ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02So418 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So418av ()Psykiskt funktionshindrade Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om psykiskt funktionshindrade. Motivering Psykiskt funktionshindrade har ofta en känsla av att inte vara medborgare på samma villkor som andra. Människor på gatan tittar kanske bort när de möter en person som är annorlunda klädd, märkt av långvarig medicinering eller på annat sätt har ett beteende som avviker från flertalets. Kommunernas ansvar för att erbjuda stöd och service till personer med psykiska besvär och funktionshinder förtydligades 1995 när den sk. psykiatrireformen genomfördes. Enligt socialtjänstlagen skall kommunen initiera, planera och samordna insatser till personer med funktionshinder samt medverka till att den enskilde får meningsfull sysselsättning och att han får bo på ett sätt som är anpassat efter hans behov av särskilt stöd. Genom lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) kan många av dessa personer få ytterligare stöd i sin dagliga livsföring. Många biståndshandläggare i kommunerna har gett uttryck för att lagen är svår att tillämpa när det gäller personer med psykiska funktionshinder. Särskilt frågan om varaktighet vållar bekymmer. De tycker också att det är svårt att veta när ett psykiskt funktionshinder ger betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed omfattande behov av stöd och service. Med psykiatrireformen 1995 avsåg man bland annat att stärka psykiskt funktionshindrades inflytande över sin situation. har i sin uppföljning av reformen varit försiktigt positiv, men när det gäller möjligheterna till makt och inflytande har tyvärr den avsedda förstärkningen uteblivit. Vi satsar nu extra resurser till psykiskt funktionshindrade, vilket är mycket positivt, men jag är övertygad om att vi också behöver ge mer makt och inflytande till den psykiskt funktionshindrade.
mot · GP02So419 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So419av ()Bilstöd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av förbättring av bilstödet. Motivering Bilen betyder för de allra flesta frihet och tillgänglighet. Frihet att styra över sitt liv. För många, t.ex. för dem som bor på landet, är det en nödvändighet för att kunna komma till arbete eller utbildning. För den som har ett funktionshinder, t.ex. rörelsehinder, är den ännu mer nödvändig. Bilen ger personen inte bara frihet och makt över sitt liv den är också kompensationen för de ben som inte fungerar. Men bilen är dyr att införskaffa och många ungdomar med funktionshinder har inte råd, de har inte arbete utan får oftast börja med praktik. Många medelålders är deltidsarbetande eller förtidspensionärer. Därför har vi infört ett bilstöd som omfattar funktionshindrade under som är beroende av bil för att förvärvsarbeta eller genomgå yrkesinriktad utbildning eller yrkesinriktad rehabilitering, funktionshindrade under som beviljats bilstöd enligt punkten 1 men som lämnat arbetsmarknaden med förtidspension eller beviljats sjukbidrag, andra funktionshindrade i åldern , funktionshindrade föräldrar med barn , föräldrar med funktionshindrade barn . I detta bilstöd ingår också eventuell anpassning av bilen. Detta är mycket bra, men det finns ytterligare behov som inte är täckta med den nuvarande lagstiftningen. Hur känns det för den som haft bilstöd och är funktionshindrad förtidspensionär och fyller och inte kan få det igen. Är det slut med det sociala behovet och friheten vid ? Det verkar mer rimligt att höja åldersgränsen för dem som tidigare fått bilstöd på grund av funktionshinder till åtminstone . Om man inte är i behov av bilstöd på grund av sitt funktionshinder får man inte heller anpassningsstöd. om jag saknar en arm och kan åka kollektivt får jag inte hjälp att anpassa den bil som jag köper in med egna pengar. Det borde vara rimligt att i liknande fall få hjälp med anpassningen av bilen för att på lika villkor som andra kunna skaffa sig en bil. Jag anser att proposition 1987/88:99 som angav dagens lagstiftning nu behöver ses över och justeras. Det finns utredningar som ligger och väntar på beslut, bl.a. , Rätten till ratten.
