mot · GP02Sk474 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk474av m.fl. (m)En social skattepolitik för välfärd och valfrihet 1 Sammanfattning Vi vill genomföra en omfattande skattereform som stärker enskilda människors frihet, oberoende och trygghet. Hundratusentals människor som har svårt att få pengarna att räcka till får med våra förslag en betydligt bättre ekonomi och större frihet i vardagen. Det är om det som den här motionen handlar om personlig frihet, vardagsmakt och minskat beroende av politiska beslut. Vi vill sänka skatterna för alla. Principen är enkel: Som vi ser det har varje människa rätt att bestämma över sitt eget liv och fatta de avgörande besluten själv. Det handlar om att ha kommandot över sin egen tillvaro och om vetskapen att man själv med egna ansträngningar kan påverka sin situation till det bättre. Konsekvenserna av den politik som vi driver blir både ett rimligare och rättvisare skattesystem, en ökad levnadsstandard för alla och ett minskat bidragsberoende för många. De höga skatterna är en del av den sociala problematik i form av bland annat bidragsberoende och höga trösklar till arbetsmarknaden som finns i . Vår ambition är att genom en offensiv politik med stora skattelättnader för alla som har svårt att få pengarna att räcka till bryta utvecklingen där alldeles för få klarar sin egen försörjning. Sänkta skatter är ett sätt att bekämpa nyfattigdomen. Att alla skall kunna leva på sin lön är ett av våra viktigaste skattepolitiska mål. Vi vill sänka skatterna för att det leder till högre tillväxt och därmed bättre välfärd men framför allt för att vi ser till den enskilda människans behov. En positiv konsekvens av vår skattepolitik är givetvis också att vi får ett som är bättre rustat för företagande och tillväxt. I grunden handlar skillnaderna i skattepolitiken mellan olika partier och politiska inriktningar om skillnad i människosyn. Antingen tror man att människor själva har förmågan att fatta egna beslut, att välja och att ta ansvar, eller så gör man det inte. Vi tror på människans behov av frihet och förmåga att ta ansvar, och vi vill därför ersätta dagens höga och orättvisa skatter med låga och rättvisa skatter. De uppgifter som vi måste lösa gemensamt bör finansieras gemensamt. Varje skatteuttag ska vara motiverat. Som politiker har man inte rätt att slösa med medborgarnas pengar, utan man är skyldig att i varje läge väga de många offentliga utgifterna mot det faktum att det ytterst handlar om frukterna av någon annans möda och arbete. Förslagen i korthet: Sänkta inkomstskatter som gör det möjligt att leva på sin lön. Innan någon börjar betala skatt skall den personen ha haft en rimlig möjlighet att klara av sina egna grundläggande behov; mat, boende mm. Vi vill därför att de första intjänade av inkomsten eller pensionen skall vara helt fria från inkomstskatt. För dem som har barn är försörjningsbördan större, och därmed är det också rimligt att skattesystemet tar hänsyn till det. Grundavdraget ökas därför med per barn. Förvärvsavdrag som kompenserar för egenavgifterna. På låga och medelstora förvärvsinkomster föreslår vi utöver grundavdraget ett så kallat förvärvsavdrag på av inkomsten. Mindre marginaleffekter och avskaffad straffbeskattning av kunskap genom slopad statsskatt. Förändringarna ovan är så omfattande att de måste genomföras . För den kommande budgetperioden vill vi höja grundavdraget till som mest , införa ett förvärvsavdrag och sänka statsskatten till . skall grundavdraget för barn med 15 000 införas. Slopad fastighetsskatt som gör det möjligt att bo, och att bo kvar. Fastighetsskatten vill vi ta bort helt och hållet. Den beräknas på inkomster som inte finns och får i vissa fall till konsekvens att människor tvingas flytta från sina hem. Även här tar emellertid avvecklingen . Vi vill frysa taxeringsvärdena vid den nivå de hade 1997, halvera markvärdet som underlag för taxeringen och sänka skattesatsen för småhus till för att därefter sänka det . Vi vill också sänka såväl bensin- som dieselskatten med per liter. