mot · GP02Kr279 · 2001-10-05 00:00:00 — Läroplanerna innehåller många formuleringar om skolans kulturuppgift. Skolan ansvarar för att varje elev efter genomgången grundskolaför att ta del av samhällets kulturutbud har utvecklat sin förmåga till kreativt skapande och fått ett ökat intresse,har en förtrogenhet med centrala delar av vårt svenska och nordiska, inklusive det samiska, samt västerländska kulturarv,kan utveckla och använda kunskaper och erfarenheter i så många olika uttrycksformer som möjligt som språk, bild, musik, drama och dans,har utvecklat förståelse för andra kulturer.Centerpartiet vill framhålla vikten av kulturverksamhet i skolan. Det är därför positivt att och har fått ett gemensamt regeringsuppdrag att samordna de nationella insatserna för att stimulera utvecklingsarbetet med kultur i skolan. Till slutet av 2001 ska långsiktiga strategier utvecklas för att kultur i förskola och skola kultur som en del av lärandet ska ingå i kommunernas och skolornas planering och utvecklingsarbete. Det handlar om att utveckla långsiktiga insatser som samverkansformer, metodutveckling, förändringsarbete, kunskapsspridning, erfarenhetsutbyte med mera för att stimulera skolor att arbeta med kultur i olika former. Vi vill också lyfta fram och betona vikten av Kulturfönstret som öppnats på Skoldatanätet. Kulturfönstret ger information om kulturprojekt landet runt och om olika möjligheter att få stöd och vägledning för skolornas kulturarbete.Skolverket och bör få ett förlängt regeringsuppdrag för att fortsätta driva projektet kultur i skolan , . Detta bör ges regeringen till känna.9 Den fria scenkonstenDen fria scenkonsten, d v s teater, dans, sång etc, som utövas vid sidan av institutionerna och som inte drivs på kommersiella villkor, har en utomordentlig betydelse för svenskt kulturliv. Det finns en ganska utbredd uppfattning att det offentliga stöd som utgår till dessa grupper inte står i rimlig relation till vilken betydelse de har för det svenska kulturlivet. De fria teatergrupperna är inte bara ett komplement till institutionernas och privatteatrarnas verksamhet. Utan de fria teatergrupperna skulle antalet scenföreställningar minska med närmare en tredjedel; för barn och ungdom med ca hälften. Den fria scenkonsten svarar dessutom ofta för nytänkande och experiment. Därigenom har den fria scenkonsten en stor och växande kulturpolitisk betydelse. På grund av strävanden att hitta nya publikgrupper och att förankra sig lokalt på orter utan egentlig teatertradition återfinns de fria grupperna fortfarande på en rad ställen utanför de stora städerna. De har haft och har också ofta en stor tonvikt på turnerande verksamhet.Kulturrådet gjorde en översyn och tittade på statistik kring de fria teatergruppernas kostnader, besökssiffror, intäkter etc. Det statliga anslaget till fria teatergrupper uppgick till . Detta utgör av det totala statliga anslaget till teaterområdet om . De fria teatergrupperna står dock för av de totala 3,5 miljoner teaterbesöken i samt av alla barn- och ungdomsteaterbesök. Andelen av teaterbesöken är hög med tanke på den totalt sett mycket låga andelen av bidrag som kommer de fria grupperna till del av det statliga anslaget, av det kommunala respektive av det regionala bidraget.Av statistik på teater- och dansområdet framgår att de offentliga anslagen för varje besökare i genomsnitt var på institutionsteatrarna medan de var per besökare på fria grupp/projektföreställningar. anser, med anledning av vad vi ovan anfört, att anslaget till den fria scenkonsten bör ökas med utöver regeringens förslag. 