mot · GP02N364 · 2001-10-05 00:00:00 — ses reglerna över, vilket är bra, men detta måste följas upp för att förhindra att ägandet över skogen lämnar bygden. Skydd av nyckelbiotoper Miljömedvetenheten i skogsbruket har ökat och certifieringen ses som ett bra sätt att värdesäkra varan. Intresset för nyckelbiotoper de biologiska pärlorna i skogen har ökat. Därför har vi med stor tillfredsställelse medverkat till att anslagen till biotopskydd förstärkts rejält i budgeten. Anslaget för är nu 2001 vara och lika mycket . har bristen på medel i vissa fall lagt en död hand över avverkning i mogen skog. Många ansvarsfulla skogsbolag vill inte avverka i områden där det finns eller kan finnas nyckelbiotoper eftersom man är rädd för opinionen. fanns inte pengar tillräckligt för biotopskydd och effekten blev att man inte avverkade mogen skog. Man talade om att staten skulle få på sig. Med den anslagsnivå som finns torde inte det behöva hända . I ett ekologiskt hållbart samhälle måste trä ersätta plast i många produkter. Trä är en förnyelsebar resurs vilket plasten inte är. Vi menar att skogsråvaran borde kunna skapa betydande mervärden om den förädlades i högre grad . Förbättringar av den interregionala infrastrukturen Den förda politiken på kommunikationsområdet är ett av de viktigaste instrumenten i regionalpolitiken. Med kommunikationer avses här såväl fysiska som data- och telekommunikationer.5 Kommunikationernas grundläggande funktion är att minska de geografiska hindren för samspelet mellan människor och företag. Det innebär att öka tillgängligheten, och sålunda utöka regionens storlek.6 Genom att öka regionens storlek kan de små lokala arbetsmarknaderna överleva lättare. De små arbetsmarknaderna är mer beroende av möjligheter till mellanregional rörlighet. Snabbtåg och utbyggd länstrafik bidrar till att underlätta sådan. Regionens storlek är också av stor betydelse för företagens överlevnad. Investeringar i enskilda länkar i transportsystemen kan få stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen i området, speciellt om dessa kan korta restiderna. För detta ändamål behövs: en omfattande förbättring av tågtidtabellerna för att minska väntetiderna ökad turtäthet på samtliga bandelar fler snabbtåg nybyggnationer exempelvis sträckan UmeåLuleå (Norrbotniabanan) upprustningar för höghastighetstrafik på flera sträckningar, exempelvis GävleHallsberg. Dagens kommunikationspolitik är i dålig samklang med regionalpolitiken. Kommunikationspolitiken har förbisett den välfärdspolitiska betydelse som en fungerande infrastruktur har för den regionala utvecklingen. Företagens behov är inte heller tillfredsställda, speciellt inte vad gäller logistiken. Regional utveckling innebär inte bara att förbättra näringslivets tillväxtförutsättningar. Bra kollektivtrafik är en viktig politisk fråga såväl för de boende som för företagens anställda. Regional utveckling handlar om att öka medborgarnas sociala och ekonomiska välfärd, exempelvis genom att öka tillgängligheten till privat och offentlig service. Förbättrat underhåll och upprustning av det lokala vägnätet, även grusvägarna, kan i det sammanhanget vara mycket betydelsefullt. Tillgången till kommunikationer är ju helt avgörande för om en ort skall fortsätta att vara attraktiv. Avreglering och bolagisering av statliga verk har gjort det allt svårare att garantera ett fullgott utbud genom detaljregleringar och ägarstyrning. Det finns flera sätt att komma till rätta med det problemet. Ett sätt är att återta makten över verksamheten. Ett annat sätt är att från central nivå lägga upp de långsiktiga strategierna, följa utvecklingen och gå in och upphandla tjänster där marknaden misslyckats. Mindre investeringar i enskilda transportlänkar kan i samspel med den ekonomiska strukturen få en betydande lokal och regional inverkan. Ett tredje sätt är att öka samordningen mellan aktörer