mot · GP02So420 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So420av och ()Förbud mot rökning på vissa platser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstifta om förbud mot rökning på restauranger och kaféer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lagstifta om förbud mot rökning på offentliga platser. Motivering All forskning visar att rökning utan undantag är den största orsaken till ohälsa i vårt land. Dessutom drar den med sig stora samhällskostnader i form av sjukvård och rehabilitering. Minst 8 000 personer avlider på grund av rökning och många kämpar med smärtor, andfåddhet och kärlkramp. Vi vet också att passiv rökning påverkar hälsan negativt. Minst 500 personer beräknas dö i sviter av passiv rökning. Cirka 1 000 personer tros insjukna i hjärtinfarkt efter att ha utsatts för passiv rökning. Därutöver orsakar rökningen otrevliga miljöer och dagliga besvär för icke-rökare och allergiker. Lagen säger att det skall finnas rökfria bord om restaurangen har fler än 50 sittplatser. Trots detta verkar många restaurangägare inte känna till lagen, eller vill inte uppfylla lagen av andra skäl. När ville ta ett viktigt steg för bättre hälsa och föreslog att rökning bara skulle tillåtas på restauranger med särskilda rökrum utan servering, möttes detta av motstånd från hotell- och restaurangägare (SHR). Genom detta signalerar SHR att det inte är viktigt att enskilda restaurangägare försöker åtgärda rökiga miljöer. Många icke-rökare tvingas m.a.o. att välja bort restauranger och kaféer som inte tar tillräcklig hänsyn till dem. Problemet är dock vidare än vad som ovan beskrivits. Hur undviker icke-rökare t.ex. att besöka myndigheter, kommunala inrättningar, sjukvården m.m. när rökarna samlas i klungor utanför entrén? Hur undviker icke-rökare busshållplatser och andra offentliga samlingsplatser för att slippa att utsättas för obehaget av rök, och hur gör den som är allergisk mot rök? Är det rimligt och acceptabelt att det är den som är icke-rökare som får sin rörelsefrihet inskränkt? Vi anser att det nu är dags att ta till betydligt kraftfullare åtgärder mot rökning och liksom i införa förbud mot rökning på restauranger, kaféer och offentliga platser. () ()
mot · GP02So423 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So423av och ()Etableringen för sjukgymnaster till riksdagsbeslut beslutar att fri etableringsrätt för sjukgymnaster införs. Bakgrund Genom beslut (prop. 1993/94:75) överfördes fr.o.m. finansieringen av ersättningen till privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster från sjukförsäkringen till landstingen. avskaffades den etableringskontroll som gällt inom den allmänna sjukförsäkringen. beslöt (prop. 1994/95:109) att återinföra etableringskontrollen för läkare och sjukgymnaster. Regeringens skäl var oroande uppgifter om konsekvenser som rätten till etablering för läkare och sjukgymnaster hade haft på landstingens ekonomi. Detta trots att etableringsrätten då bara hunnit finnas i ett drygt halvår. Beslutet innebar att landstingen till skillnad från tidigare utformning av etableringskontrollen även fick vetorätt i fråga om ersättningsetablering. Landstingen fick, till skillnad från tidigare, oinskränkt inflytande över praktikers rätt att etablera sig. Detta motiverades av att landstingen har planeringsansvaret och måste kunna styra etableringen utifrån befolkningens behov. Nulägesbeskrivning Det finns nu åtskilliga års erfarenhet av denna nu gällande form av etableringskontroll. Försäkringskassorna hade som administratör och utbetalare av ersättning inget eget intresse av att lägga ner privata läkar- eller sjukgymnastmottagningar. Landstingen har egen produktion och en arbetsgivarroll för den personalen, såväl som för all personal inom landstingsadministrationen. De har dessutom rollen som finansiär av egen och externt producerad sjukvård. Dessa olika roller gör att landstingen löper risk