10 Allmänna samlingslokaler/mötesplatserTräffpunkter behövs inte bara i regionernas centrum utan också väl spridda över landet och nära människorna. I glesbygd och mindre tätorter utgör de allmänna samlingslokalerna ett nödvändigt medel för en decentraliserad kulturpolitik. Ett fint förgrenat nätverk av lokala arrangörer är en nyckel till att kunna genomföra lokala kulturutbud och väl förberedda och genomförda evenemang.De föreningsdrivna samlingslokalerna, bygdegårdar, Folkets Hus och ordenshus, erbjuder 3 000 möteslokaler. Det är lokaler som utgör ett viktigt forum för amatörers skapande och en möjlighet för möten mellan professionellt verksamma konstnärer och publik i människors närmiljö. Här sker möten mellan amatörer och professionella som kan utveckla och berika den lokala kulturen. Det är också här som möten som kan utveckla bygden, byn, kvarteret eller stadsdelen sker. anser att anslaget till allmänna samlingslokaler bör ökas, bl a för att öka tillgängligheten för funktionshindrade genom exempelvis installation av ramper och teleslingor. Vi har i budgeten för avsatt till samlingslokalerna, vilket är en betydlig ökning jämfört med regeringens förslag.Kultur kräver goda kommunikationer mellan människor, och dagens teknik möjliggör möten och samarbeten som varit betydligt svårare tidigare. För att samlingslokaler ska fungera som träffpunkter för människor och kunna vara navet för olika verksamheter måste dessa få tillgång till goda datakommunikationer. krav på bredband i hela landet omfattar självklart också samlingslokaler i hela landet.10.1 Föreningsägda idrottslokaler Runt om i landet finns många aktiva idrottsföreningar som äger sina lokaler och idrottsanläggningar. Vissa orter i landet har inte någon bygdegård eller något Folkets Hus. Därför utnyttjas idrottsföreningens lokaler när de ska anordna en fest eller en studiecirkel. Dessvärre är ekonomin ganska dålig för många idrottsföreningar, vilket innebär att det inte finns ekonomi för föreningen att rusta upp sina lokaler. Av den anledningen bör det göras en utredning med uppgift att se över möjligheten att införa ett bidrag till föreningsägda idrottslokaler samt övriga föreningsägda lokaler, som t ex hembygdsgårdar. Likaväl som det finns ett anslag för allmänna samlingslokaler, för köp, ny- och ombyggnad, standardhöjande reparationer samt för handikappanpassning, bör det finnas möjligheter för idrottsföreningar att söka bidrag till föreningsägda idrottslokaler enligt samma kriterier som till samlingslokaler. Vad som ovan anförts om en utredning för att se över möjligheten att införa ett bidrag till föreningsägda lokaler liknande det för allmänna samlingslokaler bör ges regeringen till känna.11 BokmomsAtt boken kommer att utsättas för ökad konkurrens i den meningen att nya media tillkommer är självklart, förutspådde man i huvudbetänkande Boken. Den stora medieexplosionen till trots har boken försvarat sin ställning relativt väl. har dock bokläsningen minskat, inte minst bland yngre.Frågan om lägre moms på böcker har med jämna mellanrum tagits upp och debatterats. Argumentet för lägre eller ingen moms på böcker är kulturpolitiskt, för att bl a främja kultur- och kunskapsförmedling, stimulera läsintresset och kunskapsinhämtandet och att stärka det svenska språket. Sänkt bokmoms är också viktigt med tanke på den snabbt ökade direktimporten av såväl svensk som utländsk litteratur via Internet, vilket inneburit en ogynnsam konkurrenssituation för den svenska bokhandeln. En av grundtankarna i EU är konkurrens på lika villkor. välkomnar regeringens förslag att sänka bokmomsen från dagens till . 12 Rättvisa skatteregler för ideella ungdoms- och kulturorganisationerIdrottsrörelsen har möjlighet att avlöna domare, hjälptränare med flera idrottsledare med upp till ett halvt basbelopp utan att betala arbetsgivaravgifter och avgifter eller särskild löneskatt detta enligt rekommendationer RSV 2354 utgåva 8.Idrotten är en verksamhet för många ungdomar och gagnar barn och ungdomar fysiskt, psykiskt och socialt. Alla ungdomar är dock inte intresserade av idrott. Många andra organisationer har också verksamheter som bidrar till barns och ungdomars goda uppväxtförhållanden. Som exempel kan nämnas Vi Unga, 4H, SVEROK, scoutrörelsen, kyrkliga ungdomsverksamheter och organisationer som bedriver kulturaktiviteter för ungdomar. Dessa viktiga organisationer har inte samma ekonomiska förutsättningar