mot · GP02MJ423 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ423av m.fl. (kd)Bilen och miljön Sammanfattning Bilen har kommit för att stanna. Frågan är hur den ska anpassas för att negativ miljöpåverkan ska kunna minimeras. Vårt samhälle är organiserat efter de möjligheter som bilen erbjuder. Bilen är i stora delar av vårt land en förutsättning för ett decentraliserat samhälle med bosättning i glesbygden. Ett alternativt kommunikationssystem som till stora delar skulle ersätta det nuvarande skulle fordra enorma investeringar och ökade kostnader för service och resande. Därför är det mer realistiskt att satsa på att i största möjliga mån miljöanpassa det nuvarande kommunikationssystemet. Lastbilstrafiken är mer förorenande än persontrafiken men utgörs den till allra största delen av nyttotrafik med åtföljande samhällsintäkter. Därför måste bedömningen av lastbilstrafiken utgå från en sammanvägning av flera faktorer. De åtgärder som vidtas för omställningen mot miljöanpassade kommunikationssystem ska utformas så att inte de svagaste grupperna drabbas i oproportionerligt stor omfattning. Den svenska transportsektorn tillhör de mest miljömedvetna i världen och får inte slås ut av skatter och villkor som medför att denna ersätts av utländsk miljöförorenande motsvarighet. Det är viktigt, inte minst för bilisten, att de olika skattenivåerna och avgifterna klargörs och definieras. På EU-nivå bör införas en miniminivå för koldioxidskatt. Detta skulle medföra att konkurrensen mellan olika länder blev mer rättvis. Oförändrade eller höjda fordons- och drivmedelsskatter kan inte mötas med undermålig vägstandard om trovärdigheten ska behållas. Priset på drivmedel är så högt att höjda skatter på bränslet slår direkt mot svaga grupper i samhället. En större prisdifferentiering av miljöklasserna på bränslet behövs. Förnyelsebara bränslen bör ha lägre skatt än fossila bränslen. Koldioxidskatten ska sänkas i proportion till inblandningsgrad av förnyelsebara bränslen. Likaså bör energiskatten sänkas för dessa bränslen under en övergångstid för att skapa ett miljövänligt alternativ till de fossila bränslena. Fossila bränslen bör fasas ut och beläggas med en högre koldioxidskatt efterhand som miljöanpassade alternativ kan erbjudas. Innehållsförteckning Sammanfattning 17 Innehållsförteckning 18 1 Förslag till riksdagsbeslut 19 2 Inledning 20 3 Dagens transportsystem 20 3.1 Bilens betydelse för individen och samhället 20 3.2 Bilen som kultur och hobby 21 4 Miljöpåverkan 22 4.1 Miljökostnader 22 4.2 Åtgärder mot transporternas miljöpåverkan 23 4.2.1 Åldrig bilpark 23 4.2.2 Höjd skrotningspremie 23 4.2.3 Katalysatorn 23 4.2.4 Bränslet 24 4.2.5 Andra utsläppskällor 25 4.2.6 Buller 25 4.2.7 Ny teknik 25 4.2.8 Kommunikationsforskning 26 4.2.9 Chipstrimning 26 4.2.10 Skatter och lagstiftning 26 4.2.11 Regionala skattesänkningar 26 4.2.12 Trafikförsäkringen 27 4.2.13 Vägnätet och miljön 27 4.3 Vikten av alternativa drivmedel 27 4.3.1 Bränsleflexibla bilar och skatter 28 4.3.2 Produktion 29 4.3.3 Fler pilotprojekt 29 4.3.4 Skatter, stöd och regler 30 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att premiera miljövänliga alternativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att höja reseavdragen.1 begär att regeringen lägger fram förslag till borttagande av vägavgifter och fordonsskatt för veteranlastbilar som ej regelmässigt går i yrkesmässig trafik.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att ge producenter av förnybara drivmedel långsiktig befrielse från koldioxidskatt.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad låginblandning av etanol. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att låta fler få pilotprojektsdispenser för alternativa bränslen, såsom ekoparaffin.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skapa större differens mellan miljövänliga och miljöstörande alternativ. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att höja skrotningspremien för bilar utan katalysator. