mot · GP02Fi276 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi276av Per m.fl. (kd)Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Sammanfattning föreslår en effektivisering och samordning inom statsförvaltningen, vilket innebär riktade besparingar på ca , och . Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av möjligheter till en effektivare finansiering av sin verksamhet i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall samordnas med , . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att revisorers verksamhet skall samordnas med , . beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag enligt uppställning: Anslag, tusental kronor Regeringens förslag Anslags- förändring 1.2 Riksrevisionsverket1 157 300 5 700 1.4 Statskontoret2 71 500 16 500 1.6 SCB 394 400 15 000 1.7 Folk- och bostadsstatistik 78 000 30 000 1.8 Kammarkollegiet3 26 900 6 900 1.9 7 400 3 700 1.10 12 100 12 100 1.11 2 300 2 300 1.12 Utvecklingsarbete 17 400 10 000 90:1 revisorer 27 100 13 000 Summa totalt för utgiftsområdet 8 754 400 103 800 1RRV:s verksamhet föreslås slås samman och samordnas med revisorers . Av revisorers anslag överförs (halva verksamheten), och till RRV. 2Statskontorets verksamhet föreslås samordnas med Kammarkollegiets. 3Kammarkollegiets verksamhet föreslås samordnas med Statskontorets. 4 NOU:s verksamhet föreslås slås samman och samordnas med . Vi ökar anslagen jämfört med regeringen med , och . Av detta överförs (halva verksamheten), och till . Inledning Företrädare för modern institutionell ekonomisk teori hävdar generellt betydelsen av institutioner som lagar, förordningar, normer och sociala konventioner för en sund marknadsekonomi. En ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner utmärks av låg osäkerhet. Osäkerhet kostar merarbete, tid och pengar för att kompensera och reducera osäkerheten. En etisk relativism, en defaitism eller en värdenihilism är knappast en bra grund att bygga en marknadsekonomi på. Nobelpristagaren och andra har även betonat äganderättsformer och betydelsen av god etik och fasta institutioner, vilket knappast varit möjligt i en kultur som präglats av något annat än du skall icke stjäla. Den amerikanske ekonomihistorikern har i arbetet The Wealth and Poverty of Nations bl a på nytt lyft fram betydelsen för ekonomisk tillväxt av särskilda kulturella drag och ett etos med betoning på arbetsetik, driftighet, ärlighet, tålamod och ihärdighet. Det tyska undrets huvudingenjörer, och ekonomerna , arbetade efter kriget fram ett koncept om social marknadsekonomi. Marknadsekonomi behöver ordning och regler för att kunna uppstå och fungera. Denna ordning har inte alstrats spontant utan det har vårt kulturarv försett oss med genom dess betoning på rätt och fel, karaktär, hederlighet, duglighet och arbetsetik. Hayeks spontaneuos order och Schumpeters betoning på innovationsverksamhet förutsätter ett kulturellt klimat som i Västerlandet rimligen knappast skulle kunna ha uppstått utan någon påverkan från det kristna arvet. Värdegrundens betydelse kan svårligen underskattas för att skapa en effektiv och rättsskaffens statsförvaltning och stabila finansmarknader. är målet att all offentlig verksamhet skall kunna utföras utifrån ett mycket gott förvaltarskap med invånarnas gemensamma medel. Politikområdena Verksamheten inom utgiftsområdet Samhällsekonomi och finansförvaltning har två mål. Det ena är att den statliga verksamheten ska skötas korrekt, effektivt och rationellt, och det andra målet är att skapa stabila förutsättningar för det finansiella systemet genom analys, tillsyn och regleringar av de finansiella institutens agerande på marknaden, ett gott konsumentskydd samt förvaltning av statens skuld. Området Effektiv statsförvaltning rör granskning, ekonomisk styrning och utveckling av den statliga verksamheten samt statliga arbetsgivarfrågor, statistik, prognoser och fastighetsförvaltning. Området Finansiella system och tillsyn omfattar tillsyn och reglering av de finansiella marknaderna, statsskuldsförvaltning, statliga finansierings- och garantiåtaganden, premiepensionsadministration av de fonderade premiepensionerna i det nya inkomstbaserade ålderspensionssystemet, finansiell redovisning, internationellt finansiellt samarbete och tillsyn av spelmarknaden. Anslagen I följande anslagsgenomgång förhåller vi oss till regeringens förslag. Ett oförändrat anslag är således detsamma som regeringens: UO 2, förändringar i jämförelse med regeringen (milj. kr) 2002 2003 2004 1:2 RRV, varav samordningsvinst/sparbeting -7,3 -11 -14 överföring från revisorer 13 28 28 1:4 Statskontoret -16,5 -18 -20 1:6 SCB -15 -40 -70 1:7 Folk- och bostadsstatistik -30 -8 1:8 Kammarkollegiet -6,9 -10 -10 1:9 NOU1 -3,7 -8 -8 1:10 -12,1 -12 -13 1:11 -2,3 -2 -2 1:12 Utvecklingsarbete -10 -10 -10 90:1 revisorer -13 -28 -28 Summa -103,8 -119 -147 1Överföring till KKV A. Effektivisering och utveckling av statlig verksamhet 1:1 () har uppgiften att utarbeta tillförlitliga analyser och prognoser av den ekonomiska utvecklingen. av verksamheten är avgiftsfinansierad. Vi föreslår ett oförändrat anslag på , och . KI har ett samarbete med () och Riksgälden i prognosarbetet över statens inkomster och utgifter. 