mycket viktigt att få information om att teckenspråket är erkänt som ett språk i , att det är undervisningsspråk i dövskolan och att föräldrar har rätt att lära sig teckenspråk. Erfarenheten har visat att många av dessa föräldrar inte vet detta och därför inte kan ge barnen det stöd de behöver. Döva asylsökande och invandrare tar ofta kontakt med för att få information på teckenspråk om rättigheter och skyldigheter, hur man går till väga för att söka uppehållstillstånd m.m. Förbundet har inte möjlighet eller kompetens att hjälpa till på nödvändigt sätt, men uppger att man gärna samarbetar med och . Döva placeras oftast en och en på olika förläggningar. Det innebär en mycket svår isolerande situation då ingen annan person kan teckenspråk varken det teckenspråk som den asylsökande använder eller det svenska teckenspråket. Döva kan inte delta i svenska för invandrare (sfi) de måste först få tfi teckenspråk för invandrare. För att döva skall lära sig svenska måste de först kunna det svenska teckenspråket för att utifrån det lära sig läsa och skriva svenska. Föräldrar med döva barn bör därför placeras i anslutning till en teckenspråkig förskola eller en dövskola. Där kan de också få kontakt med svenska föräldrar som kan stödja familjen. Vuxna döva måste få närhet till en större dövförening som de lätt kan komma i kontakt med för vanliga sociala kontakter. Döva från olika länder kan på ett helt annat sätt än personer som hör kommunicera med varandra även om teckenspråken är helt olika. finns sådana större föreningar på samma orter som dövskolorna. Vuxna döva måste få möjlighet att lära sig svenskt teckenspråk först, därefter blir svenska för invandrare (sfi) aktuellt för dem. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Sf316 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf316av ()Handikappersättningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handikappersättningen. Motivering Handikappersättningen är en förmån som kan utgå till den som fyllt och har ett funktionshinder. Villkor för handikappersättning är att något eller några av följande krav är uppfyllda: att man behöver hjälp av annan person i sin dagliga livsföring, att man behöver hjälp av annan person för att kunna förvärvsarbeta eller studera, att man på annat sätt har betydande merutgifter p.g.a. en funktionsnedsättning. Ersättning kan ges med 69, 53 eller av basbeloppet. Det innebär att man som minst kan få i handikappersättning , vilket motsvarar av basbeloppet. Förutsättningen för att få denna nivå av ersättning är att man har ca i merkostnader för sin funktionsnedsättning. Många kroniskt sjuka har årliga merkostnader på för sin sjukdom, en merkostnad som de drabbas av år ut och år in livet ut. Någon ersättning för dessa merkostnader i form av handikappersättning medges inte med dagens regler för hur handikappersättning skall utgå. Möjlighet att göra avdrag för denna kostnad i självdeklarationen finns som bekant inte numera. Mot bakgrund av detta borde regeringen se över vilka förutsättningar det finns för att införa en lägre ersättningsnivå i handikappersättningen. Därmed skulle många funktionshindrade, med stora årliga merkostnader för sin sjukdom få mer likvärdiga ekonomiska villkor med den friska delen av befolkningen.