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 3 2 Innehållsförteckning 5 3 Förslag till riksdagsbeslut 7 4 Utgångspunkter 7 5 Omvärlden skattepolitiken 8 6 Skattetrycket i dagens 9 6.1 Dagens skatter 9 6.2 Problem med höga skatter 9 6.2.1 Förlorad mångfald 9 6.2.2 Bidragsberoende 10 6.2.3 Alla beskattas alltid och de som har minst beskattas mest 10 6.2.4 Uppätna löneökningar och stor svart sektor 10 6.2.5 Buffertbrist 10 6.2.6 Lägre köpkraft och höga priser 10 6.2.7 Tillväxt, arbetsmarknad och internationell konkurrens 11 7 Huvudinriktning av våra förslag 11 8 Sänkta inkomstskatter 11 8.1 Utgångspunkter 11 8.1.1 Höjd skattefri inkomst ökat grundavdrag för alla 12 8.1.2 Underlätta förvärvsarbete inför förvärvsavdrag 13 8.1.3 Slopa den statliga inkomstskatten 14 8.1.4 Skatt efter försörjningsbörda inför extra grundavdrag för barn 14 8.1.5 Öka valfriheten i barnomsorgen inför avdrag för styrkta barnomsorgskostnader 14 8.1.6 Fler arbetstillfällen gör det lättare att räcka till inför skattereduktion för hemnära tjänster 15 8.2 Slopa bägge boendeskatterna fastighets- och förmögenhetsskatten 15 8.2.1 Utgångspunkter 15 8.2.2 Beskattningen av boendet är dubbelt orättfärdigt avveckla fastighetsskatten och förmögenhetsskatten 16 8.3 Skatt på sparande 16 8.3.1 Utgångspunkter 16 8.3.2 Förmögenhetsskatten ett straff på sparande avveckla förmögenhetsskatten 17 8.3.3 Tryggare ålderdom höjd avdragsrätt för pensionsförsäkringar 17 8.3.4 Uppskjuten beskattning av innehav i fonder och aktier 17 8.4 Bilen behövs sänk drivmedelsskatterna 18 8.4.1 Den största delen av bränslekostnaden är skatt sänk skatten på bensin och diesel 18 8.4.2 Underlätta pendling och resande öka bilavdraget 18 8.5 Övriga skatter 18 8.5.1 Sänk straffskatten på kärnkraftsel 18 8.5.2 Höga alkoholskatter ökar risken för smuggling och slår ut svenska jobb sänk alkoholskatten 19 9 Finansiering av våra skattesänkningar 19 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en inkomstskattereform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om slopande av boendeskatterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattning av sparande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om energi- och drivmedelsskatter. 4 Utgångspunkter Sänkta skatter är inte en fickpengsfråga, även om det är så det låter från regeringshåll . Sänkta skatter är en fråga om grundläggande moral, om vem som ytterst bestämmer över människors inkomster, om trygghet och om bättre möjligheter för alla att kunna förändra och förbättra sin egen ekonomiska situation. Våra förslag har fem huvudsakliga utgångspunkter. För det första handlar det om ett grundläggande principiellt ställningstagande. Varje människa har, som vi ser det, en självklar rätt att förfoga över merparten av det som han eller hon tjänar in. Dagens system utgår ifrån att alla inkomster i grunden tillhör staten och att vi sedan ska vara tacksamma för att vi får behålla en mindre del för eget bruk. Vårt synsätt är det rakt motsatta. Inkomsten tillhör i första hand den enskilda människan. Sänkta skatter är det enskilt viktigaste sättet att flytta tillbaka makten från politiker till enskilda människor. De som inte vill sänka skatterna ordentligt för en politik som berövar många människor chansen att göra sina egna livsval. Skattetrycket uppgår till av BNP. Det innebär att över hälften av vad svenska folket tillsammans arbetar ihop betalas till den politiska sektorn. På individnivå är siffran ofta ännu högre. Även låginkomsttagare betalar i av sin totala inkomst i skatt. När en så stor del av inkomsterna betalas i skatt hamnar många ofrånkomligen i en beroendeställning till politiken. Utrymmet att på egen hand spara minskar, och likaså beslutsfriheten. En konsekvens av höga skatter blir att människor utelämnas till politikens prioriteringar i stor utsträckning. Människor får inte välja själva, utan någon annan väljer i stället. För det andra finns det en tydlig social dimension i högskattesamhället som innebär otrygghet och små egna marginaler. Skatterna tvingar ner människor under vattenytan. i är för många regelmässigt på marginalen, och skillnaden mellan plus och minus kan handla om så lite som om man plötsligt måste laga en trasig cykel eller betala en extra tandläkarräkning, trots att man har en någorlunda inkomst. Den otrygghet som små marginaler innebär rör inte bara några få utan mängder av enskilda människor