som idrottsrörelsen för sin verksamhet, och detta är en orättvisa som bör uppmärksammas och ändras.Om samma regler gällde för alla ideella kultur- och ungdomsorganisationer skulle dessutom många fler unga kunna få sommarjobb som lägerledare, hjälpledare vid 4H-gårdar och medhjälpare i andra sammanhang. Man skulle också ge fler barn och ungdomar kontakt med skapande kulturverksamhet på ett naturligt sätt. Skillnaderna i skattelagstiftningen, mellan två för samhället viktiga verksamheter som båda bedrivs under knappa omständigheter, kan inte anses vara motiverade eller rättvisa. Samma regler eller samma ekonomiska förutsättningar bör gälla för ideella kultur- och ungdomsorganisationer som gäller för idrottsrörelsen. Vad som ovan anförts om att samma regler och samma ekonomiska förutsättningar som gäller för idrottsrörelsen bör gälla för ideella kultur- och ungdomsorganisationer bör ges regeringen till känna. Regeringen har tillsatt en utredning som bl a behandlar frågan om att momsbelägga ideella föreningar för näringsverksamhet som bedrivs. En momsbeläggning skulle kunna innebära att administrationen för dessa blir krångligare och att de förlorar ekonomiskt på det.13 Mervärdesskatt på kulturverksamhetIdag tillämpas olika momsnivåer på olika kulturverksamheter. En stor del av kulturarrangemangen är belagd med så kallad kulturmoms på . Andra former av kulturverksamheter har högre momssatser. Här följer en rad exempel som visar hur olika former av kulturverksamheter har belagts med olika mervärdesskatt.För sällskapsdans, som är ett stort folkligt nöje i hela landet, beläggs verksamheten med en momssats på . Om samma orkester spelar och ingen dans förekommer beläggs den istället med 6 procents moms. Vid egyptisk magdans eller afrikansk dans tas endast 6 procents moms ut, med hänvisning till att det är kultur.De nuvarande momsbestämmelserna är motsägelsefulla och krångliga. Det uppstår ibland situationer där orkestrar spelar men publiken förbjuds att dansa därför att arrangörerna av kostnadsskäl endast har avtalat om den lägre momsen.Ett annat exempel på hur märkligt momsreglerna tillämpas på kulturverksamhet är upplåtelsen eller överlåtelsen av upphovsrättigheter avseende litterära verk. Där skönlitterära verk, kartor, översättningar och bearbetningar har 6 procents moms, har datorprogram 25 procent.Likaså är momsreglerna för bild- och formkonstnärer en mycket komplicerad fråga. Moms tas ut i nivåerna ,eller . För konsumenten blir frågan runt momsen på konstverk svår att förstå. Utpriset på ett konstverk varierar kraftigt beroende på om konstverket säljs direkt av en icke momspliktig konstnär (), direkt av en momspliktig konstnär (), eller av ett galleri (). Som exempel kan nämnas att i , , och finns en 07-procentig gallerimoms medan svenska gallerier omfattas av den normala 25-procentiga momsen.Det ligger nära till hands att tro att det är synen på vad som är finkultur eller vad som är populärkultur som avgör momssatsen. Synsättet är otidsenligt och bör inte styra den svenska kulturverksamheten. All form av kulturverksamhet bör värderas lika av staten. Det krävs en utredning av vilka faktorer och vilka värderingar som avgör vilken momssats som tillämpas på olika kulturverksamheter.Detta bör ges regeringen till känna.14 KulturturismTurismen är en av starkaste exportindustrier och den basnäring som har den starkaste tillväxten. genererade turismen intäkter på . En av orsakerna är, enligt svenska rese- och turistrådet, bl.a. framgångarna för svensk film, design, mode och musik, som har skapat en stor nyfikenhet på . Kulturturism är ett sätt att utveckla turismen och tänka i andra banor än de traditionella. Turismen behöver inte bara ge upplevelser för stunden utan även ge fördjupade kunskaper och nya intressen. När upplevelsen blir det viktiga kommer lokala initiativ att bli betydelsefulla. Platser med genuina unika upplevelser i natur och kultur blir starka konkurrensmedel. Genom att lyfta fram den lokala historien och kulturen