ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02So399 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So399av ()Screening mot prostatacancer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om screening mot prostatacancer. Motivering dör cirka 2 000 svenska män i prostatacancer. Det gör prostatacancer till den vanligaste cancerformen i . Av de män som drabbas är , men även män drabbas. Den vanligaste undersökningsmetoden är att man med ett enkelt blodprov söker efter det så kallade prostataspecifika antigenet (PSA). PSA-halten kan indikera att mannen har en tumör i prostatan. Vid Lunds universitets kemi i har man studerat hur proteinet HK2, som också bildas i prostata, fungerar med prostataproteinet PSA. Metoden är ett säkrare sätt att skilja mellan godartade och cancerogena tumörer och eventuellt kan den så kallade HK2-analysen också vara till hjälp för att visa om cancern är begränsad eller om den spridit sig. Forskare vid i har tillverkat en pytteliten tunga av kiselnitrid som böjer sig när den kommer i kontakt med proteiner som är karaktäristiska för prostatacancer (. Allt tyder på att det kommer att finnas ett antal snabba, enkla och billiga undersökningsmetoder som skulle kunna användas i stor skala för att upptäcka prostatacancer. Det borde därför vara läge att fatta beslut om en allmän screening av prostata , där t.ex. alla 40-, 50- och 60-åriga män tillfrågas om de vill delta i undersökningen. I testas alla män rutinmässigt för att upptäcka eventuell prostatacancer. Resultaten från tyder på att tidig upptäckt och behandling av prostatacancer innebär minskad dödlighet i metastaserande cancer. Inom professionen diskuteras fortfarande nyttan av en allmän prostatascreening. Det framförs tveksamheter eftersom det tidigare inte funnits någon bra behandling. Man har antingen opererat, strålbehandlat, behandlat med hormoner eller cellgift. Efter dessa behandlingar blir många impotenta och en del får besvär med urinläckage. Det framförs även argument om att en allmän kontroll skulle öka kravet på behandling och öka männens oro för de konsekvenser som en tidig men mer osäker diagnos innebär. har emellertid behandlingsteknikerna utvecklats , vilket innebär att samtliga behandlingsformer som erbjuds i botande syfte uppvisar minskande biverkningar. Eftersom alltså både undersökningsmetoderna och möjligheterna att behandla prostatacancer således är starkt förbättrade och tidigare negativa effekter av behandlingen delvis kunnat elimineras, är det hög tid för en diskussion i om det är dags att erbjuda medelålders män prostatacancer- screening. En sådan screening skulle minska lidande och oro som möjligheten att sätta in tidiga insatser skulle öka.
mot · GP02So402 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So402av och ()Samverkan mellan kommuner och landsting inom äldreomsorgen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en bättre samverkan mellan kommuner och landsting inom äldreomsorgen. Motivering Stöd som ges till äldre är inte utformat efter individens behov. Litet inflytande över hur hjälp och stöd ges. Låg kvalitet på insatser. Rätt till bistånd som dock inte kommer den enskilde till del. Ja, det är bara några av problemen inom äldreomsorgen som Stiftelsen har redovisat i en rapport. Stiftelsen påvisar också att det inom slutenvården har skrivits ut äldre s k multisjuka som fortfarande varit väldigt sköra och egentligen haft behov av . Vårdplaner skrivs alltför ofta över huvudet på de äldre. Inom öppenvården är det dessutom vanligt att många äldre får många olika läkarkontakter, många nya mediciner som samverkan, kontinuitet och kontaktvägar inte fungerar. Rapporten klargör hur den grupp som kanske allra mest behöver ett riktigt stöd av vård och omsorg faktiskt inte får det i den utsträckning som man förväntar sig i ett utvecklat välfärdssamhälle. Vi har kunnat följa landstingsledningar runt om i landet inte minst i som har ägnat mycket tid och kraft till att få igång en bättre samverkan mellan de olika verksamheter som gemensamt ger vård och omsorg till äldre. Bärande ledstjärnor har i det arbetet varit samsyn, samverkan och samarbete. I arbetades