i landet och låta organ på riks- och länsnivå lägga upp riktlinjer i samspel med lokala och regionala producenter. Dagens kommunikationspolitik präglas av klara sektorslåsningar. Samordningen på regional nivå bör också förbättras. Samordning handlar inte bara om att koordinera samspelet mellan kommunikationer utan också om att ta hänsyn till hur kommunikationerna samspelar med övrig fysisk planering och övriga regionala utvecklingsåtgärder. SJ bedriver sin verksamhet på kommersiella villkor, med ekonomiska mål om soliditet och förräntning av det egna kapitalet. Den trafikpolitiska målsättningen om en kraftigt ökad marknadsandel för järnvägen måste mer betonas i ägardirektiven till SJ. Den ökade marknadsandelen för järnvägen får dock inte uppnås på bekostnad av att företagens ekonomi undergrävs. Skulle det visa sig att det inte går att öka marknadsandelen med givna ekonomiska förutsättningar måste förnyade analyser av konkurrensförutsättningarna göras och eventuella förändringar göras i de ekonomiska ramarna (skatter, banavgifter, investerings- och driftbidrag). Ett gynnsamt klimat för människor och företag regions ekonomiska utveckling bestäms till viss del av i vilken mån den förmår attrahera eller generera konkurrens- och överlevnadsduglig ekonomisk verksamhet, men det är också viktigt att regionen utnyttjar sina komparativa fördelar och mobiliserar kreativiteten bland regionens företag, organisationer, föreningar och boende. Vad är det då som gör att företag lokaliserar sig på vissa platser? Arbetskraften är en av de få produktionsfaktorer som är avgörande för företagens geografiska etablering. Det är därför befolkningens bosättning som allt mer bestämmer var företagen etablerar sig. Enligt de flyttstudier som gjorts tycks människor i betydande utsträckning välja bosättning oberoende av var arbetstillfällena finns. 7 Att människor väljer att bo på vissa ställen hellre än andra har inte så mycket med ekonomiska faktorer att göra. Dagens regionalpolitik fokuserar för lite på de icke-ekonomiska faktorer som har betydelse för regionutvecklingen ur den här aspekten. Kulturens betydelse som lokaliseringsfaktor har ökat.8 Flyttarna söker nya stimulerande miljöer, enligt undersökningar. Storstädernas varierade kulturutbud lockar många att flytta till storstäderna. Men många flyttar till landsbygden. De som flyttar från städerna är också de intresserade av ett rikt kulturliv, ett vackert landskap och möjlighet till rekreation och nöjesliv. Kulturmiljön är en av de viktigare faktorerna för att attrahera företag och människor till regioner. Det är ur det här perspektivet som den kulturella infrastrukturen är så viktig. En stad som vill överleva måste vara attraktiv. Det handlar dels om att vara öppen för nyinflyttade, nya mentaliteter och kulturer, dels om att utveckla kulturlivet. De små orter som satsat på kulturen har haft det lättare att behålla de sina eller attrahera nya invånare. Värst utsatta, i avfolkningstermer mätt, är faktiskt de svenska småstäderna, själva glesbygden är inte lika hotad.9 Många småstäder har varken ett lockande kultur- och serviceutbud eller tillgång till en lockande natur och attraktiva boendemiljöer. Om det dessutom frodas en anda av intolerans, avundsjuka eller misstänksamhet är det mycket svårt att attrahera inflyttare eller ens behålla ungdomarna i området. För att vända trenden bör mindre orter försöka att återskapa något av storstadens positiva miljöer eller kanske nischa sig som ett livskvalitetsalternativ till storstaden. Kulturbranschen är sysselsättningsintensiv och den expanderar snabbt. Vi vill öka det ekonomiska stödet till lokala och regionala utvecklingsprojekt inom kultursektorn, framförallt på landets små orter. De här projekten ska skapa förutsättningar för en bärkraftig kulturell infrastruktur. Det kan innebära satsningar på såväl kulturproduktion och festivaler som