på rätt sätt kan många fler orter bli intressanta ur turistsynpunkt. Det handlar om att ta vara på den kunskap och erfarenhet som finns lokalt. Mycket av det vi söker när vi reser i finns i våra traditioner och vår historia. Turister söker gärna det udda och exotiska. Det är just vardagskulturen som av många turister upplevs som särskilt intressant. Den lokala kulturen är en av förutsättningarna för turism, både här hemma och utomlands. Vi kan som turistland erbjuda upplevelser som naturen, det svenska landskapet, vildmarksäventyr, tystnaden, den svenska maten, svensk historia och kultur, storstadsliv m.m. Det behövs samverkan mellan kulturlivet och turistorganisationerna för att göra landets kultur och konstnärliga verksamhet mer känd och lättillgänglig. Medvetna satsningar på kulturturism är en drivkraft för den lokala ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen. Turistdelegationen är en statlig myndighet för strategier, statistik och samordning inom svensk turism. Turistdelegationen bör tillsammans med och få ett regeringsuppdrag att utveckla kulturturismen för att se hur kulturen på ett mer aktivt sätt kan placeras i turistsammanhang. Detta bör ges regeringen till känna.15 FolkbildningStudieförbunden och folkhögskolorna är viktiga aktörer för att kulturlivet ska leva lokalt, runt om i hela landet och bjuda mångfald och hög kvalitet. I anslutning till beslutet om nu gällande kulturpolitiska mål uttalade också högt ställda förväntningar att folkbildningen bör kunna spela en central roll i arbetet att hävda kulturens plats i hela landet. Dessa har sedan följts upp i förordningen för statsbidrag till folkbildningen, där ett av tre syften nu är att bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kulturlivet samt främja kulturupplevelser och eget skapande. Människor runt om i omvittnar studieförbundens stora betydelse som arrangör av kulturprogram och av cirklar och annan gruppverksamhet med möjlighet till förkovran inom amatörkulturen. För fjolåret redovisar studieförbunden tillsammans 210 676 kulturprogram med fler än en miljon medverkande och fler än 16 miljoner deltagare. Folkhögskolorna fungerar både som kulturcentrum i sina närregioner och som förberedelser till studier vid musik- och konsthögskolorna eller kulturpedagogiskt arbete i folkbildningen. Med utgångspunkt från ett flerårigt forskningsprojekt om kultur och kulturverksamhet i folkbildningen, Skapande mångfald, skriver forskare vid att de har mött många grupper som utan studieförbundens verksamhet troligen inte hade kommit i kontakt med kultur och kulturverksamhet. Amatörkulturen är en självklar del av det lokala kulturlivet en grogrund för den enskilda människans växande och en inspirationskälla i det lokala samhället. För att finnas, fungera och utvecklas behöver amatörkulturen utöver sina egna eldsjälar både mötesplatser och ett pedagogiskt och ämnesmässigt stöd. Det offentliga måste här, genom stat och kommuner, medverka till att skapa goda förutsättningar i form av bl.a. rimliga villkor för allmänna samlingslokaler och folkbildningsstöd med generösa utrymmen för amatörkulturarbetet. välkomnar de initiativ som amatörkulturens och folkbildningens organisationer nu tar till en stärkt dialog om ansvar, roller och samverkan. Vår grundsyn är att statens organisatoriska stöd för bl.a. ledarutbildning och utvecklingsarbete ska ges till respektive amatörförbund medan renodlad folkbildningsverksamhet i form av studiecirklar och kulturprogram ska erhålla stöd via statsbidraget till folkbildningen. På annan plats föreslår vi att det statliga stödet till om-, till- och nybyggnad av allmänna samlingslokaler återupprättas till nivån 40 miljoner kronor.15.1 DeltagardemokratiEn levande demokrati förutsätter många mötesplatser där människor kan träffas, skaffa sig nya kunskaper och erfarenheter samt utbyta åsikter och tankar. Grunden i en svensk deltagardemokrati är bl a de tusentals mötesplatser som genom föreningsliv, studieförbund och partier erbjuds