hårt med frågan, och till slut så kunde konkreta avtal tecknas mellan kommuner och för att man äntligen skulle börja samverka och ha den äldre som utgångspunkt för insatser och organisation av vård. Stiftelsen skriver nu att Rapportens resultat tyder inte på att samverkan mellan vård- och omsorgsgivare. Detta känns mycket oroväckande. Det är hög tid att inte bara i ord utan också i aktiv handling se till att de äldre alltid sätts i centrum i vårdkedjan. måste den politiska styrningen och koncentrationen inriktas på detta, genom en samverkan också i praktiken mellan alla som i sitt dagliga värv arbetar för att ge de äldre en god vård och omsorg. Den krisrapport som avlämnats måste tas på stort allvar. är det bråttom att se de äldre, se deras verkliga behov och med gemensamma krafter, tillräckliga resurser till vård och omsorg gå vidare och utveckla samverkan. Lägg bort konsultutredningarna med mängder av valfrihetsmodeller pengasystem o d se i stället till att de äldre får den goda vård och omsorg de är förtjänta av. () ()
mot · GP02So404 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So404av och (c)Legitimation av dietister Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa legitimation för dietister. Motivering Ofta kommer rapporter om att människor såväl i åldringsvården som i den vanliga sjukvården är undernärda med betydligt försämrat allmäntillstånd som följd. Därmed följer att prognosen för patienten blir sämre än nödvändigt och att rehabilitering försvåras. Det finns rapporter som visar att en av tre gamla lider av undernäring och att ytterligare nästan hälften är i riskzonen. Allt detta till stora kostnader för samhället. Hos barn och ungdomar växer problemen med matallergier, ätstörningar, ämnesomsättningsrubbningar som kräver specialmat och näringsbehandling som är avgörande för barnets framtid. Dessutom ökar de s k välfärdssjukdomarna: Hjärt-kärlsjukdomar, diabetes typ 2, högt blodtryck och ledproblem med personligt lidande och stora samhällskostnader som följd. De hänger ihop med näringsintaget. har uppmärksammat dessa problem bl a i rapporten , Näringsproblem i vård och omsorg, prevention och behandling. Man pekar på behovet av kompetent personal på området som kan bära ansvaret för behandlingen av dessa patienter. Dietisten är en självklar nyckelperson. Dietistyrket är relativt nytt. Utbildningar finns vid , och och omfattar 120 p med möjlighet till 160 p. 80 studenter går ut . Utbildningen syftar till att ge studenterna kunskaper som behövs för att de ska kunna ge en säker näringsbehandling vid akuta, kroniska och dödliga sjukdomar. har dietisterna i kraft av sin yrkesexamen skyddad yrkestitel och arbetar självständigt i näringsbehandling av olika patientkategorier efter remiss från patientansvarig läkare. Behandlingen innebär utredning, näringsdiagnos och bedömning av näringsåtgärder samt utvärdering och uppföljning. Dietisten har förskrivningsrätt av olika näringspreparat och intygsrätt till olika myndigheter. har dietisterna endast dokumentationsplikt. Vad som behövs är att de ska ha journalföringsplikt, vilket skulle innebära större säkerhet för patienten. Dietisten behöver också vara personligt ansvarig för patientens näringsbehandling. Då krävs att dietisten har legitimation, vilket dietister har i övriga nordiska länder, i EU och i . Tyvärr kan konstateras att den offentliga vården inte till fullo insett behovet av deras kompetens, och därför är antalet arbetstillfällen i den offentliga vården begränsat som behoven är så stora. Dietisterna behöver få ökade möjligheter till egenföretagande för att kunna vända sig till allmänheten angående kost- och näringsfrågor. Då är en legitimation också nödvändig. ska inte skilja ut sig som enda land i utan legitimation för dietister. Därför ska ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att införa legitimation för dietister. () (c)