kulturminnesvård och kulturlandskapsvård. Ett led i denna utveckling är att stödja lokala och regionala utvecklingsprojekt och utvecklingscenter som sysslar med teater-, dans-, musik-, film-, litteratur- och bildproduktion samt museiverksamhet. Det innebär också att satsa på amatörer, exempelvis via studieförbunden. Den statsunderstödda verksamheten ger spinn-off-effekter genom att stimulera den lokala och icke statsunderstödda kulturproduktionen. På så vis kan den statliga politiken vara grundstenen i en bärkraftig kulturell infrastruktur. Medborgarnas kreativitet räddar landet Många medborgare upplever att de inte kan påverka politiken. Det representativa demokratiska systemet verkar inte inbjudande för flertalet. Vi anser därför att den svenska folkstyrelsen bör innehålla fler element av självorganisering, decentralisering och självförvaltning. Den kreativitet detta kan föda är en viktig förutsättning för regionernas utveckling och överlevnad. Ett sätt att stödja decentraliseringen är att ge lokala krafter ökat inflytande över vad som händer på lokal och regional nivå genom att ge regionens invånare ökad makt över de regionalpolitiska medlen. har allt fler politiska områden lyfts ned till nivå. Vi vill även flytta ned fler beslut från nationell till regional nivå. Vi vill utveckla den representativa demokratin och införa nya regionfullmäktige, direktvalda organ vars uppgifter är att överta uppgifter från länsstyrelserna och landstingen. Att arbeta för förbättrad kontakt mellan kommunledningar och invånare/företag, och att fler kommunmedborgare tas in i beredningsprocessen inför beslut eller experiment med icke partipolitiska nämnder, direktvalda organ, samrådsforum etc. är också viktigt. Det bör också bli lättare att genomföra beslutande folkomröstningar på , regional och nationell nivå. Det är i kommunerna redan möjligt, men folkets vilja vinner sällan fullmäktiges gehör. Genom att ändra kommunallagens 5 kap. 23 § så att kommunfullmäktige blir skyldigt att genomföra en folkomröstning om så begärs av av kommuninvånarna kan fler folkomröstningar bli verklighet. Skilda valdagar är en viktig förutsättning för att stimulera folkets deltagande i samhällspolitiken och ge de lokala/kommunala/regionala frågorna å ena sidan och riksfrågorna å den andra rättmätiga utrymmen under separata valrörelser. Det svenska föreningslivet har länge fungerat som en skola för demokrati. Föreningslivsengagemanget ger dels en ökande medvetenhet, dels en praktisk erfarenhet av hur demokratiskt beslutsfattande kan gå till. Civilsamhällets sammanslutningar utgör därmed en sorts demokratisk infrastruktur i det politiska . Det finns ett egenvärde i medborgarnas självorganisering, nämligen att tillsammans med andra tillämpa demokratins spelregler, formulera idéer, argumentera, lyssna, kompromissa, fatta beslut och genomföra det man beslutat. Detta är huvudskälet varför vi anser det oerhört viktigt att det offentliga har en generös inställning till olika föreningar och medborgerliga sammanslutningar. Utan ett livaktigt civilt samhälle ökar riskerna för att de politiska partierna inom sig och mellan sig och i det politiskt parlamentariska systemet utvecklar en kultur som i allt högre grad fjärmar sig från de människor som utgör demokratins bas. () () () () () () [1] SOU 2000:36, DS 2000:12, Den regionalpolitiska utredningens rapport 3[2] Rapport 2 från den regionalpolitiska utredningen, s 9[3] ALMI:s kreditbedömningar spelar här en viktig roll för att sänka räntekostnaderna[4] Välfärdsbulletinen Nr 1, , s 16[5] Goda telekommunikationer är exempelvis ett nödvändigt konkurrensmedel om tjänstenäringarna på allvar ska få en plats på landsbygden[6] Med förbättrad tillgänglighet menas minskade res- och transporttider, lägre priser, ökad tillförlitlighet och bättre komfort. [7] SOU 2000:36[8] Ds 1991:22, SOU 2000:36[9] Enligt forskaren vid i