att inte kunna förhålla sig strikt neutrala på det sätt försäkringskassorna kunde. I en situation av ekonomisk knapphet i landstingen där man lägger sparbeting upplever många att rehabilitering och sjukgymnastik kommer i strykklass. Landstingen agerar rationellt utifrån sitt ansvar, sina roller och gör de riskbedömningar som därav följer. Sjukgymnasterna står för rehabilitering och en behandling som är ett viktigt alternativ till medicinering en medicinering som innebär smärtstillande medicin , med risk för läkemedelsberoende och onödigt stora kostnader för samhället. För att säkerställa resurser för rehabilitering och för att få en bättre täckning av dessa resurser i där centralisering är ledstjärnan i många landsting föreslår vi att fri etablering för sjukgymnaster införs. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02So427 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So427av och ()Drogförebyggande arbete Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det nödvändiga drogförebyggande arbetet och föreningarnas viktiga roll. Motivering Förutsättningarna för den svenska alkohol- och narkotikapolitiken har förändrats i ett hastigt tempo . I och med EU-inträdet har förutsättningarna dramatiskt förändrats. Vilka följder den förändringen och framtida förändringar innebär vet vi inte med säkerhet. Olagligt tillverkad sprit, s.k. svartsprit, förekommer i stor utsträckning. Införsel av och övrig handel med narkotika påverkas med anledning av försvårad kontroll vid gränserna etc. Alkohol- och narkotikaprofitörernas intressen ökar utbudet av olika typer av droger. Drogmissbruket går långt ner i åldrarna. Vi står inför nya utmaningar. Ungdomar måste få chansen till alternativa umgängesformer än att umgås via droger. Det drogförebyggande arbetet måste få en högre status än vad det har . Föreningslivet och kommunala verksamheter som fritids, skola, barnomsorg och socialtjänst måste få större möjligheter att på ett tidigt stadium jobba med barns och ungdomars attityder till droger. Ett aktivt föreningsliv ger medborgare med samhällsengagemang. Vi kan skapa bättre förutsättningar för idrottsföreningar och ideella föreningar att jobba med drogförebyggande arbete och drogfria miljöer. Föreninglivets ledare är viktiga förebilder för barnen och ungdomarna. Skolan har ett ansvar för att ge barn och ungdomar ett bestående intresse för regelbunden fysisk aktivitet och att grundlägga goda vanor som kan leda till hälsa och välbefinnande. Men det handlar inte enbart om fysisk aktivitet utan om att barn, ungdomar och vuxna ska bli engagerade och genom olika aktiviteter må bra och därigenom bli medvetna om vikten av bra levnadsvanor. Med ett allt mer segregerat boende i framförallt storstäderna, spelar ett aktivt föreningsliv en viktig roll, som ett kitt, mellan olika grupper i samhället. För de flesta ungdomar betyder och påverkar kompisar oftast mer än föräldrarna. Fritidsgårdar och föreningsaktiviteter med engagerade ledare med goda värderingar och en egen trygghet spelar en viktig roll i ungdomars liv. Det är möjligt att påverka och vägleda ungdomar i en vilsen tid, då inte alltid föräldrarna kan nå dem. Föreningslivet blir för många den trygga punkten i ens liv då känslor, hormoner och förväntningar spelar många spratt. Det är när man är barn och i ungdomstiden som mycket av värdegrunden med normer och värderingar grundläggs. Det behövs statushöjning och prioritering av arbetet för att förebygga användandet av olika typer av droger. På nivå måste många olika verksamheter inom drogarbetet skapa en gemensam värdegrund, stimulera samverkan och hålla deltagarna förankrade i verkligheten. Ett drogförebyggande program måste ta sitt ursprung ur en helhetssyn och sträcka sig över alla sektorer i samhället, utan vattentäta skott mellan myndigheter, organisationer och föreningar. Det bör vara ett långsiktigt arbete som täcker alla åldrar. () ()
