ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub500 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub500av och ()Retroaktivt vårdbidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vårdbidragets påverkan på studiemedel. Motivering En förälder till ett barn med funktionshinder har rätt till vårdbidrag för vård i hemmet om barnet är . Vårdbidrag utgår om barnet är sjukt eller funktionshindrat och behöver särskild tillsyn och vård, eller om det finns merkostnader på grund av barnets funktionshinder. Barnet ska ha ett behov av särskild tillsyn och vård på grund av sin sjukdom eller sitt funktionshinder. Den del av vårdbidraget som betalas till följd av barnets vårdbehov är skattepliktigt och utgör pensionsgrundande inkomst för den förälder som vårdar barnet. Ersättningen för merkostnader är skattefri om merkostnaderna uppgår till av basbeloppet. Merkostnadsersättningen är inte pensionsgrundande. För att få vårdbidrag gör man en ansökan till där man bor. I de flesta fall får föräldrar vänta alldeles för länge på besked om de ska erhålla vårdbidrag eller inte. När föräldern senare får pengar retroaktivt påverkar det t.ex. nivån av studielån. En sådan behandling är diskriminerande. En förälder som vill fortsätta att studera kan inte avstå från studielån om inte ekonomin tillåter det. Får en förälder då besked om retroaktiv utbetalning av sitt barns extra vårdbehov anses vårdbidraget som inkomst av tjänst. Om det retroaktiva beloppet är för högt räknas studielånet av. Om föräldern däremot inte hade studerat skulle hon eller han ha kunnat tillgodogöra sig vårdbidraget till vad det var avsett för, nämligen att täcka extra kostnader för vård av ett barn som behöver större omvårdnad än ett friskt barn. Detta system är orättvist då några kan tillgodogöra sig sina rättigheter, medan andra ställs inför ett svårt dilemma. Är det rätt att en studerande förälder måste finansiera sina studier med pengar som skulle använts för att täcka kostnaderna för att ta hand om sitt funktionshindrade barn? Risken finns att den studerande föräldern väljer eller tvingas att hoppa av sina studier. Det kan inte vara tanken att en utbetalning av vårdbidrag skall få denna effekt. Även om den kommande höjningen av fribeloppet innebär att det sannolikt blir betydligt färre som får sina studiemedel minskade på grund av andra inkomster är det angeläget att en översyn görs av hur vårdbidraget påverkar studiemedelstilldelningen och andra stöd och bidrag. () ()
mot · GP02Ub501 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub501av och ()Demokrati i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om värdegrund i lärarutbildningen. Motivering Elevernas möjlighet till inflytande över undervisningen är något som också har ett starkt samband med hur elevens färdighet utvecklas. Det är därför som elevdemokratin måste stärkas. Saknaden av inslag om just detta i utbildningen av morgondagens lärare och skolpersonal är något som vi måste ändra på. Det är viktigt att diskussionen runt elevdemokrati konkretiseras. Redan nu vet vi att demokrati som värdegrund är något som är viktigt att slå vakt om. har ett hot mot demokratin vuxit fram ute i det öppna samhället. Främlingsfientlighet och motstånd mot demokratiska värderingar är något som skolungdomar möter i sin vardag. Det är därför viktigt att vi visar vad demokratin står för och vilka fördelar den värdegrunden för med sig i det dagliga livet, i skolan, på jobbet, , i hemmet och i möten med andra människor. Det livslånga lärandet är en viktig del i hur vi får framtidens medborgare att känna att demokratins värdegrund om det öppna samhället är något för deras framtid. Det vore därför bra om vi kunde styra utbildningen av morgondagens lärare och elever så att demokratin som värdegrund får ett större genomslag. () ()
mot · GP02Ub502 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub502av och ()Utbildningsplatser till kvalificerad yrkesutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildningsplatser för den kvalificerade yrkesutbildningen. Motivering blir den kvalificerade yrkesutbildningen en permanent utbildningsform i . får därmed en ny eftergymnasial utbildningsform vid sidan av högskolan. Lösningen med att KY-utbildningarna kan arrangeras av olika anordnare, såsom statliga universitet eller högskolor, kommuner, landsting och enskilda utbildningsanordnare, är mycket bra. Styrkan med KY-utbildningarna är att de växer fram efter lokala och regionala initiativ. För att svara mot de ökade kompetenskrav som framtida yrken kräver läggs utbildningen