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa skrotningspremie för äldre gräsklippare och utombordsmotorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att sänka skatten på alkylatbensin (grön bensin) för motorsågar och trädgårdsredskap.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillåta chipstrimning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långsiktiga mål vad gäller nya bränslen och ny teknik.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattebefrielse på etanol (E85) och s.k. FFV-bilar.1 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av trafikförsäkringen enligt vad i motionen anförs.4 1 Yrkandena 2 4, 6, 10 och 13 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 11 hänvisat till TU. 3 Yrkande 12 hänvisat till NU. 4 Yrkande 14 hänvisat till LU. 2 Inledning Väl utbyggda och fungerande kommunikationer är en förutsättning för ett lands välfärdsutveckling. Oavsett vilken inställning man har till bilen som transportmedel så har denna varit och är också fortsättningsvis nödvändig för samhällsutvecklingen. Bilen ger också en ökad frihet, tillgänglighet till servicesektorn och arbetsmarknaden. I glesbygden är bilen dessutom ofta den enda möjligheten att transportera sig och därmed en förutsättning för boendet. Stad och glesbygd får inte ställas emot varandra i debatten. växer kraftigt och utbyggnaden av kollektivtrafiken har svårt att växa i samma takt. I många glest bebyggda delar av vårt avlånga land finns nästan ingen kollektivtrafik alls att tillgå. Bilen är således oumbärlig både i stad och glesbygd. Bilen medför dock en hel del emissioner som skadar vår miljö. Våra intressen av välfärd och bekvämlighet krockar med våra intressen för ren luft och natur. Transportsektorn är i mycket hög grad beroende av fossila bränslen och bidrar starkt till växthuseffekten, försurning av mark, sjöar och vattendrag och övergödning m.m. Utnyttjandet av energi och resurser måste genomgående ske på ett sådant sätt att jordens begränsade resurser förvaltas i stället för förbrukas. I denna motion kommer huvudsakligen att presenteras en beskrivning av dagens kommunikationssystem, utsläppsproblemens karaktär samt hur vi Kristdemokrater vill bidra till att lösa problemen på detta område. 3 Dagens transportsystem I har antalet fordon stadigt ökat och någon avmattning väntas inte inom överskådlig tid. Transporterna förväntas fortsätta öka liksom antalet fordon. Detta riskerar att ytterligare öka belastningen på den globala miljön. Därför är det viktigt att fordon och transportsystem miljöanpassas i så stor utsträckning som möjligt. 3.1 Bilens betydelse för individen och samhället är ur många synvinklar en viktig förutsättning för samhällsutvecklingen och ger tillgänglighet till servicesektorn och arbetsmarknaden. I glesbygden är bilen ofta den enda möjligheten för transport och därmed också en förutsättning för boende i glesbygden. Dessutom ger den en omfattande frihet för individen. I praktiken finns sällan något realistiskt alternativ. Vi kristdemokrater anser att det både är olyckligt och fel att stad och glesbygd ofta ställs emot varandra i debatten. Båda har trafikproblem av olika karaktär som måste lösas. Ingen gynnas av att motsättningar byggs upp mellan befolkningen i städer och glesbygd. växer kraftigt och utbyggnaden av kollektivtrafiken har svårt att växa i samma takt. Många människor tillbringar i trafikköer . I många glest bebyggda delar av vårt avlånga land finns nästan ingen kollektivtrafik alls att tillgå. 