mot · GO02Ub21 · 2001-02-15 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub21av , ()med anledning av prop. 2000/01:63 Kvalificerad yrkesutbildningInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en förändring av gymnasieskolans yrkesutbildning är ennödvändig förutsättning för den kvalificerade yrkesutbildningen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att behörighetskravet för den kvalificerade yrkesutbildningeninte behöver vara detsamma som för högskolestudier.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en examen från gymnasieskolan skall utgöra ettgrundläggande behörighetskrav för den kvalificerade yrkesutbildningen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en studerande inom den kvalificerade yrkesutbildningensram också skall kunna komplettera sina gymnasiestudier.5. begär att regeringen låter utreda den slutliga utformningen avorganisationen för den kvalificerade yrkesutbildningen.6. begär att regeringen återkommer med ett förslag omutbildningsvägar och avgränsningar mellan den kvalificeradeyrkesutbildningen och högskolan.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inrättandet av en svensk variant av amerikanska "colleges"(fack-/yrkeshögskolor).InledningFolkpartiet välkomnar att regeringen har insett att det behövsen nivå i utbildningssystemet som inte syftar till akademiskexamen men erbjuder en fördjupning av gymnasieskolan.Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning harfallit väl ut och stöder därför grundidén med attden omvandlas till reguljär verksamhet.Den stora svagheten i regeringens proposition är att den inte ger någonbeskrivning av vilken typ av utbildningar som ska ingå i den kvalificeradeyrkesutbildningen. Hur kommer den fortsatta utbyggnaden att fördelas mellanhögskolan och den nya kvalificerade yrkesutbildningen? Borde en del avdagens yrkesinriktade högskoleutbildningar i stället ligga inom kvalificeradyrkesutbildning? måste ha ett klart begrepp om vad en nyutbildningsform ska innehålla, innan den fattar beslut om genomförande.Regeringen bör därför återkomma till med förslag omutbildningsvägar och avgränsningar mellan den kvalificeradeyrkesutbildningen och högskolan.Inför "colleges"föreslår i sitt nya högskolepolitiska program atten svensk variant av de amerikanska "colleges" (fack-/yrkeshögskolor) införs. Dessa ska bedriva såväl kvalificeradyrkesutbildning som förberedelse för högre utbildning. Eftergenomgången kvalificerad yrkesutbildning ska studenten hamöjlighet att vid ett universitet tillgodoräkna sig en del avpoängen i kurser inom ett ämnesområde.Sverige måste överge dagens verklighetsfrämmande modell enligt vilkenalla nya högskolor betraktas som blivande universitet. Utbildningssystemetmåste bli mer differentierat där varje lärosäte genom sin specifika inriktning(bred grundforskning, spjutspetsforskning inom en viss nisch, akademiskagrundkurser, kvalificerad yrkesutbildning) bidrar till en mångfald iutbildningsutbudet. Fördjupad specialisering ger ökad valfrihet och kvalitetför studenten.Förändringar igymnasieskolan ärnödvändigaPropositionen föreslår att en kvalificerad yrkesexamen införs,trots att en grundläggande yrkesexamen inte finns. Dettainnebär att terminologin blir ologisk och oklar. FrånFolkpartiets sida är det svårt att se att en "kvalificerad"yrkesexamen kan införas, så länge det inte finns någon annanyrkesexamen. Det är därför viktigt att poängtera att enordentlig yrkesutbildning måste skapas också inomgymnasieskolans ram. De praktiskt inriktade programmen haridag stora svårigheter. Många elever hoppar av och bara enminoritet når det mål som regeringen ställt upp, nämligenhögskolebehörighet. Det är bättre att en elev fullföljer engymnasieutbildning som har en lägre teoretisk ambitionsnivå,än att eleven påbörjar och sedan avbryter en utbildning medaldrig så högt slutmål. I dagens gymnasieskola får denpraktiska undervisningen inte tillräckligt med utrymme. Dettafår negativa återverkningar också på elevernas förmåga atttillgodogöra sig den kvalificerade yrkesutbildningen.Folkpartiet liberalerna föreslår att en lärlingsutbildning liknande dennorska införs, där eleven tillbringar halva utbildningstiden på en eller fleraarbetsplatser. Utbildningen ska avslutas med en lärlingsexamen.För vissa elever eller yrken är inte lärlingsutbildning aktuell och deeleverna ska i stället erbjudas en yrkesutbildning, där tonvikten läggs påkaraktärs-ämnen och praktik. Kärnämnena ska kunna anpassas till respektiveprogram, så att t.ex. den elev som läser på omvårdnadsprogrammet ska kunnavälja att läsa medicinskt inriktad engelska. Denna utbildning ska avslutas meden yrkesexamen.Kvalificerad yrkesutbildningska kunna gehögskolebehörighetFolkpartiet liberalerna anser också att den kvalificeradeyrkesutbildningen ska kunna vara en fortsättning på ochkomplettering till gymnasieskolans utbildning. Kravet påhögskolebehörighet för alla i gymnasieskolan är orealistiskt.Att läsa på universitet/högskola eller att genomgå enyrkesutbildning kan vara vitt skilda företeelser och kraven påförkunskaper borde därför också kunna vara olika.Grundläggande behörighet till kvalificerad yrkesutbildningbör den ha som har en lärlings-, yrkes- eller studentexamenenligt motion om gymnasieskolan(2000/01:Ub236).Inom den kvalificerade yrkesutbildningen ska det vara möjligt attkomplettera sina gymnasiestudier så att den studerande kan få allmänhögskolebehörighet eller särskild behörighet till en viss högskoleutbildning.Likaså ska den kvalificerade yrkesutbildningen kunna erbjudakärnämneskurser om utbildningen kräver kompletterande studier i något ellernågra ämnen. På så vis slipper den studerande att läsa både en kvalificeradyrkesutbildning och kompletteringsläsa på komvux eller folkhögskola.Avvakta beslut ommyndighetI propositionen föreslås att en ny myndighet ska tillskapas föratt administrera den kvalificerade yrkesutbildningen. ärden nya utbildningen för oklart definierad för att det ska varamöjligt att ta definitiv ställning till en framtidamyndighetsorganisation. föreslår därför att beslutom den slutliga organisationsformen och finansieringen avden kvalificerade yrkesutbildningen fattas först när det stårklart vilket innehåll och vilken omfattning utbildningsformenkommer att få. För detta ändamål behöver en utredningtillsättas, där bl a representanter från ,och näringslivet ingår.Folkpartiet vill också betona vikten av att man från statens sida inte börjarlägga sig i valet av pedagogiska metoder. Det är därför olyckligt attpropositionen kortfattat omnämner problembaserat lärande som en önskvärdmetod. Lösryckta formuleringar om pedagogiska metoder kan verka styrandepå ett negativt sätt för utbildningsanordnarna. Dylika beslut ska, enligt debeslut som har fattats i , ligga på den professionella nivån. Det ärgenom uppföljning av resultaten som staten kan avgöra om en utbildningskvalitet håller måtten.Stockholm den 15 februari 2001Ulf ()()()