mot · GP02So405 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So405av och ()Betalningsansvar för vistelsekommun enligt socialtjänstlagen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betalningsansvar för vistelsekommun enligt socialtjänstlagen. Motivering Socialtjänstlagen är skriven med utgångspunkt i den enskilda människans behov och rättigheter. Kommunen har det yttersta ansvaret för att den enskilde får det stöd och den hjälp som han behöver. Detta regleras i paragraf 3. I ett antal prejudikat har fastställts att vistelsekommunen har betalningsansvar för tillfälliga besökare som behöver stöd och hjälp enligt socialtjänstlagen paragraf 6. Det kan till exempel röra kostnader för hemtjänst när någon vistas i sitt fritidshus. För attraktiva turistorter får det här orimliga konsekvenser. För till exempel kommuns del innebär det kraftigt höjda kostnader, främst då rörande hemtjänst, när öns befolkning ca tiodubblas. Att vistelsekommunen har det yttersta ansvaret att tillhandahålla stöd och hjälp till den enskilde får anses naturligt. Men att också betalningsansvaret för utförda tjänster skall belasta vistelsekommunen och inte hemkommunen kan inte anses vara rimligt. Det måste gå att skilja på utförande och betalningsansvaret även i socialtjänstlagen, precis på samma sätt som det görs i hälso- och sjukvårdslagen. () ()
mot · GP02So406 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So406av och ()Bevakning av internationella medicinska patentansökningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall få i uppgift att bevaka internationella medicinska patent, särskilt rörande mänskliga gener. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utarbeta en nationell strategi för bevakning och hantering av internationella medicinska patent, särskilt rörande mänskliga gener. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda patentreglernas omfattning och utformning nationellt och internationellt, särskilt med avseende på biotekniska upptäckter respektive uppfinningar. Motivering Frågan om patent på mänskliga gener har diskuterats över hela världen. Många länder har inte tagit ställning, och många politiskt ansvariga är inte på det klara med att ett patent kan hindra vidare forskning och behandling inom vissa områden. Ett exempel är ett patent gällande för hela som sökts av några amerikanska forskare. Om patentet godkänns innebär det att svenska prov rörande t ex ärftlig förekomst av bröstcancer måste skickas till för examinering och bedömning. Detta skulle dels fördröja provsvar, dels skapa en dyr, onödig byråkrati, dels ge mycket höga avgifter för att få proven examinerade. Patentet är nu överklagat och beslut kommer . Fler frågor av liknande slag kommer att dyka upp inom en mycket snar framtid. Det är av vikt att svenska patienters och forskares intressen bevakas. Det finns ingen mekanism för detta och heller ingen strategi. Enskilda forskare som råkar få kännedom om liknande patentansökningar kan själva överklaga men drar sig både för kostnaden och den stora arbetsbördan ett sådant överklagande för med sig. Det måste finnas en svensk myndighet som får i uppdrag att samlat bevaka denna fråga, som har kompetens att bedöma eventuella överklaganden, och som också har kunnig personal som kan rent praktiskt sköta överklagandeprocessen. kan snabbt ta över denna arbetsuppgift och få i uppdrag att utarbeta en svensk strategi för att på lång sikt möta dessa problem. () ()
mot · GP02So407 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So407av och ()regler och riktlinjer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om regler och riktlinjer för delegation inom vård och omsorg. Motivering regelverk för delegation inom vård och omsorg är i sin nuvarande form oklart och svårtolkat. Detta innebär i många fall godtyckliga bedömningar från ansvarig sjuksköterska. Kompetenta undersköterskor hindras, med hänvisning till regler, från att utföra arbetsuppgifter de har utbildning för. På många arbetsplatser krävs delegation för praktiskt taget alla arbetsuppgifter, till exempel att dela ut magnecyl, medan man på andra arbetsplatser ger undersköterskorna delegation att utföra också mycket avancerat sjukvårdsarbete. Undersköterskornas utbildning, både formell och reell som grundas på arbetslivserfarenhet, omfattar mycket mer än att bädda sängar och bära disk. Det visar sig att på arbetsplatser där man till fullo tar till vara undersköterskornas kapacitet och kompetens ökar effektiviteten och vårdkvalitén höjs. Sådana arbetsplatser har heller inga svårigheter att nyrekrytera. Det får inte råda någon tveksamhet om vad man får eller inte får delegera. Reglerna skall vara tydliga och innebära möjlighet för all vårdpersonal att använda sin fulla kapacitet och dessutom kunna utvecklas i sitt yrke. Därför är det viktigt att regler och riktlinjer för delegation ses över och förändras så att undersköterskor får utföra det arbete de har kompetens för och inte hindras av godtyckliga bedömningar. () ()