i det lokala samhället. Studieförbunden erbjuder omistliga mötesplatser för det demokratiska samtalet i studiecirklar, kulturarrangemang och föreläsningar. Detta är mötesplatser där möjligheter finns att finna nya kunskaper och att skaffa sig redskap för att påverka samhällsutvecklingen. Stat, landsting och kommuner ska underlätta medborgarinflytande och delaktighet genom att stärka folkbildningen. Samhället behöver en mångfald studiecirklar, kurser och kulturarrangemang i studieförbund och folkrörelser. Men det förutsätter också en medveten prioritering av detta område inom landsting och kommuner.15.2 AnslagMånga kommuners politik har kraftigt reducerat stödet. På vissa håll har man helt tagit bort stödet till folkbildning och föreningsliv. Detta försämrar förutsättningarna för demokratin och medborgarnas delaktighet. har i en rapport, Folkbildning och styrning, uppmärksammat att de kommunala bidragens storlek kontinuerligt minskat. RRV pekar också på en tilltagande ryckighet i bidragsgivningen; man höjer ena året och sänker det andra. Uteblivna eller kraftigt sänkta bidrag minskar i hög grad folkbildningens möjligheter att fullfölja sina uppgifter. Många kommuners neddragning av anslagen till folkbildningen är bl a från denna utgångspunkt djupt oroande. Vi välkomnar att regeringen nu tillsatt en utredning som skall belysa en rad olika perspektiv vad gäller folkbildningen, bl a konsekvenserna av de minskade bidragen från kommunerna. 15.2.1 UtbildningsplatserFolkbildningen och studieförbunden spelar enligt statistik från såväl SCB som en allt större roll inom . Förmågan att nå studieovana grupper och personer med funktionshinder bl.a. genom annorlunda studieformer har dokumenterats i olika utvärderingar. Därför minskar möjligheterna att uppfylla de föreslagna målen för den framtida vuxenutbildningen när studieförbundens möjligheter att agera begränsas. anser att studieförbunden bör tillföras 5 000 platser åren 20032005 genom en omfördelning av det totala antalet årsstudieplatser som föreslås. bör dessa inarbetas i ordinarie folkbildningsanslag till studieförbunden via Folkbildningsrådet.Vi återkommer till detta i vår motion 2001/02:Ub322.16 Nationella uppdrag16.1 nya kulturpolitiken ska leda oss in i det nya årtusendet, och anser att den måste innehålla tydliga signaler om att kvinnors historia och kulturella gärningar ska synliggöras. Det är helt nödvändigt inför den nya framtiden, som årtusendeskiftet symboliserar, att kvinnoperspektivet blir lika tydligt som mansperspektivet inom alla samhällsområden, varav kulturen är ett. Strukturer i samhället som inte förmår ta tillvara kvinnoperspektivet lika bra som mansperspektivet bör inte höra hemma i det nya årtusendet.Museum , MAN, är ett kvinnokonstcentrum i som invigdes . Den främsta uppgiften för museet är att skapa ett aktivt och kreativt centrum av högsta kvalitet, dvs. ett centrum där kvinnors konstnärliga skapande finner olika uttrycksformer: samarbetsprojekt, utställningar, föreläsningar, forskarseminarier, utveckling av konstpedagogiska metoder, fortbildning osv.Museum har ett starkt kommunalt och regionalt stöd. Det är också angeläget att nå fram till ett nationellt engagemang, t ex konstpedagogiskt utvecklingsarbete med och för barn och ungdom, konstprojekt som belyser relationerna mellan makt och kön och nordiskt nätverkssamarbete. I enlighet med vad som gjorts för andra institutioner med värdefullt arbete av nationellt intresse bör därför Museum ges ett nationellt uppdrag . Detta bör ges regeringen till känna.16.2 Bildens Hus i SundsvallBildens betydelse som kommunikationsöverförare är ett eftersatt område i dagens samhälle inom folkbildning, forskning och pedagogik. Medan vår vardag allt mer präglas av de bilder som möter oss i böcker, tidskrifter, tidningar samt i övriga medier, saknar vi kunskaper om hur alla dessa bilder påverkar oss betraktare. på väg in i den digitala tekniken, med ständigt nya medier och nytt utnyttjande av bilden för att förklara, övertyga