mot · GP02So428 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So428av och ()Fördelningen av statens organisationsbidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelning av statliga anslag till organisationer på det sociala området. Motivering I fördelningen av årliga bidrag till utveckling av socialt arbete har en uppdelning gjorts mellan och andra organisationer som arbetar med missbruksfrågor och övriga organisationer vars verksamheter rör utsatta barn och deras familjer samt våldsutsatta kvinnor. Organisationerna för våldsutsatta kvinnor och utsatta barn och deras familjer har fått dela på en mindre del medan den större delen fördelats till nykterhetsorganisationerna. fördelades till nykterhetsorganisationerna medan de organisationer som arbetar med utsatta kvinnor och barn erhöll , en fördelning som grundar sig på vedertagen praxis och tradition snarare än speglar verksamheternas omfattning och betydelse. Då det finns ett stort antal frivilligorganisationer, t.ex. , , Unga Örnar, HOPP, över 130 kvinnojourer och ett 30-tal tjejjourer som arbetar med både opinionsbildning och direkt stödjande verksamhet för utsatta kvinnor och barn är det viktigt att det skapas rättvisa möjligheter och villkor att söka och få statliga bidrag för förhållandevis unga organisationer. Verksamheterna i båda kategorierna organisationer har mer gemensamt än vad som skiljer dem åt. Så arbetar de samtliga för att socialt utsatta människor ges stöd och hjälp att förändra sitt liv liksom de arbetar förebyggande för att minska den sociala ohälsa som följer av missbruk, våld och andra övergrepp. Inte sällan sammanfaller flera av de faktorer som organisationerna arbetar med, vilket gör att det svårligen kan dras gränser mellan de olika verksamhetsområdena. Det finns därmed inte längre någon anledning att särskilja dem i anslagssammanhang. Tvärtom skulle möjligheterna för nya idéer och samverkan öka om nuvarande uppdelning togs bort. Vi föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att i arbetet med fördelning av bidrag inför betrakta de båda anslagsposterna 14:7.1 och 18:1.3 som en gemensam pott så att fördelning kan göras därur både till och till organisationer för våldsutsatta kvinnor och utsatta barn och deras familjer. Inför föreslår vi att får regeringens uppdrag att omarbeta regelverket till ett anslag som de organisationer som är att hänföra till och de organisationer som arbetar för våldsutsatta kvinnor och utsatta barn och deras familjer kan söka ifrån. Detta bör ges regeringen till känna. () ()
mot · GP02So429 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So429av och ()Kvinnojourernas ojämna villkor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av jämnare och bättre arbetsvillkor för kvinnojourer. Motivering I många olika sammanhang lovordas kvinnojourernas arbete som viktigt. Vid en genomlysning av under vilka villkor kvinnojourerna har att verka, slås man av de ojämna villkor som gäller. Där framkommer en spännvidd i kommunala bidrag på några få ören till per invånare och år. Kvinnojourerna borde utöver ordinarie driftsanslag ges resurser till handledning, kompetensutveckling, kvalitetssäkring och metodutveckling av sitt arbete särskilt vad gäller arbetet med barnen som bor på kvinnojourerna. Arbetet med misshandlade kvinnor och deras barn är i huvudsak ett samhälleligt ansvar men utförs i praktiken till stor del av kvinnojourerna. Regeringen bör ge det nationella rådet för kvinnofrid eller annan lämplig myndighet i uppdrag att närmare studera kommunernas stöd till kvinnojourerna. Regeringen bör i sina kontakter med kommunerna och arbeta för att en bidragsmodell som ger kvinnojourerna jämnare och bättre arbetsvillkor tas fram. () ()