mot · GP02So411 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So411av m.fl. (v, fp, m, c, mp, kd, s)Nationellt program för självmordsprevention Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om antagandet av mål för det självmordspreventiva arbetet i . Motivering Självmord är fortfarande ett tabubelagt område, både inom den medicinska professionen och bland allmänheten. Det är ett ämne som i olika kulturer, sammanhang och epoker antingen betraktats som något heroiskt eller något skamligt och fegt. Detta tabu omgärdar även anhöriga och närstående till en person som tagit sitt liv. Sjunkande dödlighet i bl.a. infektionssjukdomar samt olycksfall i arbete och trafik har gjort självmord till en relativt sett framträdande dödsorsak. Självmordsfrekvensen varierar geografiskt och , under påverkan av personliga, sociala och kulturella faktorer. Bakom genomförda självmord ligger i de flesta fall en psykisk störning, övervägande en depression. Av dem som försöker begå självmord lider ungefär en tredjedel av psykisk störning, en tredjedel är utsatta för övergående störning och en tredjedel är psykiskt friska. Bakomliggande faktorer, vilka påverkar förekomsten av självmord, självmordsförsök och självmordstankar, är ofta samverkande som t.ex. olika former av missbruk, obehandlade depressioner, relationsproblem, upplevelser av kränkningar, sociala och ekonomiska problem m.m. Vi kan se att den psykiska ohälsan ökar, framför allt hos barn och ungdomar, som samhället förändras i allt högre takt. Behovet av preventiva insatser är därför angeläget. Självmordsprevention WHO har i projektet för alla 2000 satt upp ett mål om att bryta den stigande trenden av självmord och självmordsförsök i . prevention har tillsammans med och tagit fram ett underlag för ett preventivt arbete mot självmord och självmordsförsök. Vi anser att mot bakgrund av den ökade psykiska ohälsan och vikten av ett förebyggande arbetssätt följande mål för självmordsprevention antas: att minska antalet självmord och självmordsförsök, att därutöver så långt som möjligt undanröja omständigheter som kan leda till att barn och unga tar sitt liv, att tidigt upptäcka och försöka bryta stigande trender av självmord och självmordsförsök i utsatta grupper, att öka den allmänna kunskapsnivån om självmord, så att mänsklig gemenskap och samhälleliga åtgärder blir ett stöd för människor med självmordstankar och för människor med upplevelser av närståendes självmord och självmordsförsök. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () () () () () () ()
mot · GP02So412 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So412av och ()Rökfria föräldrar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett licensieringssystem för tobaksförsäljning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att personlig rådgivning och nikotinersättningsmedel bör erbjudas föräldrar med hemmavarande barn i samband med att de som patienter kommer i kontakt med hälso- och sjukvården. Motivering har andelen rökare i minskat kontinuerligt och i ett internationellt perspektiv är det relativt få svenskar som röker (rökte av männen och av kvinnorna i åldern i ). Trots detta är tobak fortfarande den vanligaste orsaken till sjukdomar och för tidig död. Andelen rökare är större bland lågutbildade och låginkomsttagare. Olika riskfaktorers andel av sjukdomsbördan (%) EU Tobaksrökning 8,0 9,0 Alkoholbruk 3,5 8,4 För lite grönsaker/frukt 3,5 3,5 Övervikt 2,8 3,7 Arbetslöshet 2,4 2,9 Arbetsmiljöfaktorer 2,2 3,6 Narkotikabruk 1,7 2,4 Fett i kosten 1,5 1,1 Bristande fysisk aktivitet 1,4 