mot · GP02Ju285 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju285av ()Unga brottslingar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att föräldrarnas ansvar för barnen bör understrykas genom information om föräldrarnas skadeståndsansvar. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring vad gäller rätten att begära hjälp av polis eller socialtjänst att få hem sina barn, som utan lov vistas på stan eller i andra olämpliga miljöer , i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring vad gäller polisens rätt att registrera brottsmisstänkta ungdomar , i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring vad gäller möjligheten att drogtesta också ungdomar vid misstanke om drogpåverkan, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ungdomar som begått allvarliga brott skall kunna dömas till ett särskilt frihetsberövande ungdomsstraff på kriminalvårdshem för unga. begär att regeringen utreder möjligheten att införa ett villkorat frihetsberövande straff, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen utreder möjligheten av att kunna döma unga brottslingar till ett s.k. weekendfängelsestraff, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring som innebär att straffet utmäts på samma sätt för alla brottslingar , i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring som innebär att straffmyndighetsåldern , i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring som ökar möjligheterna att anhålla ungdomar mellan , i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om skolans arbete mot mobbning. Motivering Unga brottslingar Unga människor är överrepresenterade både som offer och förövare vad gäller våld. Oron för våld är stor bland många unga människor och bland föräldrar som är bekymrade för att deras barn skall råka illa ut. Det är en fråga som berör de flesta. Huvuddelen av alla brott begås av unga människor, drogmissbrukare och återfallsbrottslingar. Brottskarriären grundläggs ofta . Bryts inte dåliga vanor och attityder kan resultatet bli ett liv av brott. Omedelbara reaktioner När unga människor upplever att ingenting händer när de begår sina första brott tolkas det som att den som tiger samtycker och ger en tyst acceptans för brott. Om den första reaktionen uteblir riskerar brottsliga beteenden att sätta sig och brotten fortgå. saknas tillräckliga stöd- och sanktionsmöjligheter för att möta unga brottslingar. räcker inte till för att möta unga som utvecklat allvarliga kriminella beteenden. Det är särskilt viktigt att unga brottslingar möts av tidiga och tydliga reaktioner. fungerar det inte så, snarare tvärtom. En ung människa kan samla på sig ett mycket stort brottsregister innan samhällets reaktion kommer. Då är det ofta . Detta är också nonchalant mot brottsoffren som lider en gång till när den som betett sig illa mot dem slipper undan. Dagens eftergivenhet är en signal till människor som råkat ut för brott, eller fruktar att de skall göra det, att rättssäkerheten inte tas på allvar av landets politiker. Normlöshet och avsaknad av moral, tillsammans med behov av spänning och snabb behovstillfredsställelse ligger bakom brottsligheten. Många av ungdomarna saknar kontakt med vuxna de känner respekt för. Enligt uppgifter i har av de ungdomar polisen kommer i kontakt med läs- och skrivsvårigheter. Mobbningvåldets moder märks ofta tidigt i skolan. Det är i skolan som samhället tidigast kan sätta gränser när någon ger sig på andra. Undfallenhet och passivitet ger problem både . är det som samhället kan hjälpa ungdomar som hamnat på glid rätt igen. Alltför ofta försöker skolan hantera våld internt, men det sänder fel signaler. Det får inte finnas skilda rättssystem i samhället. Trots detta anmäls inte de flesta våldsbrott som begås i skolan av skolan själv. I stället är det föräldrar och barn som polisanmäler våldet. Skolans arbete mot våld och mobbning måste intensifieras. Polisen menar att mobbning är ett första tecken på att en person håller på att komma på glid. Man bedömer att risken för kriminalitet och drogmissbruk är betydligt förhöjd för dem som mobbar andra i skolan. Ungdomsvåldet hänger samman med mobbning. De som mobbar andra är överrepresenterade när det gäller våld . Polisen berättar om att det ibland förekommer rena torpedverksamheten på landets skolor. Elever från andra skolor skickas in på en skola för att märka en elev, eller göra upp räkningen. Såväl elever som lärare kan ha svårt att freda sig från detta. Det finns en påfallande kunskapsbrist i skolan om vilka beteenden som är brottsliga, enligt polisen. Misshandel och olaga hot är just misshandel och olaga hot också när det äger rum i skolan. Skolan skall kunna stänga av elever efter skolvåld. Föräldrarnas ansvar Ansvaret för barnens fostran och normer ligger på föräldrarna. Att föräldrar är ansvariga för sina barns agerande markeras också i lagen. kan föräldrar bli skadeståndsskyldiga om de brister i tillsyn av sina barn och något går snett. Skadeståndsansvaret är dock inte så väl känt . Föräldrarnas möjlighet att kontrollera var barnen är och vad de gör bör stärkas genom en rätt att be polis eller socialtjänst om hjälp att hämta hem barn från stan, när de vistats där utan föräldrarnas tillåtelse. Polisen har rätt att omhänderta minderåriga med stöd av 12 § polislagen. Många föräldrar kan ha svårt att rå på en aggressiv tonåring, som är på väg att hamna snett och som vägrar att följa föräldrarnas regler. Inte minst när det gäller ungdomar på glid kunde rätten att begära hjälp vara ena