upp efter regionens behov och har därför stor betydelse för den regionala utvecklingen. Intresset för och behovet av KY-utbildningar är mycket stora över hela landet. Därför måste antalet platser i utbildningen utökas. Den ökning som har skett förbättrar naturligtvis möjligheterna att tillgodose behoven i landets olika delar, men det är ändå långt ifrån tillräckligt. Eftersom finansieringen sker i form av statsbidrag eller särskilda medel som kan beviljas efter ansökan och prövning är det angeläget att tillräckliga resurser avsätts så att hela landet ges möjlighet till utbildningsplatser. Det måste finnas en regional spridning av utbildningsplatser. En ytterligare ökad volym skulle förbättra möjligheterna att tillgodose behoven i hela landet. gjorde ett tillkännagivande med anledning av motionen och därför förutsätts att frågan följs. () ()
mot · GP02Ub503 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub503av och ()Information i skolan från politiska partier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att utreda hur de demokratiska politiska partierna kan ges ökade möjligheter till information i skolan. Motivering Den svenska grund- och gymnasieskolan ska vara en del av det svenska samhället. Vårt samhälle har en stor grad av öppenhet och en strävan efter så jämlika förhållanden som möjligt. Eleverna i skolan ska få lära sig hur vår demokrati är organiserad och vilka regler som styr det politiska skeendet i samhället. Trots deras intentioner är det ofta svårt för de olika politiska partiernas representanter att få komma till skolan och berätta om sitt parti, sin ideologi och inställning till samhället och samhällets utveckling. Detta gäller inte specifikt för valtider; då är ofta inställningen mer öppen till att de politiska partierna redovisar sina ställningstaganden. För att unga människor ska kunna få en uppfattning om livet utanför skolan och vilka värderingar som präglar den politiska diskussionen är det oerhört viktigt att de får höra detta av de politiska representanter som finns i skolans närhet. Det är en sak att under lektionen lära sig hur det politiska systemet fungerar, med partier och olika hierarkier från stadsdel till riksdag. De måste även få möjlighet att ställa frågor till de politiska partiernas företrädare vad gäller olika beslut som tas. Det kan gälla beslut om den lokala skolan såväl som beslut som gäller hela vårt land. Man talar ibland om politikerförakt och menar då att politiker inte bryr sig om vad medborgarna tycker. Ett av politikens svårigheter är just att få reda på medborgarnas åsikter och det bästa sättet att få detta är i direkt samtal med medborgarna. Att kunna delta i exempelvis en lektion inom ramen för SO-ämnet skulle säkerligen vara givande både för elever och politiker. Förhoppningsvis skulle detta även skapa en större tilltro till det arbete som politiker utför och de beslut man fattar i olika samhällsfrågor. Ett problem med att kunna delta mer i skolan är att de politiska representanterna möts av ett visst ointresse från skolledningens sida. Det kan vara antingen att man inte anser sig ha tid att ge till partiet eller att man har föreställningen att om man låter ett parti delta så måste man även erbjuda alla övriga partier samma sak. Problemställningen kan ha sin grund i lokala ställningstaganden. Demokratifrågan har dock en bredd som innebär att centrala riktlinjer bör eftersträvas. I behandlas demokratiprocessen i ett bredare perspektiv. I utredningen konstateras att behovet av en bred folklig diskussion om demokratins förutsättningar är av största vikt. Skolans roll är i detta sammanhang ytterst viktig och ger en möjlighet att skapa en tidig förståelse och delaktighet i samhällsfrågorna. Det är härigenom en angelägen fråga att utreda hur de politiska partierna ska ges större reella möjligheter att delta i samhällsutbildningen i grund- och gymnasieskolan i vårt land. () ()