1,4 Relativ fattigdom 1,2 3,1 (Källa: ) Tabellen ovan visar att det, både av folkhälsoskäl och av omsorg om samhällsekonomin, finns alla skäl att arbeta förebyggande som vi satsar på rökslut. Eftersom barn gärna härmar vuxna finns det starka skäl att stötta föräldrar med hemmavarande barn att sluta röka. Det är ingen tvekan om att en av de viktigaste insatserna för att se till att kommande generationer inte börjar röka är att få deras föräldrar att sluta. Ett annat, väl så viktigt, skäl är att passiv rökning är nästan lika farligt som att röka själv. En aktuell svensk undersökning visar att det finns ett klart samband mellan passiv rökning i barndomen och astma senare i livet. Undersökningen visar också att barn som utsätts för passiv rökning i större utsträckning själva blir rökare. Undersökningen har genomförts i och omfattar 6 732 personer. Den har publicerats i den amerikanska tidskriften . Studien fann att barnen som hade utsatts för passiv rök inte bara riskerade att som vuxna bli astmasjuka i större utsträckning utan att de också oftare fick besvär med andfåddhet vid fysisk ansträngning och luftvägsbesvär vid kyla. Enligt rapporten för rökavvänjning från SBU, av medicinsk metodik, ger en kombination av personlig rådgivning av hälso- och sjukvårdspersonal tillsammans med nikotinläkemedel (där så är motiverat) det bästa resultatet. Rökare är olika. Det finns också många olika metoder och hjälpmedel för den som vill sluta röka. Somliga klarar av att sluta tvärt och för andra fungerar en successiv nedtrappning bättre. Kvinnor blir ofta bättre hjälpta av att gå med i en grupp, medan män har lättare för att klara det på egen hand. De allra flesta behöver emellertid någon form av stöd. har i sitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor (SOU 2000:91) lämnat vissa förslag till lagändringar på tobaksområdet. Ett av förslagen innebär införandet av ett licensieringssystem för tobaksförsäljning. Det vore en välkommen åtgärd i arbetet mot rökningen bland ungdomar. () ()
mot · GP02So415 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So415av ()Giftiga djurarter i privathem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förbud mot innehav av giftiga ormar och giftiga andra främmande djurarter i privathem. Motivering Med ökade möjligheter till transporter och handel över hela världen finns det numera möjligheter att få tag på djurarter som lever mycket långt ifrån där man själv lever. Istället för hund eller katt skaffar sig allt fler reptiler eller spindlar som husdjur. Det finns seriösa reptilägare som arbetar med sin hobby och gör allt för att sprida kunskap inom området. Men det förekommer även oseriösa reptilägare som hanterar sina djur på ett sådant sätt att de utgör en fara, inte bara för ägaren själv, utan även för andra närboende. Trots regler för hur sådana djur ska hållas återfinns inte sällan giftormar och giftspindlar i privathem, skötta på ett så bristfälligt sätt att det varit förenat med livsfara. Det finns många exempel på omständigheter som kunnat sluta på ett mycket tragiskt sätt. I förvarade t.ex. en man 25 av världens giftigaste ormar i terrarier utan ordentliga lås eller varningsskyltar i ett flerfamiljshus. Några av dessa arter var taipaner en av världens giftigaste ormar. Till saken hör att mannen tidigare fått kommunens tillstånd att inneha andra mycket giftiga ormar. Arter som inte borde höra hemma i hyreslägenheter. Det finns även exempel på ormägare som blivit bitna och med liten marginal klarat livet. Är olyckan framme kan problem uppstå att tillräckligt snabbt finna ett verksamt serum åt den drabbade. Det kan vara långt till sjukhuset eller så har det intilliggande sjukhuset inte någon kännedom om vilka typer av giftormar som finns i närheten, vilket innebär att det kan vara svårt att hålla sig med aktuellt serum. Det borde vara lika onaturligt för människan att hålla dessa skygga djur i fångenskap som det är för djuren att låsas in i en helt annan världsdel, än där de naturligen lever. Det vore därför berättigat med ett förbud mot privat innehav av giftiga ormar och andra giftiga främmande djurarter utan något vetenskapligt syfte.
