mot · GP02U214 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U214av ()Svensk kinapolitik Förslag till Riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om demokratiseringsprocess som ett gott exempel för demokratisering av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kärnvapenupprustning samt missilprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hot om våld mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försök att påverka utfallet av fria och demokratiska val i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samtal mellan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en tydlig svensk Kinapolitik. En tydlig Kinapolitik är på många sätt ett betydande land. Befolkningen är jordens största och potentialen för ekonomisk tillväxt och internationell handel är mycket stor. Den kinesiska kulturen har varit en av mänsklighetens mest framstående. Det är viktigt både för landets och omvärldens välstånd att integreras i den fria världsekonomin. I kraft av ökad ekonomisk styrka kommer landets politiska betydelse att växa. Än mer betydelsefullt skulle en demokratisering av vara. exempel visar att västerländsk demokrati och kinesisk kultur inte bara är fullt förenliga, utan också en mycket lyckosam kombination. demokratiseringsprocess är därvidlag ett gott exempel för hela regionen och inte minst för . Samma måttstock Att är en betydande ekonomi i vardande, får inte hindra kritik när sådan är befogad. Hopp om en framtida marknad kan inte motivera att vi underlåter att påtala brister i mänskliga rättigheter och kritisera landets militära rustningar. kan inte bedömas med annan måttstock än andra länder. agerar dessvärre i ett antal avgörande hänseenden på ett sätt som , EU och övriga omvärlden måste reagera med stor tydlighet mot. I särskild motion uppmärksammas dödsstraffet och förtrycket av oppositionella. som tydligt reagerar mot diktaturen i måste vi uppmuntra handel som skapar välstånd, öppnar landet, underblåser uppbyggnad av marknadsekonomi och skapar kontakter som stärker kraven på demokrati. Kärnvapenupprustning har ökat sin kärnvapenkapacitet. har , tillsammans med och , full nukleär förmåga och kan avlossa robotar från marken, luften och havet. har löpande utvecklat sina möjligheter att utsträcka militär förmåga utanför det egna området. Ett exempel är ny långdistansmissilteknik som förändrar den strategiska balansen i regionen. har också ubåtsbaserade långdistansrobotar med kärnvapenkapacitet. Som det verkar har inte MIRV-förmåga . Det håller dock snabbt på att ändras. utvecklar nästa generation robotar, som heter Dongfeng 41, som skall klara att bära tio stridsspetsar mer än 12 000 kilometer. har inte varit tillräckligt observant på kärnvapenkapacitet. När utrikesminister besökte tog regeringen inte upp landets kärnvapenprogram på agendan. berömmer sig av att vara ett land som driver nedrustningsfrågor. Men tyvärr verkar det fortfarande enklare att kritisera än kommunistiska diktaturer. måste återkommande markera att kärnvapenrustningar är oacceptabla. Frågan måste också tas upp inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Det finns andra länder som har större kärnvapenarsenaler än vad har. Men det är ambition som är intressant. Man arbetar nu aktivt för att skaffa sig ny kapacitet både vad gäller stridsspetsarna som sådana och vad gäller kärnvapenbärare. Det är nu vi kan medverka till att begränsa rustningarna. Om vi väntar får vi bara ett större problem. Den bristande tydligheten mot vad gäller landets kärnvapen och missilpolitik är långsiktigt riskabel. Tystnad riskerar att sända en signal att omvärlden accepterar landets nukleära rustningar, att det är fritt fram och okontroversiellt för att fortsätta rusta. Hot mot grannar Det finns en rädsla hos människor i , och för missilangrepp och militärt våld från grannländer. I och orsakas rädslan kanske främst av , men i stammar den entydigt från . kommer med ständiga hot om krig och invasion av . efter presidentvalet i sa , ansvarige för Taiwanfrågor, att om ledning inte godtar principen om ett , om den inte erkänner att är en del av , så kommer resultatet inte att bli fred utan krig. skickade missiler mot 1996, eftersom höll fria och demokratiska presidentval. Sammantaget har avfyrat ett hundratal missiler i sundet mellan och . har också vid upprepade tillfällen hotat med militärt våld och invasion och genomfört militärövningar för att söka påverka de fria valen på . Att tar sig före att söka styra ett demokratiskt val i grannlandet är särskilt allvarligt. I stället för att respektera folkets vilja försöker att skrämma människor till efterrättelse. har inga offensiva ambitioner gentemot . Dem avskaffade man 1991, men har dem fortfarande kvar. måste med största tydlighet markera att det inte är acceptabelt att hota sina grannar, eller söka styra resultaten i fria och demokratiska val i andra länder. Även detta krav måste finnas med i agerande i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken så att och EU alltid finns på demokratins sida. Det är lika lite moraliskt försvarbart för att stå neutralt mellan demokrati och diktatur i , som att göra det någon annanstans i världen. I politisk mening påverkar fientlighet mot också oss i . hindrade fredsbevarande FN-insatser i , eftersom hade erkänt . och EU måste politiskt verka för att utövar sitt ledamotskap och använder sin vetorätt i med större ansvar. Inbjudan till dialog Den taiwanesiske presidenten markerade på ettårsdagen av sitt tillträde i ämbetet att han önskar ett personligt möte med president . Det förslag han gav var att mötet skulle äga rum under det planerade Apec-mötet . Samtalen ska behandla såväl handels- som transportfrågor. Initiativet är lika välkommet som ansvarsfullt, eftersom det bara är genom samtal som relationerna mellan och kan hanteras på ett konstruktivt sätt. har dock avvisat planerna på ett möte, eftersom kommunistledningen vägrar att se som annat än en underordnat utbrytarprovins. Maktspråk och hot kan dock bara bidra till att fjärma och ifrån varandra. Etablerandet av samtal mellan och ligger i hela världens intresse. En tydligare linje Utrikesministern har signalerat att hon är beredd att efter oppositionens påstötningar öka tydligheten i ställningstaganden gentemot , men än återstår det för regeringen att omsätta denna föresats i praktiken. Ökad tydlighet förutsätter också en ny, konsekvent och sammanhållen Kinapolitik. måste alltid stå på demokratins sida, mot diktatur och aggression. måste stödja de demokratiska krafterna i . måste uppmärksamma och stödja de oppositionella som löpande förtrycks. måste kräva respekt för mänskliga fri- och rättigheter för alla i . måste kritisera konventionella och nukleära upprustningar som hotar stabiliteten i regionen. måste avvisa aggression mot grannar. måste använda den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken för ett gemensamt agerande och förhållningssätt. måste kräva att brukar ansvar i användningen av vetorätten i . måste uppmuntra ökad handel, som skapar välstånd, underblåser uppbyggnaden av marknadsekonomi och öppnar för kontakter som stärker kraven på demokrati. måste stöda och uppmuntra samtal mellan och .