och familjer i vårt land. För det tredje utgår vi ifrån den totala skattebördan snarare än de enskilda skatterna. Det är inte bara inkomstskatterna som är för höga. var för sig kan en del skatter synas hanterbara. Men tagna tillsammans bildar skatterna på arbete, boende, konsumtion och energi ett enormt tryck som kräver initiativ och upphäver en betydande del av den enskilda människans självständighet. För det fjärde anser vi att skatterna ska utformas på ett sätt som är så neutralt som möjligt. Det är inte statens uppgift att genom skattesystemet styra vilka val människor ska göra i sina liv vad gäller konsumtion, arbete och investeringar. Lika lite som staten ska bestämma vad människor skall äta till middag eller när de ska göra det ska den med hjälp av skatter försöka styra hur människor skall leva sina liv. För det femte främjar låga skatter entreprenörskap, tillväxt och välstånd. Om människor har möjlighet att skapa så kommer de också att göra det. I grunden kommer det oss alla till del i form av starkare ekonomisk utveckling. I dagens ekonomi är villkoren för enskilda människor den kanske allra viktigare delen av företagsklimatet. 5 Omvärlden skattepolitiken Det går en våg av skattesänkningar genom världen. I , i , i , i , i och i många andra länder sänks skatterna. Det gäller skatter på ägande, där nästan alla länder nu tagit bort förmögenhetsskatten, det gäller andra kapitalskatter, men i synnerhet gäller det inkomstskatter. Strävan att minska marginaleffekterna och öka människors egna ekonomiska utrymme är vägledande. I sänks de högsta marginalskatterna ned till och de lägsta till . Grundavdraget höjs till . I finns beslut om att sänka skatterna till genomsnittlig EU-nivå från en av unionens högsta nivåer. I har den nya administrationen fått kongressens bifall till att sänka marginalskatterna både i toppen och i botten från en redan låg nivå. I gäller en skatteskala på inkomster med endast en procentsats, s.k. platt inkomstskatt. Någon bolagsskatt finns inte. Det är inte bara de skattesänkningar som sker i omvärlden som påverkar . Redan existerande skillnader mellan länderna har stor betydelse. Den snabba internationaliseringen minskar möjligheten att ta ut så höga skatter på lättrörliga skattebaser som traditionellt har gjort och gör. Det har vi redan sett exempel på. Socialdemokraterna har tagit bort skatten för miljardärer som annars skulle ha lämnat landet med sina tillgångar. Pensionärer som bott i sina hus flera decennier och betalat av sina lån måste dock fortfarande betala förmögenhetsskatt. Socialdemokraterna höjde först skatten på tobak, men fick sedan sänka den när smugglingen blev alltför besvärande. Av samma skäl finns det ett tryck nedåt på alkoholskatten. Det är också nödvändigt att ta hänsyn till utflyttningen av kapital och den internationella efterfrågan på personer med särskild kompetens, vare sig det rör sig om sjuksköterskor eller datatekniker. Innebörden av detta är att de som vill vidmakthålla högskattestaten måste välja ännu högre skatter för de skattebaser som inte kan flytta eller är utsatta för internationell konkurrens. Det talas ibland givet denna utveckling om det enda som det kommer att vara möjligt att ta ut höga skatter på är föda, fastigheter och fattigt folk. Det innebär att om inget görs för att sänka skatteuttaget kommer en ökande andel att belasta dem som har sämst förmåga att betala skatt. 6 Skattetrycket i dagens 6.1 Dagens skatter går mer än hälften av samlade produktion till skatt. Inget annat land har ett så högt samlat skattetryck. Inte i något annat land har politikerna skaffat sig så mycket makt på medborgarnas bekostnad. Sedan Socialdemokraterna övertog regeringsmakten har skatterna (exklusive socialavgifter) höjts med , dvs. nästan per vuxen svensk. Eftersom inflationen totalt understigit har skatterna realt ökat med över 200 miljarder . Annorlunda uttryckt: Av den tillväxt som vi har haft har stat och kommuner lagt beslag på mer än hälften. 6.2 Problem med höga skatter Redan innan de senaste årens höjningar genomfördes var skatterna för höga. Nedan beskrivs ett antal av de problem som plågar människor i världens mesta högskattestat. 