mot · GP02So430 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So430av ()De svenska småbryggerierna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av snara åtgärder för att rädda landets mindre bryggerier. Motivering Systembolaget har beslutat att kraftigt begränsa sitt sortiment av bland annat öl. Detta beslut kommer att slå mycket hårt mot många små svenska ölbryggerier. Nyordningen innebär i praktiken att Systembolaget skapar förutsättningar för ett oligopol bestående av de stora bryggeriföretagen. Små och nystartade bryggerier ges ingen möjlighet att få in sina produkter i Systembolagets begränsade sortiment. Därmed ges dessa bryggerier ingen möjlighet att utvecklas och växa. Småbryggerierna kommer att slås ut och därmed många viktiga arbetstillfällen. Dessutom begränsas valmöjligheterna för Systembolagets kunder. I dagens situation, där Systembolaget har monopol på detaljhandel med alkoholdrycker, är detta helt orimligt. Problemet kan lösas genom att Systembolagets monopol avskaffas, att Systembolaget ges direktiv om att riva upp det aktuella beslutet eller genom att åtminstone tillåta bryggerierna att få sälja de egna produkterna i anslutning till , s.k. gårdsförsäljning. Oavsett vilken av åtgärderna som vidtas är det viktigt att det sker skyndsamt innan en stor del av branschen slås ut.
mot · GP02So431 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So431av ()Översyn av läkemedelslagen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att läkemedelslagen skall utredas. Motivering har beslutat att produkter som innehåller glukosamin skall klassificeras som läkemedel. Dock medges vissa tillfälliga försäljningstillstånd. Dessa produkter får endast säljas via apotek. Därmed styrs den fria handeln över till en statlig monopolverksamhet. I många länder säljs glukosamin som kosttillskott medan det i bedöms som läkemedel. Glukosamin är en kroppsegen substans som har sålts utan att några allvarliga biverkningar rapporterats. Aktuell lagstiftning är utformad så att vanliga kroppsegna ämnen samt många läkemedel kan omfattas av lagen på ett olyckligt sätt. I syfte att undvika stelbenta tolkningar med åtföljande stora kostnader för berörda branscher, merkostnader och extra besvär för patienter som därmed behöver göra fler läkarbesök samt ökade offentliga kostnader med anledning av ovanstående bör regeringen se över läkemedelslagen.
mot · GP02So434 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So434av och ()Antal platser för ungdomar med problem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av antal platser hos SiS. Motivering Många kommuner har svårigheter att placera unga missbrukare på lämpliga HVB-hem eller så kallade §12-institutioner. Kvalitén varierar kraftigt och resurser till uppföljningar är i många fall begränsade. , SiS, tillhandahåller ett antal platser som kommunen kan nyttja. Tyvärr så har inte SiS placeringsresurser ökat i önskvärd omfattning, vilket leder till att kommunens behov inte kan mötas utan andra lösningar måste sökas. Samhället, det vill säga staten, tillsamman med kommunerna har en självklar uppgift att hjälpa ungdomar med missbruksberoende och andra problem. () ()
mot · GP02So435 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So435av och ()Bostäder för hemlösa Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till bostad. Motivering Att ha en bostad är lika viktigt som att ha ett arbete. Bostaden är en social rättighet. I vårt land verkar vi för att alla skall ha rätt till en tillfredsställande hälsovård, omsorg, utbildning, det vill säga en god välfärd. Detta gäller då även rätten till en egen bostad. Bostaden och boendet påverkar människors livssituation och möjligheter i livet. Boendet är ett av det centrala i människors trygghet. Det är ovärdigt en välfärdsstat att en del av dess innevånare skall vara utan bostad och därigenom bli hänvisade till ett liv som uteliggare. Det kan finnas många orsaker som gör att människor blir bostadslösa. Ekonomiska problem, missbruk, långvarig arbetslöshet. Oavsett vad orsaken är till den uppkomna situationen så måste det vara samhällets