1:2 () ska granska, utvärdera och ompröva statens verksamhet samt förbättra redovisningsarbetet i statens förvaltning. av verksamheten är avgiftsfinansierad. De totala beräknade intäkterna 2001 är . välkomnar en ny, stark och oberoende revisionsmyndighet under i enlighet med förslaget 1999/2000:RS1 och den statliga revisionen. En successivt högre andel avgiftsfinansiering och sammanslagningen med revisorer torde kunna innebära en sammanlagd besparing på , 2003 och 2004. 1:3 () har till uppdrag att verka för en effektiv ekonomisk styrning av statens ekonomi. Stöd, metodutveckling och information skall tillhandahållas. av verksamheten är avgiftsfinansierad. Möjligheten att låta ännu mer av verksamheten blir avgiftsfinansierad bör utredas. Vi föreslår ett oförändrat anslag på , och . 1:4 Statskontorets specifika del av regeringens effektmål är att 1. bidra till en ökad effektivitet i statsförvaltningen, 2. erbjuda myndigheterna stöd på IT- och teleområdet avseende inköpssamordning och tillhandahållande av ramavtal, som skapar bättre villkor och leder till sänkta kostnader, 3. öka kvaliteten i statistik om offentlig sektor. av omsättningen är avgiftsfinansierad. Det totala beräknade beloppet som disponeras av myndigheten är . En koncentration och effektivisering av statsförvaltning inom hela utgiftsområdet borde genom en statlig snabbutredning prövas enligt följande riktlinjer. Statskontorets verksamhet med inriktning på effektivitet i statsförvaltningen borde koncentreras till RRV. Verksamheten med inriktning på inköpssamordning inom IT- och teleområdet borde kunna föras till Kammarkollegiet, som samordnar andra inköp. Upphandlingsverksamhet inom staten bör skötas av Kammarkollegiet. Verksamheten med inriktning på statistik om offentlig sektor borde kunna skötas av SCB. Verksamhet med inriktning på lokalförsörjning borde kunna övertas av (vars status, avkastningskrav och förändringsmöjligheter får tas upp i särskild ordning). Ett vässat statskontor borde kunna samordnas (inte nödvändigtvis samgå) med t ex kammarkollegiet, vilket skulle kunna leda till ytterligare effektiviseringsvinster. Vi föreslår en minskning av anslaget med , och 2004. 1:5 Täckning av merkostnader för lokaler. Staten har betalningsansvar för vissa hyror av tomma lokaler. Genom avveckling av avtal och besparingskrav har kostnaderna halverats . Orsakerna till denna post och principerna bakom hyresavtal borde ha setts över på ett tidigare stadium. Generellt anser vi att hyror bör belasta de enskilda statliga verken. tycks emellertid denna utgiftspost i det närmaste försvinna . Vi anslår detsamma som regeringen för perioden 20022004. 1:6 (). Uppdraget för SCB är att medelst statistik bidra till ökade kunskaper om tillstånd och utveckling inom en rad samhällsområden. Omkring hälften av verksamheten är avgiftsfinansierad. Det totala beräknade beloppet som disponeras av SCB är . SCB:s nuvarande organisation rymmer betydande rollkonflikter. SCB har: myndighetsuppgifter (t ex systemansvarig för , , tillsynsorgan och kvalitetskontrollant för SOS, normgivare och standardiserare för SOS) stabsuppgifter åt exempelvis och statistikansvariga myndigheter (t ex som statistikutvecklare, metodutvecklare, serviceorgan) serviceuppgifter (statistikproducent för egen del och för andra, rådgivare, konsult, systemleverantör, partner och vidareförädlare) beställaruppgifter som ansvarig finansiär i egenskap av statistikansvarig myndighet. Mot denna bakgrund anser vi att en statlig utredning bör tillsättas med inriktningen att omorganisera SCB. Vi menar att den under /94 beslutade statistikreformen bör fullföljas. Den innebar en relativt omfattande delegering av ansvar och styrning av statlig statistik från () till s.k. statistikansvariga myndigheter. Avgränsade sektorsområden eller statistik med en huvudanvändare fördelades till sektormyndigheter, vilka fick ett beställaransvar. En delning skulle kunna innebära att en del får myndighetsuppgifter, en del stabsuppgifter med bl.a. ansvar för databaser och produktion av anslagsfinansierad officiell basstatistik och en del organiseras till ett fristående statistikbolag på samma villkor som andra produktionsbolag. Utöver detta borde det bildas ett råd för officiella statistik. Det skall vara en egen myndighet och därmed helt självständigt från SCB. Vi räknar med ett totalt anslag om , 2003 och 2004. 