6.2.1 Förlorad mångfald Det samlade skattetrycket är ett bra mått på balansen mellan politikens och individens makt. Ju högre skattetryck, desto mindre är utrymmet att med egna pengar ta ansvar för sig själv och sin familj. Det betyder också att alternativen inom de flesta samhällsområden är färre än de annars skulle ha varit det är ju så få som kan välja själva. 6.2.2 Bidragsberoende I ett samhälle där tiotusentals ensamstående mammor får mer än en tredjedel av sitt ekonomiska månadsnetto från olika typer av bidrag är den egna privata beslutssfären alldeles för liten. Det gäller i synnerhet som hon betalt avsevärt mer än vad hon får i bidrag i olika skatter. Även många av dem som räknas som medelinkomsttagare har svårt att få ekonomin att gå ihop. Hushåll har gjorts beroende av bidrag och subventioner, och därmed beroende av politiska beslut. Det är kort och gott svårt att tjäna pengar i på eget, hederligt arbete. Men problemet handlar inte bara om pengar. Att beröva människor rätten att kunna leva på sin egen lön eller att kunna spara pengar för framtiden innebär att man berövar dem en stor del av den värdighet som ligger i att kunna försörja sig själv och sin familj. 6.2.3 Alla beskattas alltid och de som har minst beskattas mest Ett högt skattetryck innebär automatiskt att alla måste betala mycket skatt. Ska staten och kommunerna kunna ta in de gigantiska summor det handlar om är det rent matematiskt omöjligt att göra det på något annat sätt än att låta låg- och medelinkomsttagare bära huvuddelen av bördan. Många får svårt att klara vardagen utan bidrag eller subventioner från det offentliga, dvs. bidrag som de själva har betalt genom sina skatter. 6.2.4 Uppätna löneökningar och stor svart sektor Eventuella löneförhöjningar ger inte så värst mycket mer i plånboken eftersom marginalskatten är så hög och offentliga bidrag i många fall reduceras när inkomsten ökar. De höga skatterna tvingar också fram svartarbete. Ingen kan med säkerhet belägga exakt hur stor den svarta sektorn är, men klart är att den aldrig i modern tid varit större än den är . De höga skatterna skjuter ut tusentals människor på illegala marknaden som präglas av osäkerhet och otrygghet. Många människor tvingas bryta mot lagen för att ha en dräglig tillvaro. 6.2.5 Buffertbrist En direkt konsekvens av att alla beskattas högt är att de allra flesta människor har mycket svårt att med en vanlig arbetsinkomst spara ihop tillräckligt mycket för att kunna ha en buffert att använda om man skulle mista jobbet, drabbas av sjukdom eller råka ut för en olycka. Utan möjlighet att bygga upp ekonomiska reserver blir människor otrygga. För många betyder det mer för privatekonomin vad som står i finansplanen än vad man bestämmer runt köksbordet. 6.2.6 Lägre köpkraft och höga priser De höga skatterna sänker också köpkraften för medborgarna. Enkelt uttryckt blir det dyrt att leva. Att köpa tjänster, till exempel städning och trädgårdsskötsel, som underlättar vardagslivet är en lyxig utopi för de allra flesta människor i medan det är vanligt i andra länder. Varför ska inte vi ha samma möjlighet här? Skattetrycket påverkar också priserna. Oavsett vem som betalar innebär alla skatter högre pris på varor och tjänster. Mest uppenbara är givetvis konsumtionsskatterna men också andra skatter, som till exempel energiskatter och löneskatter, läggs på priset. Det är alltid kunden som får betala. På vanliga produkter, t.ex. barnvagnar, badhanddukar och franskbröd, är skatternas andel av priset mellan . 6.2.7 Tillväxt, arbetsmarknad och internationell konkurrens Det höga skatteuttaget motverkar tillväxt. En viktig konsekvens av de skattesänkningar som vi föreslår är att de bidrar till att den ekonomiska tillväxten ökar. Med en växande ekonomi går det att finansiera de offentliga åtagandena med lägre skattesatser. En positiv spiral med ökad tillväxt och lägre skatter kan då komma till stånd. 