mot · GP02Ub504 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub504av m.fl. (s)Forskning om social ekonomi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning om social ekonomi. Motivering Social ekonomi är ett begrepp som kommer att bli allt mer använt inom vårt land. Den sociala ekonomin utgår från lokala resurser och behov och kan omfatta föreningar, kooperativ, stiftelser, lokala utvecklingsgrupper etc. I är begreppet mer känt än vad det blivit i . Det är därför angeläget att det bedrivs forskning med anknytning till den sociala ekonomin. Det finns viss forskning i frågan men det finns ingen heltäckande kartläggning av vilken forskning som förekommer. Det finns inte heller någon kartläggning över vilken utbildning som förekommer inom området social ekonomi. En dylik forskning bör ske inom speciellt tre områden: villkor och förutsättningar för den sociala ekonomin, organisering av den sociala ekonomins organisationer och den sociala ekonomins betydelse för individer och samhälle. Forskningen har förutsättningar att samverka till att en bred kunskapsutveckling kring den sociala ekonomins särart, villkor och betydelse kommer till stånd. Området bör avgränsas tydligt mot forskningen om den offentliga sektorn respektive forskningen om det privata näringslivet. för social ekonomi vid i knyter samman ett antal myndigheter och organisationer med gemensamt intresse av forskning och utveckling kring begreppet social ekonomi. Det borde övervägas om detta institut kan ges en tydligare och starkare roll beträffande statistisk belysning, forskning och kunskapsöverföring vad gäller området social ekonomi. () () () () () () ()
mot · GP02Ub505 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub505av ()Familjepolitiskt stöd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrat stöd för barnfamiljer. Motivering Allt färre barn föds och födelsetalen sägs nu vara de lägsta i . Unga människor skjuter upp familjebildning allt längre upp . Många väljer att föda barn när de är klara med sin utbildning, fått fast förankring på arbetsmarknaden och har trygga ekonomiska förhållanden. Detta innebär att många är innan första barnet föds och man kan förmoda att kvinnan därmed kommer att föda färre barn än tidigare generationers kvinnor gjort. Om den trenden fortsätter kommer obalansen i befolkningsstrukturen att bli så dramatisk framöver att den välfärd vi i landet uppnått inte kommer att kunna upprätthållas. En ökad arbetskraftsinvandring kan knappast vara en lösning på problemet, eftersom hela västvärlden har en liknande situation. En fortsatt satsning på en generös familjepolitik som möjliggör att arbete och utbildning kan förenas med föräldraskap är nödvändig. Föräldraförsäkringen förbättras, barnbidaget har förstärkts och maxtaxan är snart införd och kommer att lätta bördan för barnfamiljerna. Däremot ter det sig nästan omöjligt att studera och ha barn. Allt sådant stöd är borta som allt fler studerar allt längre. Attityderna på arbetsmarknaden måste också förändras så att familjebildning inte ses som ett hinder utan som en förutsättning för utveckling och välstånd. Den allt vanligare anställningsfomen provanställning och tidsbegränsad anställning som drabbar många unga människor och främst unga kvinnor innebär en stor otrygghet och är därmed ett hinder för det vi vill uppnå. Också barnomsorgen måste utvecklas så att den blir tillgänglig även för den som arbetar . I den arbetsgrupp som regeringen tillsatt för att se över vilka åtgärder som kan vidtas för att öka födelsetalen bör frågan om möjligheterna att kunna studera och ha barn övervägas.
mot · GP02Ub506 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub506av Per m.fl. (kd, m, fp, v)Sjuksköterskeutbildningen i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillstånd till att den vårdvetenskapliga fakulteten vid inom givna budgetramar tilldelas medel till utrednings- och planeringsarbete inklusive konsekvensutredning och en utvärderingsplan för att starta ett accelererat utbildningsprogram. En accelererad utbildning Såväl regering som riksdag har uppmärksammat den kommande bristsituationen inom vårdyrkena. Inom de kommande 1015 åren kommer en stor del av de nu kliniskt verksamma sjuksköterskorna, adjunkter och forskare inom omvårdnad att gå i pension. kommer de årskullar av ungdomar som utgör den största rekryteringsgruppen att vara relativt liten och konkurrensen om ungdomarna till olika utbildningar inom universitet och högskolor kommer att vara hård. är bristen på sjuksköterskor och specialistutbildade sjuksköterskor stor och efterfrågan är större än tillgången och enbart den utbildning som finns räcker inte, dvs bristen kan inte utbildas bort. Därför måste andra vägar prövas för att utbilda sjuksköterskor eller återknyta utbildade sjuksköterskor till vårdverksamheterna. Här måste flera satsningar göras, så att medborgarnas tillgång till omvårdnad och sjukvård tryggas. Ett sätt är att utveckla och starta en accelererad utbildning till sjuksköterska för studenter som redan har en högskoleutbildning motsvarande 120 poäng. Det lär enligt arbetsförmedlingen i finnas cirka 5 000 personer med en 4-årig högskoleutbildning som är arbetslösa i . En