1:7 Folk- och bostadsstatistik. Denna post på har ökat kraftigt från fjolårets , på grund av genomförandet av den registerbaserade Folk- och bostadsräkningen (FoB). Vi har motsatt oss tillvägagångssättet vad gäller yrkesregister och ställer oss i övrigt skeptiska till omfattningen av den nu planerade FoB:n. Vi menar att en besparing på för och är rimlig för att genomföra en begränsad FoB. finns inga medel budgeterade för verksamheten. 1:8 Kammarkollegiet (KK) säljer stöd till myndigheter gällande administrativ service, det statliga försäkringssystemet, fond- och förmögenhetsförvaltning och fordringsbevakning. Myndighetsutövning gäller arvsfondsärenden, arvs-, gåvo- och stämpelskatt, auktorisation av tolkar och översättare, inköpssamordning, kanslifunktionen och resegarantier. av verksamheten är avgiftsfinansierad. För den anslagsfinansierade verksamheten redovisades ett anslagssparande på nära . har förordat en ökning av avgiftsfinansieringen, och vi kan konstatera att en sådan också har skett. Enligt effektmålen i statsliggaren är ett mål att ge sina kunder likvärdig eller bättre service, både kostnads- och kvalitetsmässigt, jämfört med den privata sektorn på de områden där kollegiet har till uppgift att erbjuda ett statligt producerat alternativ till den privata marknaden. Citatet påkallar behovet av en översyn huruvida verksamheter som konkurrerar med privata alternativ också drar nytta av det statliga anslaget. Den konkurrensutsatta verksamheten bör med jämna mellanrum upphandlas. Vidare bör det undersökas huruvida hanteringen av arvs-, gåvo- och stämpelskatt inte bör överföras till . Vidare borde en samordning (inte nödvändigtvis samgående) med t ex Statskontoret kunna leda till ytterligare effektiviseringsvinster. Anslaget kan minskas med , och . 1:9 (). Uppdraget är att medelst tillsyn, utveckling och information effektivisera den offentliga upphandlingen. Verksamheten är inte avgiftsfinansierad. Anslaget är på blygsamma . Med tanke på att det samlade värdet av all offentlig upphandling i sannolikt uppgår till av BNP (ca ) är det av stor betydelse att statsmakterna skapar ett institutionellt och legalt ramverk som för öppenhet, konkurrens, affärsmässighet och objektivitet. Kritik har framförts mot den nuvarande ordningen, som i stor utsträckning kan förklaras av begränsade resurser, olämplig myndighetsstruktur och avsaknad av sanktionsmöjligheter. De begränsade resurserna belyses av att () med ca 10 anställda utifrån lagen om offentlig upphandling () skall utöva tillsyn över ca 10 000 upphandlande enheter, som gör ca 200 000 förenklade upphandlingar, 3 500 direktivstyrda upphandlingar samt ett stort antal direktupphandlingar. Vi menar således att NOU i samband med en resursförstärkning bör övergå till att vara en självständig del av . Fördelen med en samordning är att statsmakterna signalerar och fokuserar på den stora betydelsen av tillsynen över den offentliga upphandlingen. En samordning med måste ta tillvara den allmänt erkända kompetens och erfarenhet som finns hos personalen inom NOU. Ett samgående med visar klart och entydigt att upphandlingslagen i första hand är en konkurrenslagstiftning. Med hänsyn till den specifika arten av ärenden och de frågor som skall handläggas är det dock lämpligt att verksamheten inom ramar ges ett stort mått av självständighet. bör marknadsfunktionen och delar av utvecklingsfunktionen separeras från den självständiga delen med kontrollfunktionen. Anslaget bör höjas så att det uppgår till , och . Vi föreslår att verksamheten påbörjar en samordning med . överförs , överförs och överförs till . Den samordnade verksamheten får totalt ett ökat anslag på , och . Uppdraget är att i första hand bidra till att öka genomslagskraften av regeringens förvaltningspolitiska proposition (prop. 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst) när det gäller kvalitet, kompetens och etik. Regeringens förslag till anslag är . Vi gör bedömningen att uppgifterna om kvalitet, kompetens och etik bör läggas på existerande statliga verk och drar därför in anslaget. Besparingen blir således , och . Uppdraget är att initiera forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning. Anslaget är på . Vi gör bedömningen att dylika satsningar bör rymmas under andra anslag. Besparingen blir således . Uppdraget är att utveckla metoder för styrning och uppföljning av statens resurser samt att utveckla den statliga förvaltningspolitiken. Förslaget till anslag är på . Uppgifterna sköts nu av t.ex. RRV och ESV. Forskning bör i större utsträckning göras i samverkan med universitet och högskola. Vi föreslår ett minskat anslag , 2003 och 2004 med . 