3.2 Bilen som kultur och hobby Intresset för bilar och andra fordon som historia, kulturföremål och hobbyverksamhet har ökat stadigt . Engagemanget för olika fordon, exempelvis mopeder, motorcyklar, personbilar, lastbilar och traktorer, bidrar på många sätt till att en del av vårt kulturarv och teknikrelaterade kunskaper hålls levande. Omkring 500 000 svenskar odlar detta intresse i förening eller klubb. Det är att beteckna som en folkrörelse. Flera hundratusen av dessa personer är registrerade i någon av de tusentals motorklubbar som finns i . Tio motortidningar ges ut i med en upplaga om 3 miljoner exemplar (av marknaden). Dessutom publiceras i sju engelskspråkiga specialtidningar som finns tillgängliga i ett 30-tal länder över hela världen. För att vara ett så litet land som måste det ses som unikt att vi har etablerat flera framgångsrika fordonstillverkare som , och på världsmarknaden. har också världens största motorcykelintresse per invånare och endast har fler organiserade mc-medlemmar än till antalet. Vi har således en lång tradition av motorintresse och bilhistoria i vårt land. Det är viktigt att vi tar tillvara det engagemang som finns i på detta område. Många äldre fordon kan med fördel köras på mer miljöanpassade bränslen. Bilentusiasterna får inte per definition ses som miljöbovar. Svenska arbetar t.ex. en hel del med miljöfrågor och har bl.a. tagit fram en katalysator till den gamla och uppmanar sina medlemmar att montera den för att minska utsläppen. Det ligger därför ett värde i att inte i onödan utforma lagar, regler och beskattningar som hämmar möjligheter för intresserade att utöva en verksamhet som på ett positivt sätt bidrar till förståelse och insikt i en viktig del av vårt samhälles historia och hobbyverksamhet. En sådan regel är importrestriktionerna för bilar med årsmodell 19891992 där säger nej till i stort sett alla avgasdispenser. De som kommer i kläm är bilentusiasterna som vill importera sin pärla för att köra kanske till och från utställningarna. Vi har tidigare till miljöministern föreslagit att de som kan visa upp en s.k. entusiastförsäkring för sitt fordon per automatik borde få dispens för registrering. Ett förslag som lämnades av , men inte tagits upp av regeringen, är att slopa både fordonsskatt och vägavgift för veteranlastbilar om de används av personer vars huvudsysselsättning inte är godstransporter samt att de endast tillfälligt körs på allmänna vägar. Vi begär att beslutar om utredningens förslag i detta avseende. 4 orsakar olika miljöproblem. Dessa är inte enbart avgränsade till vägtrafik utan förekommer även vid andra sätt att transportera personer och varor. Merparten av växthusgasutsläppen kommer från industrin, värmeverken, jordbruket samt hushållen som tillsammans står för av växthusgasernas utsläpp i . (Källa: SOU 2000:23 slutbetänkande.) Alla sektorer som bidrar till växthuseffekten måste dra sitt strå till stacken. Etappmålet för utsläpp av koldioxid kommer enligt prognos med all sannolikhet inte att nås med nuvarande trafikutveckling och beslutade åtgärder. Trots osäkra uppgifter kvarstår bedömningen att prognoserna pekar på att utsläppen från transportsektorn kommer att överskrida etappmålet med . Enligt statistik från , m.fl. svarar vägtrafiken i för av landets koldioxidutsläpp, av utsläppen av kväveoxider, av kolväteutsläppen och av svaveldioxidutsläppen. Till detta kommer miljöpåverkan i form av restprodukter, buller och utsläpp vid produktion av fordon. Vid skrotning tillkommer också omhändertagande av miljöskadliga produkter. Den stora utmaningen ligger i den ökning av emissioner som förväntas p.g.a. en stor global volymökning av transporter. Det räcker inte med att vidtar åtgärder för den egna transportsektorn. anser att måste verka kraftfullt för att internationella överenskommelser och åtaganden ska komma till stånd i syfte att åstadkomma en omställning till mer miljöanpassade transporter. 