förutsättning för att kunna starta en accelererad utbildning är att institutionen får medel för att utveckla ett sådant program. Adjunkter och disputerade lärare måste få tid att utveckla utbildningsplan, kursplaner och studieguider inklusive studieuppgifter och examinationsuppgifter samt former för dessa. Dessutom måste man undersöka om kliniska utbildningsplatser finns och när dessa är tillgängliga, undersöka vilka kurser som kan studeras tillsammans med den reguljära utbildningen, vilka kurser som kan studeras och vilka samordningar som måste göras för att kostnaderna för programmet skall bli rimliga. Lärare måste också anställas för att driva utbildningen. Först av allt behövs emellertid tillstånd att få starta en försöksutbildning. Därför måste diskussioner föras med flera statliga organ och myndigheter samt med universitetsstyrelsen, som beslutar om inrättning av utbildningsprogram. Vårt förslag är att den vårdvetenskapliga fakulteten vid i ett första skede tilldelas medel till utrednings- och planeringsarbete inklusive konsekvensutredning och en utvärderingsplan för att starta ett accelererat utbildningsprogram. Vårdvetenskapliga fakulteten i har genom sitt samarbete med , vid i , , erfarenhet av en dylik accelererad utbildning och framstår som mycket lämplig för en liknande försöksverksamhet. Nästa skede skulle sedan vara att erforderliga resurser tilldelas samma fakultet, för att den ska kunna starta en dylik försöksverksamhet. Per () () () () () () () Tom () () () () () () ()
mot · GP02Ub507 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub507av Per m.fl. (kd, m, fp, v)Forskarutbildningen i omvårdnad vid Sahlgrenska Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskningsresurser för den vårdvetenskapliga fakulteten i och att regeringen uppmärksammar problemen i nästa års budget. Historik Enligt riksdagsbeslut skall staten fr o m överta huvudmannaskapet för vårdhögskolorna. Regeringens proposition 2000/01:71 Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningar slår fast föjande: Ett fullständigt överförande av huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningarna till staten innebär att dessa utbildningar på lika villkor och med samma förutsättningar som övrig högskoleutbildning kommer att ingå i den statliga universitets- och högskolekulturen. Vid har det beslutats att inrätta en Hälsovetenskaplig akademi fr o m , som har namnet . Den nya består av tre fakulteter: den medicinska, den odontologiska och den vårdvetenskapliga. Inom den vårdvetenskapliga fakulteten ingår institutionerna för omvårdnad, fysio- och arbetsterapi och vårdpedagogik. Staten och träffade en principöverenskommelse om statens övertagande av vårdutbildningarna . för omvårdnad vid har anor då utbildning till barnmorska och sjuksköterska startade. Huvuduppgift för utbildning, forskning och information till samhället. är största institutionen vad avser helårsstudenter vid . Omvårdnad utgår från en helhetssyn på människan och syftar till att stödja hälsa och lindra lidande. Omvårdnad är en vetenskap som relaterar till mänskliga behov. Omvårdnad som vetenskap i relation till medicinsk behandling kan uttryckas som att vårda och behandla den sjuke och inte sjukdomen. Centralt i omvårdnad är också att möta människans reaktioner och tolkningar av ohälsa, sjukdom och funktionshinder. Institutionens verksamhetsidé är att ha nära samarbete med olika vårdverksamheter, internationell och mångkulturell integrering (internationellt samarbete och utbyte), ledarskap och mentorskap (utveckling av omvårdnad/vård) samt forskning (klinisk forskning, kunskapsutveckling av omvårdnadsämnet). Forskning och forskarutbildning Forskarutbildningen vid , , startade . Målet med forskarutbildningen vid är att den skall utmärkas av hög kvalitet och utbilda forskare som är ledande inom omvårdnad. Forskningen vid institutionen fokuseras på hälso- och ohälsoproblematik hos akut och kroniskt sjuka och människor med funktionshinder samt preventiv hälsovård. Intresset för utbildningen är mycket stort, ca 120 sjuksköterskor har ansökt till två kursstarter och 26 av dessa har kunnat erbjudas plats. Det största hindret mot att uppnå specificerade mål är obefintliga anslag till forskarutbildningen. Vid universitets övertagande har inte statliga medel specificerats för för forskning inom omvårdnad. Det är därför av avgörande betydelse för erforderliga medel avsätts till forskarutbildning och forskning inom den nya universitetsorganisationen, så att likartade forskningsörutsättningar som för andra institutioner ingående i erhålls. Per () () () () () () () Tom () () () () () () ()