sidan av det mynt där andra sidan är att föräldrars skadeståndsansvar markeras. Bättre bild av brottsligheten För att polisen skall kunna forma en bättre bild av ungdomsbrottsligheten och en gripen persons bakgrund måste även ungdomar och som är skäligen misstänkta för brott, kunna registreras. är många unga blanka i polisens ögon, när någonting allvarligt inträffar. Detta trots att den unge kan ha en lång rad olagliga gärningar på sitt samvete. När polisen misstänker att en ung människa knarkat måste man få rätt att ta blod- och urinprov också när den misstänkte är . Ingen vinner på att problemen döljs. Tvärtom, ju tidigare drogproblem upptäcks, desto tidigare kan hjälp ges. Sänk straffmyndighetsåldern Dagens straffmyndighetsålder är . Det innebär att en person som inte fyllt , och som begått brott, kan dömas till påföljd. Däremot kan sociala åtgärder vidtagas enligt socialtjänstlagen och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Allt mer tyder på att denna straffmyndighetsålder är för hög. Inte minst är det många enskilda polisers bedömning. Ungdomsbrottsligheten också mycket allvarlig sådan har flyttat ner i åldrarna. Det verkar som om allt fler blir drivna i brott allt tidigare. Det finns också en risk att gängens 15-åringar skickar fram 1314-åringar för att begå brott, i full vetskap om att dessa klarar sig bättre om de åker fast. När var femte 14-åring begick brott har vi ett allvarligt problem att lösa. En straffmyndighetsålder på vore rimligare, med tanke på hur ungdomsbrottsligheten har utvecklats. Kriminalvårdshem för unga Innan ungdomar fyllt får fängelsestraff bara dömas ut om det finns synnerliga skäl för detta. Det förekommer endast i sällsynta fall. Påföljden blir i stället sluten ungdomsvård. Den restriktiva synen på anhållande av ungdomar mellan bör ses över. Det är viktigt att den första och omedelbara reaktionen vid brott är tydlig. För många kan ett anhållande vara avskräckande nog för att hindra fortsatt brottslighet. Det förekommer dock alltför ofta att unga människor begår brott som är så allvarliga att fängelse inte kan undvikas. Ungdomar som begått allvarliga brott skall kunna dömas till ett särskilt ungdomsstraff på ett kriminalvårdshem för unga. Därigenom kan kontakt med äldre, erfarna brottslingar undvikas. Det frihetsberövande straffet skall vara tidsbestämt av domstol. Vård inom kan därmed avskaffas i berörd del. De som är är myndiga och bör bedömas på samma villkor som vuxna. Slopad straffrabatt för myndiga Gärningens art och inte gärningsmannens ålder måste vara det som styr påföljden vid brott. är man myndig med alla de rättigheter och skyldigheter detta för med sig. Man kan rösta, är valbar till och kan teoretiskt också arbeta i domstol. Likväl betraktas inte myndighetsåldern som en avgörande gräns vid straffmätning . Den som begår brott särbehandlas och bedöms inte fullt ut behöva ta ansvar för de brott man begått. Detta kan endast tolkas som att myndighetsåldern är för låg eller som att åldersgränserna vid straffmätning bör förändras. skall största restriktivitet gälla för dömande till fängelsestraff när den berörda brottslingen är . Fängelse får bara bli påföljden ifall det med hänsyn till brottets straffvärde eller annars finns särskilda skäl. För brottslingar över 18 men under , skall alltså förövarens ålder beaktas särskilt när straffet mäts ut. Då kan straffet bli lindrigare än vad brottet normalt skulle resultera i. Livstids fängelse får inte utdömas för den som begått brott före 21-årsdagen. En 18-åring är därmed valbar till för att kunna lagstifta om straffet för mord, men anses inte vuxen nog att få samma straff som en äldre medbrottsling. Detta är inte rimligt. Det bör vara handlingens art och inte gärningsmannens ålder som styr straffet vid grova brott. Därmed bör straffet utmätas på samma sätt för alla brottslingar . Ålder bör inte i sig kunna vara ett skäl för ett mildare straff, för myndiga brottslingar. bör uppdra åt regeringen att återkomma med förslag till lagändringar som säkerställer detta. Alternativa påföljder En påföljd som kan ha särskild relevans för unga brottslingar är villkorligt fängelsestraff. Det går till så, att när en ung människa döms till skyddstillsyn fastställer domstolen ett villkorligt frihetsberövande straff, anpassat efter brottets beskaffenhet. Straffet följer brottslingen , men verkställs inte. Fängelsetiden kan dock förlängas om ny skyddstillsyn utdöms. Om och när den villkorligt utdömda fängelsetiden överstiger en viss sammanlagd längd måste tiden dock avtjänas i sin helhet. Om den unge brottslingen skärper sig slipper han fängelse om han fortsätter begå brott måste han avtjäna hela det sammanlagda straffet. I har man använt en metod kallad scared straight, grovt översatt: skrämd på rätt väg. Unga människor har fått tillbringa någon dag i fängelse, där internerna visar dem hur svårt det är att sitta inne och pekat ut den väg som väntar ungdomarna om de inte lägger om kursen. En variant av det villkorade fängelsestraffet kan därför vara att skyddstillsynen föregås av ett kortare frihetsberövande straff, som en föraning om vad som kan komma. Genom ett förbättrat beteende kan fängelse undvikas och det frihetsberövande straffet förblir villkorat. Det bör vara möjligt att döma ungdomar till s.k. weekendfängelser, dvs. korta frihetsberövande straff som skall stämma till eftertanke. Den som hamnar på glid måste möta tidiga och tydliga reaktioner och en konsekvent attityd från skola, socialtjänst, polis och andra berörda myndigheter.