mot · GP02Sf317 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf317av och ()Statsbidrag till invandrarorganisationer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regler för statsbidrag till invandrar- och minoritetsorganisationer. Motivering Invandrarföreningar är viktiga länkar i integrationsprocessen och spelar en viktig roll för att stärka och utveckla det mångkulturella samhället. En viktig förutsättning för levande föreningsliv är dess medlemmar som finner det meningsfullt att träffas och utvecklas genom de aktiviteter som föreningen har att erbjuda. Aktiva folkrörelser samlar folk lokalt, regionalt och centralt för att främja den egna verksamheten. Den sverigefinska minoriteten är väl organiserad med ett aktivt föreningsliv med inslag av kultur och idrott. Samarbetet mellan olika finskspråkiga föreningar har ökat i kommunerna med många sverigefinländare för att bättre ta tillvara de resurser som finns hos befolkningen som blir äldre. Kyrkans finskspråkiga verksamhet och olika kyrkliga samfund är aktiva inom verksamheten som riktar sig till både de unga och de gamla. har redan bildat lokala avdelningar till olika etniska grupper, t.ex. sverigefinländare och assyrier/syrianer. Men den största gruppen av finskspråkiga pensionärer är dock engagerade inom Sverigefinska Riksförbundets verksamhet. Förutsättningar för att driva verksamhet för äldre skiljer sig på grund av de statsbidragsregler som gäller , eftersom antalet medlemmar måste vara minst 30 000. För att Sverigefinska Riksförbundets pensionärsverksamhet skulle bli berättigat till samma statliga stöd som t.ex. övriga pensionärsorganisationer skulle av alla finskspråkiga pensionärer i behöva vara medlemmar i en och samma organisation, vilket är omöjligt. Landets invandrar- och minoritetsorganisationer har helt enkelt svårt att nå de medlemstal som krävs för att få statsbidrag. De invandrarorganisationer som får statsbidrag får det för verksamhetens innehåll. I i årets budgetproposition har fått för att fördela till olika projekt, främst inom antirasistisk verksamhet. Fördelningen av stödet till invandrarorganisationerna sker med stöd av regleringsbrevet och besluten prövas . Eftersom minoritetsorganisationerna enligt beslut har rätt att ha aktiviteter som syftar till att bl.a. bevara och främja det egna modersmålet och den egna kulturen är stödet till minoritetsorganisationerna styvmoderligt behandlat. De organisationer som representerar de nationella minoritetsorganisationerna har inte tillräckliga medel att ta tillvara gruppens intressen. Regeringen är medveten om detta och har också aviserat översyn av minoritetsorganisationernas möjligheter till stöd, vilket är glädjande. Det är också viktigt att de regler för stödet till organisationer vars verksamhet är landsomfattande men inte når det medlemsantal som krävs för statsbidrag ses över i detta sammanhang. () ()
mot · GP02Sf318 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf318av och ()Tidsgräns för verkställighet av utvisningsbeslut Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tidsgräns för verkställighet av utvisningsbeslut. Motivering Trots att stora ansträngningar gjorts för att minska handläggningstiderna i flyktingärenden tvingas vi gång på gång bevittna hur människor far illa när de utvisas i landet. I många fall talar barnen i familjen då bättre svenska än det språk som talas i det land de utvisas tillbaka till. Mycket onödigt lidande uppstår i utvisningssituationen, där inte minst barnen far illa. En viktig del i problematiken är att det kan vara svårt att verkställa beslut om avvisning när ett sådant beslut har fattats, beroende på att det kan vara svårt att få det land som den asylsökande ska utvisas till att ta emot den asylsökande. Detta kan ibland få till följd att människor som fått ett beslut om utvisning ändå blir kvar i landet . Särskilt om det då finns barn inblandade så blir en sådan situation snabbt fullständigt omänsklig. Därför borde det i samband med att beslut fattas om utvisning också beslutas om en längsta tidsgräns för när utvisningen ska ske. Om den asylsökande inte har kunnat utvisas inom den tidsperioden borde den asylsökande automatiskt beviljas uppehållstillstånd under förutsättning att tidsutdräkten inte beror på skäl som den asylsökande själv kan påverka. () ()
mot · GP02Sf319 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf319av och ()Asylansökan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den första intervjun vid asylansökan. Motivering I handläggning av asylärenden uppstår ofta situationer där den asylsökande ändrar sin berättelse och kommer med nya skäl till varför man söker asyl i . Detta uppfattas då ofta som att den asylsökande ljuger och saknar hållbara skäl att få asyl. Självklart är det också så i många fall, men det är viktigt att ha i åtanke att det också kan finnas andra skäl till att man kommer med sådant som uppfattas som motstridiga uppgifter. En slarvigt utförd intervju med en rädd och uppskärrad person som är helt uttröttad efter en mycket lång resa bäddar naturligtvis för missförstånd. När intervjun dessutom ska ske via tolk så är riskerna för missförstånd uppenbara. Det är ju också ett välkänt faktum att en person som har utsatts för svåra övergrepp oftast har mycket svårt att tala om sina upplevelser. Eftersom de uppgifter som en asylsökande lämnar i den första intervjun tillmäts så stor betydelse i den fortsatta handläggningen av asylansökan är det viktigt att den första intervjun genomförs med största kvalitet och noggrannhet. Det är också av största vikt att man tillser att den asylsökande inte är uttröttad efter en lång resa när intervjun genomförs. () ()