mot · GP02Ub508 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub508av ()Medlingsverksamhet i svenska skolor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om betydelsen av att lärarna kan förmedla och lära ut metoder för konflikthantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att införa medlingsverksamhet i svenska skolor. Motivering Demokratins yttersta väsen handlar om att visa människor respekt, ödmjukhet och att lära sig förstå att människor är både lika och olika. Detta synsätt skall prägla hela vårt samhälle, men är också ett område som skall prioriteras inom skolan. Det är en självklarhet att skolan skall ge alla elever goda kunskaper i samtliga läroämnen. Men detta är i grunden inte tillräckligt. skall eleverna även fostras i demokratiskt tänkande och handlande. Om eleverna på vägen genom skolsystemet tappar respekten för demokrati och grundläggande mänskliga värden är detta inte enbart ett misslyckande för skolan, utan för hela samhället. Skolan skall därför på flera sätt ges förutsättningar, verktyg och metoder för att främja barns och ungdomars demokratiska kompetens. En del av elevernas lärande i demokratins grunder handlar om att lära sig hantera och lösa konflikter på ett konstruktivt sätt. I engelska skolor är medling en spridd metod för att lära eleverna att hantera konflikter och meningsskillnader. Metoden handlar i stort om att sätta sig ner och diskutera sig fram till olika lösningar på konflikter eller problem som uppstått. Medkompisprojekt är ett utbildningsprogram som används inom medlingsverksamheten. Programmets grund utgörs av att eleverna själva får lära sig att lösa konflikter genom att de får den kompetens de behöver för att med hjälp av lärarna starta egen medlingsverksamhet på den egna skolan. De får bl.a. lära sig mer om vilka förbättringar som är möjliga att uppnå för skolan i sin helhet och för eleverna som individer. Genom medlingsverksamheten på de engelska skolorna har goda resultat uppnåtts och metoden kan därför med fördel även införas på svenska skolor. Det är angeläget att lärarna kan förmedla och lära ut metoder för konflikthantering. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Ub509 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub509av m.fl. (s)Forskningsresurser till till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade forskningsresurser till högskolan i . Motivering består av , och samt även Hälsohögskolan. har ännu inget vetenskapsområde men väl rätten att bedriva forskarutbildning och doktorsexamen i ett antal ämnen vid (). Av det långsiktiga ramavtal har med staten om utbildning och forskning framgår att Högskolan skall tillföras medel för forskning och forskarutbildning vid IHH. uppgår dessa fasta statliga forskningsresurser till och i budgetpropositionen 2002 anges som planeringsförutsättning ytterligare . För övriga högskolor inom erhålles inga fasta forskningsresurser. Detta förmodligen på grund av att inte tilldelats något vetenskapsområde. har utvecklats positivt och fått ett antal goda omdömen för sin utbildningskvalitet, vilket också lett till ett högt antal sökande till utbildningarna. Därutöver har Högskolan en bred samverkan med det omgivande samhället, såväl med den offentliga verksamheten som med det privata näringslivet i länet. Som exempel kan nämnas fadderföretagsverksamheten med inte mindre än 500 företag, lärocentrum i varje kommun och decentraliserad högskoleutbildning. Vidare har Högskolan ett väl utvecklat internationellt utbyte vad gäller studenter, lärare och forskare. I budgetpropositionen anförs att forskarutbildning är en av de viktigaste förutsättningarna för att skall befästa och utveckla sin ställning som framgångsrik kunskapsnation och att inom det svenska näringslivet ökar efterfrågan på forskarutbildade. De nya företagen som växer fram är ofta kunskapsintensiva och kräver inte sällan stora forskningsinsatser, men även inom offentlig förvaltning finns ett ökat behov av specialutbildade och forskningskompetenta personer. Inte bara de nya företagen torde kräva forskningsinsatser utan också redan verksamma företag som för att kunna fortleva kräver ökade forskningsinsatser. är präglat av sina många små och medelstora företag som för sin utveckling sannolikt kommer att öka efterfrågan på forskningsinsatser. Tillgång till forskarutbildning torde också vara en betydande faktor när framtidens studenter söker högskoleutbildning, varför borde ges ökade forskningsresurser framöver. () () () () ()