4.1 Miljökostnader De befintliga modeller för beräkningar av luftföroreningarnas miljökostnader uppvisar stora skillnader. Ett exempel på detta är att numera föreslår att miljökostnaden ska uppgå till per utsläppt kilo koldioxid medan tidigare beräkningar ansett att /kg var rätt nivå. Det finns också andra beräkningar som hamnar mellan dessa summor. Beräkningar av andra utsläppsämnen uppvisar också avvikelser i kostnader. Det är med andra ord svårt att sätta en exakt prislapp på luftföroreningar och därmed skatt på t.ex. diesel. Politiken bör inriktas på att genom långsiktiga mål driva på utvecklingen för energieffektiva och mer miljövänliga fordon och nya bränslen. Undersökningar visar att utsläppens storlek relaterar till befolkningstäthet och trafikintensitet. Då samtliga utsläppsvärden korrelerar med befolkningsstorleken och trafikintensiteten innebär detta att utsläppen i glesbygd medför mindre negativa effekter på miljön eftersom koncentrationerna av föroreningarna är lägre där. Detta bör få utslag när miljökostnader, skatter och avgifter utformas och beräknas för stad och glesbygd. 4.2 Åtgärder mot transporternas miljöpåverkan Förutom de orsaker som beskrivits ovan så finns det ett antal huvudproblem med bilar och transporter som måste lösas. Några av de viktigaste problemen att lösa är att förbättra avgasreningen på fordon och arbetsmaskiner, förnya fordonsparken och att introducera en ökad andel förnyelsebara och rena drivmedel. Dessa och en del andra problem och fakta diskuteras mer ingående i det följande. 4.2.1 Åldrig bilpark En viktig orsak till utsläppsnivåernas storlek är åldern på fordonet. Enligt uppgift från Bil blir bilarna i allt äldre. har en av de äldsta bilparkerna i . Just nu är den . Som jämförelse kan nämnas att en tredjedel av bilarna i är så gamla, i och bara drygt en fjärdedel. I är fyra av tio bilar eller äldre, men i har bara en tiondel av alla bilar nått den åldern. har näst äldsta bilpark och trots nybilsförsäljningens uppgång kommer det att dröja , oavsett en eventuell lagstiftning om producentansvar, innan vi får bort de gamla, orenade bilarna från vägarna. Svenskarna behåller således sina bilar längre än man gör i andra jämförbara länder. När en bil har rullat har endast hälften av bilarna i den årsmodellen skrotats och den andra hälften är fortfarande i trafik. var genomsnittsåldern på den svenska bilparken bara och så sent som var bilarnas ålder i snitt . 4.2.2 Höjd skrotningspremie vill på grund av den höga åldern på svensk fordonspark föreslå en kraftigt höjd skrotningspremie för bilar äldre än modell. Enligt den utredning som gjordes om skrotningspremien (SOU 1997:126) torde en kraftig höjning, även , innebära att många gamla bilar med dåliga säkerhets- och miljöegenskaper försvinner ur trafik ganska snabbt. Vårt förslag är att höja skrotningspremien till för bilar äldre än modell av . För att inte hämma nybilsförsäljningen bör inte hela summan läggas på nybilspriset enligt dagens princip. Eftersom man begränsar perioden med höjd premie, bör detta kunna vara möjligt. Regeringen bör ges i uppdrag att höja skrotningspremien enligt ovanstående modell. 4.2.3 Katalysatorn En revolution för att minska luftföroreningarna var kravet på katalysator som gäller för alla bilar års modell. Många representanter för bilindustrin menade på förhand att ett sådant krav var orealistiskt att genomföra, men det gick! Av 3,9 miljoner personbilar är ca 2,5 miljoner bilar utrustade med katalysator . Det innebär att fler än sex av tio bilar är avgasrenade. Då nya bilar med katalysator rullar längre än äldre bilar, så körs ca åtta av i vårt land med bilar försedda med katalysator. Det är svårt att få fram exakta uppgifter om personbilar med katalysatorrening i andra EU-länder. En grov uppskattning är att kanske av det totala antalet personbilar inom EU har katalysatorrening. Det finns, trots att en stor andel av bilparken är katalysatorförsedd, dock fortfarande 1,4 miljoner personbilar i , de flesta eller tidigare, som inte är utrustade med katalytisk avgasrening. Detta motsvarar av den svenska bilparken. Det är denna andel vi hoppas kunna minska. 