mot · GP02So416 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So416av ()Narkotikaklassificering av GBL Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om narkotikaklassificering av GBL. Motivering Inte minst de syntetiska drogerna har rönt framgångar i missbrukarleden . Dessa droger är billiga och lätta att få tag på. Hit hör GHB. tillbaka omfattas GHB av narkotikaförordningen, och detta är bra. Men ett krångligare problem har uppstått och det gäller det snarlika preparatet GBL. Detta är ett rengöringsmedel inom den kemiska industrin. Det används till klottersanering, nagellacksborttagning med mera. Men det kan även användas som narkotika. Vid användning av GBL omvandlas det i kroppen till GHB. En brottsmisstänkt som påträffas med GHB i blodet kan alltså hävda att han/hon använt sig av GBL i stället vilket är lagligt än så . Det blir då åklagarens sak att bevisa att det var GHB i stället för GBL, i praktiken en omöjlig uppgift. Rent teoretiskt skulle det alltså i praktiken vara mycket svårt att väcka åtal även när det gäller GHB-brott. Därför bör även GBL narkotikaklassificeras.
mot · GP02So417 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So417av ()Industrihampa Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa narkotikaklassificeringen av industrihampa. Motivering Intresset för att odla hampa i har ökat , men regleringen kring odling av växten förefaller oklar. Enligt EG-rätten är det tillåtet att odla hampa med låg halt av det rusgivande ämnet THC, då det klassas som jordbruksgröda. Nationell lagstiftning visar på en annan uppfattning. Länsrätten har i en dom menat att förbudet mot odling av hampa strider mot EG-rätten, men de svenska reglerna har trots detta inte ändrats. Industrihampa har en stor förädlingspotential. Förutom traditionella produkter som rep och snöre kan industrihampan utgöra råvara till instrumentbrädor i bilar, lätta detaljer i flygplan, kosmetiska produkter, diskmedel, bränsle eller livsmedel. Hampan ger miljövänliga produkter. Inom EU odlas industrihampa och efterfrågan på denna råvara är stor. har också goda odlingsförhållanden för denna gröda. Enligt svensk lagstiftning klassas alla hampasorter som narkotika, så även industrihampan. Industrihampan har en låg THC-halt, , och går svårligen att använda som drog, då det krävs en joint av storlek som en telefonstolpe för att berusa sig. Industrihampan är således att betrakta som en jordbruksprodukt och skall inte klassas som narkotika. Oron för att odling av knarkhampa skall bli vanligt förekommande är starkt överdriven, då jordbrukare som odlar industrihampa är ansvarsfulla yrkesmän och kommer att bevaka sina odlingar. Det är också lätt att analysera vilken sorts hampa som odlas. Jag tar starkt avstånd från knarkhampan och anser att det är viktigt att skydda människors liv och hälsa genom att vidta åtgärder mot narkotikabruk. Att förbjuda industrihampan är dock ett stort slag i luften i denna strävan. Jag anser att narkotikaklassificeringen av industrihampa skall tas bort.