1:13 Arbetsgivarpolitiska frågor. De uppgifter som belastar anslaget är medlemsavgifter för de samnordiska institutionerna, utgivning av författningssamling, uppgifter enligt förordningen om utmärkelsen nit och redighet i rikets tjänst och funktion enligt beredskapsförordningen. Vi föreslår ett oförändrat anslag på , 2003 och 2004. 1:14 Statliga tjänstepensioner m.m. Anslaget avser utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. Vi föreslår ett oförändrat anslag på , . Det finansiella systemet 2:1 : Garantiverksamhet. Anslaget omfattar statligt utfärdade garantier och väntas ge i stort sett nollresultat. Vi föreslår inga förändringar jämfört med regeringen. 2:2 (). Det övergripande målet är att bidra till stabilitet, effektivitet och ett gott konsumentskydd i den finansiella sektorn. FI:s del av effektmålet är att bidra till stabilitet i det finansiella systemet genom tillsyn av finansiella institut, bidra till konsumentskydd inom det finansiella systemet genom tillsyn av stabiliteten i enskilda institut, genom utarbetande och uppföljning av regler för instituten, information och klagomålshantering samt genom behandling av klagomål av principiell karaktär. Institut under FI:s tillsyn betalar avgifter enligt förordning 1995:1116. I uppgifterna ingår att ta in avgifter som motsvarar kostnaderna. har dock som andra statliga myndigheter ett ramanslag för sin verksamhet, och intäkterna betalas in till statskassan. Avgifterna som tas in är av två slag: ansökningsavgifter och tillsynsavgifter. Ansökningsavgifterna (tillstånd av olika slag för att bedriva finansiell verksamhet, bolagsordningsändringar m.m.) följer avgiftsförordningen och brukar uppgå till ca . Tillsynsavgifterna anpassas till inspektionens anslag och varierar således. Det är inte möjligt att träffa mitt i prick, så vissa år tas in för lite tillsynsavgifter och andra år för mycket. Över en ligger dock tillsynsavgifterna och ansökningsavgifterna i nivå med anslaget. Den avgiftsstruktur som gäller för innebär att ett resurstillskott inte påverkar statskassan eftersom ett ökat ramanslag innebär ökade avgifter för institut under tillsyn. Vi anser att som tillsynsmyndighet bör debitera finansinstituten direkt för sin verksamhet, liknande den modell som tillämpas i . Utvecklingen inom finansmarknaderna ställer höga krav på alla aktörer, inklusive FI. Den snabba tillväxten och kraftigt ökande komplexiteten inom finanssektorn ställer också högre krav på moral och regelefterlevnad. FI:s verksamhetsvolym skulle kunna vara en direkt avspegling av finansmarknadens förmåga att reglera sig själv. En balans mellan avgifter och FI:s verksamhet upprättas, vilka korresponderar med å ena sidan regler och tillsyn och å andra sidan den verkliga efterlevnaden på marknaden. Genom att låta FI självt förfoga över sina intäkter ges också en möjlighet till snabb förnyelse och expansion när så är nödvändigt utan att gå omvägen via statsbudgeten. I samband med att den gemensamma marknaden utvecklas inom det finansiella området bör även en samordning vad gäller dessa berörda områden ske inom EU och övriga världen. För den kommande treårsperioden föreslås inga förändringar av anslaget. Regeringen bör dock ges i uppdrag att utreda möjligheterna till en mer ändamålsenlig finansiering för enligt ovan. Vid ett frikopplande av FI:s verksamhet från statsbudgeten bör naturligtvis utgiftstaket justeras ned motsvarade nuvarande nivå på utgiftsanslaget. Uppdraget är att administrera insättningsgarantisystemet samt det statliga investerarskyddet. Anslaget för är på . Vi föreslår ingen förändring av anslaget. Uppdraget är att verka för en god hushållning av statens medel. Anslaget är på . kommer en ny revisionsmyndighet att blidas. Enligt revisorerna kommer den av beslutade förändringen av revisionens organisation att leda till ett successivt ökat samarbete med ().Vi kristdemokrater välkomnar samordningen och föreslår att den påbörjas . Vi överför därför halva anslaget och hela från revisorer till RRV. Den totala överföringen blir , och . Vi räknar med att samordningen mellan dessa båda utgiftsområden leder till en besparing på , och . Per () () () () () () () () () () () () () ()