4.2.4 Bränslet En av de viktigaste faktorerna, för att minska föroreningar som är förknippade med vägtrafik, är att ha ett rent bränsle. Transporterna kan effektiviseras men framför allt måste det till nya bränslen som inte ger upphov till ökad växthuseffekt. Lastbilstrafiken är det transportslag som mest bidrar till utsläpp av luftföroreningar. Ändå är svensk åkerinäring internationellt sett långt framme vad gäller miljötänkandet. Svensk miljöklass 1-diesel är renast i . Till exempel är svavelinnehållet i svensk miljöklass 1-diesel (MK1-diesel) bland de lägsta i världen. är EU:s krav max 350 ppm svavel i dieseln. gäller max 50 ppm. I gäller för MK1-diesel max 10 ppm. Denna diesel vill regeringen beskatta hårdare för att minska emissionerna. Enligt vår mening skulle snarare en skattesänkning kunna minska emissionerna från lastbilstrafiken. Utländska åkare skulle, om det var ekonomiskt gynnsamt, med största sannolikhet tanka mer diesel i istället för i grannländerna och utsläppen skulle totalt sett minska. Miljöpolitiken riskerar att förlora i förtroende om man enbart fokuserar på höjd dieselskatt, vilket uppenbarligen gör att vi får högre svavelutsläpp i genom en ökad mängd utländsk diesel. Det är allmänt känt att många utländska åkare tankar billigare och hälsofarligare diesel innan de kommer till . Utsläppen hamnar här i medan skatteintäkterna stannar i ett annat land. Det borde vara en enkel ekvation, att om man premierar den bästa dieseln i så tankar fler här i . Detta skulle medföra att skatteintäkterna ökar och utsläppen blir mindre farliga. avvisar därför regeringens förslag om höjd skatt på diesel. Vi föreslår istället en sänkt skatt på diesel med per liter (inkl. moms) över hela landet. Detta förslag utvecklas i skattemotion. Vi anser dessutom att bör verka för en generellt bättre diesel i hela , där framför allt kraven på lägre svavelhalt skärps. Detta skulle bana väg för teknik som bättre klarar att rena avgaserna. Med en låg svavelhalt i bränslet skulle marknaden för dieselbilar med katalysatorer öka kraftigt. Förutom att de ger lägre svavelutsläpp är de nya katalysatorerna också bättre på att rena kväveoxider och partiklar som är några av dieselns problem. Genom de renare bränslena och redan befintlig teknik kommer flera av de skadliga ämnen som släpps ut att försvinna i takt med en förnyad fordonspark. Det stora problemet är utsläppen av koldioxid som förekommer vid all slags förbränning. Det viktiga blir då att inte tillföra atmosfären mer kol än den själv kan cykliskt binda. Detta kan exempelvis ske genom användning av förnyelsebara drivmedel. Fossila bränslen medför en kraftig påspädning av koldioxidutsläppen och måste därför fasas ut. 4.2.5 Andra utsläppskällor Miljöskadliga utsläpp till luft och vatten sker inte enbart från vägtrafiken. En inte obetydlig utsläppskälla som inte ofta beaktats är äldre båtmotorer, arbetsmaskiner, stationära motorer, gräsklippare, motorsågar och andra arbetsredskap. Om man betänker att det finns cirka 600 000 fordon och 1 800 000 redskap, vilka ofta saknar rening, inser man att det här är ett viktigt område där åtgärder måste vidtas. Enligt kommer av landets utsläpp av kväveoxiderna från dieseldrivna arbetsmaskiner. En orenad, äldre gräsklippare släpper under en timmes användning ut lika mycket miljöskadliga avgasutsläpp som en modern bil gör under 4 000 kilometers körning. Vi anser att en skrotningspremie för äldre båtmotorer och gräsklippare skulle vara en effektiv miljöförbättrande åtgärd som skulle löna sig. Därför måste skatten sänkas på alkylatbensin (s.k. grön bensin) för motorsågar och trädgårdsredskap. 