skyldighet att ha ett väl fungerande förebyggande arbete och skyddsnät så att den enskilde inte drabbas. Flera frivilliga organisationer som exempelvis och gör många bra insatser för de människor som av olika anledningar hamnar utanför det normala levernet, men det får inte bli så att de som är i störst behov av samhällets stöd skall vara hänvisade till ideella organisationers välvilja. Det är en sårbar väg att gå för att lösa problemen. Uteliggare var tidigare ett storstadsfenomen men genom medierna kan man se att det sprids till allt fler och mindre samhällen. Naturligtvis är detta i första hand ett kommunalt ansvar men eftersom det fortfarande finns en utslagning som tenderar att öka så måste staten ta sitt ansvar. Regeringen har gett stöd till kommuner som engagerat sig för de hemlösa men det räcker inte, mer resurser behövs och det är möjligt att det också behövs en skärpning av kommunens skyldigheter enligt socialtjänstlagen. Målet måste vara att alla oavsett livssituation skall ha rätten till ett människovärde och en god bostad. () ()
mot · GP02So436 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So436av och ()Sensomotorisk träning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjligheter bör ges att använda den sensomotoriska metoden för att hjälpa flera barn. Motivering Stökiga och okoncentrerade barn är ett problem för föräldrar och skola. Finns det hopp om hjälp för de stökiga barnen, bokstavsbarnen m.fl.? I vissa kommuner görs det insatser medan det i andra är brist på resurser. Det är svårt att placera dessa barn i en vanlig skolklass då de stör, blir aggressiva eller mobbade. Denna grupp av barn växer. fanns ett projekt på högskolan i som arbetade med sensomotorisk träning. Detta har knoppats av och drivs vidare i utvecklingsenheten Vestibularis i . Förutom sensomotorisk träning, samverkan mellan sinnes- och rörelsenerver, så arbetar Vestibularis med hörseltester som utvecklats enligt den franske specialisten . Det har visat sig att bristande stresstålighet sammanfaller i samtliga testade fall med dålig hörsel på den höga tonen . Men barnen hör såväl högre som lägre toner. För den som hör lägre toner för bra blir fläkt och maskinljud, skrapande av stolar och annat buller oerhört arbetssamt. De som hör de höga tonerna dåligt missar nyanser och blir lätt stressade. Avvikelser från den optimala kurvan syns inte på vanligt hörseltest då inte svagare ljud än motsvarande en viskning prövas (). Med utgångspunkt i det arbete som bedrivs på utvecklingsenheten Vestibularis i torde det finnas anledning att vidare utreda den sensomotoriska mognadens betydelse för barnens koncentrations- och inlärningsmöjligheter. För att barnen skall lyckas såväl socialt som intellektuellt måste de ha möjlighet att ta in sinnesintryck på ett väl avvägt sätt. De måste också ha möjligheten att på ett riktigt sätt agera motoriskt. Erfarenheten på Vestibularis är att många barn är sensomotoriskt omogna och därför har svårigheter i såväl kamratgruppen som i skolan. Genom att metodiskt träna dels den grundläggande motoriken, dels den auditiva diskriminationsförmågan visar arbetet att det går att avsevärt förbättra barnens möjligheter. Arbetet tyder på att det är av grundläggande betydelse att kunna behärska gravitationskraften. Gravitationens inverkan på utvecklingen har så här långt ignorerats av samhället i stort. Det handlar dock inte bara om att behärska den egna kroppen utan också om att kunna utveckla värderingsförmågan. Detta är inte möjligt om inte hela hjärnan aktiveras. För att hela hjärnan skall aktiveras behöver vi ta barnens kamp mot gravitationskraften på allvar. Vi måste alltså erkänna behovet av lek och praktiskt arbete. Vägen till en bättre skola och ett samhälle med en bra värdegrund går bl.a. via sensomotoriskt mogna barn. Möjligheter bör ges att använda denna kunskap för att hjälpa flera barn. Detta bör ges regeringen till känna. (c) ()