och påverka, krävs ett som på olika sätt närmar sig och arbetar med bilden.Bildens Hus har varit ett regionalt utvecklingsprojekt med stöd från i , , och . Verksamheten riktar sig åt tre håll; till allmänheten, till skolan och till högskolan. Folkhögskolorna i länet har påbörjat ett samarbete, ett nätverk kring fotografi med Bildens Hus som nav, och studieförbunden har upptäckt möjligheter som verksamheten ger. har varit en samarbetspart liksom . Planer finns på utbildning för yrkesverksamma bild- och fotolärare. Yrkesverksamma fotografer, som ofta saknar vidareutbildningsmöjligheter, är en annan målgrupp. Dessutom undersöks möjligheten för KY-utbildning av fotografer inom nyhetsmedierna. Ett mål är att här initieras forskning på hög nivå i nära samarbete med men också med övriga högskolor och universitet och att detta leder till forskartjänster inom ämnesområdet. Det arbete som utförts vid Bildens Hus och de planer som skissats för framtiden förutsätter också ett starkt offentligt stöd. I enlighet med vad som gjorts för andra institutioner med värdefullt arbete av nationellt intresse bör därför Bildens Hus ges ett nationellt uppdrag . Detta bör ges regeringen till känna.16.3 museetRöhsska museet i har stor kompetens inom designområdet. Därför bör ges i uppdrag att upprätta ett nationellt/internationellt nätverk för design. Detta bör ges regeringen till känna.17 Foto-SesamEn kraftfull satsning på att bevara och göra den fotografiska bilden tillgänglig behövs, både vad gäller stillbildsfotografi och film. Erfarenheterna av är mycket goda. Vi menar att det är dags att detta följs upp av ett nytt liknande projekt inom fotoområdet.Ett kommande Foto-Sesam är en nödvändighet. Det är nu angeläget att formulera konkreta arbetsområden och en strategi för hur arbetet ska beräknas, organiseras och finansieras. Planeringsarbetet måste kopplas till museerna ute i landet. Flera länsmuseer och kommunala museer har omfattande erfarenheter av att arbeta med vård, registrering och tillgänglighet av fotosamlingar. Bildvårdscentraler och länsanknutna bildarkiv kan knytas till länsmuseerna i varje län. Inom varje län bör arbetet inledas med en inventering och utredning som ska bedrivas på såväl lokal som regional nivå. En satsning på bevarande, vård och förmedling av den fotografiska bilden ska inte bara omfatta stillbildsfotografi utan även film. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur ett nationellt Foto-Sesam bör utformas. Detta bör ges regeringen till känna. 18 KulturfastigheterEtt flertal kulturinstitutioner tvingas lägga en stor andel av sina kulturanslag på hyreskostnader på grund av marknadsmässig hyressättning på kulturfastigheterna. Vissa betalade av det statliga anslaget till fastighetshyra. För att frigöra en större andel av kulturanslaget till kulturverksamhet bör frågan om bildande av ett bolag för de kulturfastigheter som staten äger utredas. Detta bör ges regeringen till känna.19 LänsmuseernaEn viktig del av den regionala kulturen är länsmuseerna. Dessa sprider information och intresse för den egna regionens kulturarv och historia. Museerna är tillsammans med bibliotek och arkiv en viktig del av samhällets minne. Vi behöver dem för att lagra erfarenheter och för att kunna analysera och förstå de orsakssammanhang som ligger till grund för vår egen tids komplexa verklighet. Det är angeläget att museerna utvecklar sin pedagogik så att de motsvarar behov och önskemål som allmänhet har och som t ex skolan kan ställa. Museernas stora kunskapsbank har delvis, på grund av sin svårtillgänglighet, långtifrån tagits i bruk när museerna hade kunnat lämna viktiga bidrag till belysning av olika samhällsfrågor. På flera håll i landet har de länsmuseerna ekonomiska bekymmer. Mot bakgrund av vad som ovan anförts finns det anledning att utreda länsmuseernas ekonomiska situation. Detta bör ges regeringen till känna.20 IdrottspolitikIdrottsrörelsen är vår största och mest livskraftiga folkrörelse med mer än tre miljoner medlemmar.