4.2.6 Buller Enligt förra årets budgetproposition hade antalet bullerstörande vägnät minskat med till följd av åtgärder och utmed järnväg har drygt 900 fastigheter erhållit bullerskydd . Detta är självfallet positivt. Ansträngningarna bör kontinuerligt fortskrida men i årets proposition saknas uppgifter om utvecklingen. Buller må vara ett mindre diskuterat miljöhot men inte desto mindre allvarligt. Det är ca 1,6 miljoner människor i vårt land som utsätts för buller från vägtrafik som överskrider riktmärket för god kvalitet. Även om tekniken ger oss tystare bilar och flygplan så kvarstår problemet främst p.g.a. ökad användning av flyg och bil. 4.2.7 Ny teknik De fordon vi färdas med måste bli bättre ur flera aspekter men framför allt från miljösynpunkt. Det ligger därför i samhällets intresse att stödja forskningen av ny teknik och därmed bidra till en miljömässigt hållbar utveckling av transportsektorn. Med jämna mellanrum presenteras nya lösningar för att minska bränsleförbrukning och utsläpp av miljöskadliga ämnen. Motorer med variabel kompression, styrning av ventiltider och bränsleinsprutning i förbränningsrummet är några exempel som presenterats . Det är viktigt att det ställs krav på biltillverkare för att minska bränsleförbrukningen och utsläpp av skadliga emissioner. Det kommer dock inte att räcka med att enbart inrikta sig mot biltillverkarna utan förnyelsebara drivmedel är ett måste. Miljöbilen måste bli en självklarhet i framtidens samhälle. Samordning och stimulans saknas. vill att anslagen till forskning på området ökas och sprids så att fler projekt kan startas. 4.2.8 Kommunikationsforskning anser att forskning för att sänka produktionskostnaderna för biobaserade drivmedel, som till exempel etanol och metanol baserad på cellulosahaltiga råvaror, bör vara prioriterad. Tillsammans med övrig produktion av biobränslen skulle denna produktion vara särskilt väl anpassad till svenska förhållanden, då det finns relativt stor potential för biobränslebaserade drivmedel i . 4.2.9 Chipstrimning Kunskap avgränsas inte till företags och tillverkares storlek. Sådan finns också ofta bland mindre företag, vilka specialiserat sig på olika områden. Ett exempel är chipstrimning där företag som arbetar med begagnade bilar vid praktiska prov kunnat påvisa både lägre bränsleförbrukning, lägre utsläppsnivåer och högre effektuttag. I Avgasutredning 2 000 (SOU 2000:12) föreslås att chipstrimning ska förbjudas med argumentet att det är dåligt för miljön. Då test hos mindre företag visat motsatsen ifrågasätter vi denna slutsats. Stelbent byråkrati leder inte utvecklingen framåt utan bromsar många dynamiska effekter. anser att möjligheter ska finnas till certifiering för företag som sysslar med chipstrimning om dessa kan verifiera sina resultat och tar sitt ansvar gentemot kunder och myndigheter. 4.2.10 Skatter och lagstiftning För att komma tillrätta med vägtrafikens miljöeffekter behövs både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Bland de kortsiktiga finns flera som inte fordrar några större ekonomiska resurser. Långsiktigt är en kombination av morötter och lagstiftning en framkomlig väg. I har man ställt krav på tillverkare att fastställda mål ska vara uppnådda vid ett visst datum. Det är därför en klok investering att i samverkan med forskare, tillverkare och producenter av fordon och förnyelsebara bränslen finna vägar för ett miljöanpassat transportsystem. 4.2.11 Regionala skattesänkningar Boende i glesbygd har utan tvekan ett stort avståndshandikapp när det gäller möjligheten att tillgodogöra sig den samhällsservice som är självklar för vanliga människor i mer tätbefolkade områden. Det handlar dessutom om bristfällig kollektivtrafik med ett beroende av biltransporter och de merkostnader detta innebär. För att något kompensera detta föreslår en skattesänkning med per liter (inkl. moms) på bensin inom stödområde A, vilket framgår av vår skattemotion. 4.2.12 Trafikförsäkringen Kostnader för trafikskadade bör ligga på trafikförsäkringen. Bilägarnas höjda försäkringspremier kan kompenseras med lägre inkomstskatt. Försäkringsbolagen kommer då att bli mer aktiva på trafiksäkerhetsområdet. Ett sådant förslag presenteras i skattemotion. 4.2.13 Vägnätet och miljön Bilen fungerar inte som transportmedel utan bra vägar. Dåliga vägar kan leda till högre slitage och ökad bränsleförbrukning. Det svenska vägnätet är tyvärr kraftigt eftersatt. Bristerna är nu så stora att akuta insatser fordras.