7 Huvudinriktning av våra förslag Som framgått betalar alla människor i den största delen av sin inkomst i skatt. Vi vill återge människorna rätten till sina egna pengar och de möjligheter för var och en som detta skapar. Vi vill att skattesystemet skall vara utformat så att det inte lägger hinder i vägen vare sig för företag eller företagande, för utbildning eller ansvarstagande, för investeringar eller risktagande. Våra skattesänkningar har två huvudinriktningar. Dels vill vi genomföra skattesänkningar som ökar medborgarnas inflytande över sina liv. Därför lägger vi tonvikten på sänkta inkomstskatter och på avveckling av såväl fastighetsskatt som förmögenhetsskatt, vilka slår hårt mot främst äldre människor i nedamorterade hus. Dels vill vi sänka skatter som hämmar tillväxt och entreprenörskap. Dit hör utdelningsskatten och förmögenhetsskatten. Vi vill också stoppa skattediskrimineringen av fåmansföretag. Därtill börjar vi sänka energiskatterna på bensin, diesel och på kärnkraftsel. 8 Sänkta inkomstskatter 8.1 Utgångspunkter behöver en genomgripande inkomstskattereform. Det blir allt tydligare att höga skattesatser inte är en förutsättning för stabila skatteinkomster, snarare tvärtom. Omvänt innebär sänkta skattesatser inte med någon automatik mindre skatteinkomster. Valet står alltså inte mellan goda offentliga inkomster och skattesänkningar utan mellan starka skattebaser och höga skattesatser. Att av utjämningsskäl upprätthålla de höga skattesatserna innebär att man offrar välfärden för ideologins skull. Dessutom är det likväl alltid låg- och medelinkomsttagare som får bära den tyngsta skattebördan i en högskattestat. En inkomstskattereform måste ge ökad social trygghet och motverka fattigdomsfällor för att därmed också göra fler jobb möjliga och underlätta den sociala rörligheten. Det måste alltid löna sig att arbeta och att utbilda sig. Därför bör skattereformen ha en särskild tyngdpunkt på låg- och medelinkomsttagare. Inom ramen för en inkomstskattereform måste också skapas förutsättningar för enskilda människor att avlöna andra för olika typer av tjänsteverksamhet. Därmed blir arbetsmarknaden bredare, skattebaserna växer och det skapas ett större utbud av arbete. Den läkare som målar sitt staket kan istället operera en hjärtsjuk, den kvinna som rusar hem för att hämta barnen kan jobba dagen ut och utveckla sin karriär och de som står utan arbete kan få tillgång till arbetsmarknaden. Per , forskningsledare vid , diskuterar i sin bok välfärdspolitik (1999) hur ett skattesystem skall vara utformat för att nå en optimal omfördelning av inkomster. En av slutsatserna är att inkomstskatten bör vara proportionell mot inkomsten. genomgång av det svenska skattesystemet visar att höga marginaleffekter är det optimala systemets motsats. Bäst effekt ger således ett system utan marginaleffekter. Precis som vi moderater anser han att en övergång till ett system med helt proportionell skatt bör kompletteras med ett höjt grundavdrag. Motivet är just den sociala dimensionen, att minska bidragsberoendet och att öka möjligheterna för alla att förbättra sin ekonomiska standard genom arbete. berör också problematiken med omfördelning av inkomster under livscykeln. Hans slutsats är att den effektivaste metoden är att lägga vikt vid att ge alla goda förutsättningar att arbeta och spara i stället för att som utjämna resultatet. Alla bör få behålla mer av sina inkomster. Den sänkning av inkomstskatterna vi vill göra består i huvudsak av fyra komponenter. Huvuddelen av åtgärderna påverkar den kommunala beskattningen. I vårt förslag kompenseras kommunerna fullt ut. Grundavdragen och förvärvsavdraget gäller endast mot den kommunala beskattningen. 8.1.1 Höjd skattefri inkomst ökat grundavdrag för alla Människor skall ges möjlighet att klara sina egna grundläggande behov innan de börjar betala skatt. Därför vill vi att de första som alla tjänar skall vara befriade från inkomstskatt, oavsett om de kommer från förvärvsinkomst eller från pension. Ingen skall behöva betala skatt innan bostad och mat är betalda. vill vi påbörja upptrappningen av grundavdraget enligt följande: Inkomst Grundavdrag kronor Förändring av grundavdraget i skiktet i procent + av inkomstökningen 110 000240 000 34 av inkomstökningen 230 000 21 200 Inkomst Grundavdrag kronor Förändring av grundavdraget i procent +25 % av inkomstökningen 110 000240 000 37 av inkomstökningen 240 000 24 300 Inkomst Grundavdrag kronor Förändring i grundavdraget i procent +25 % av inkomstökningen 110 000240 000 40 av inkomstökningen 240 000 27 100 Vårt förslag till höjt grundavdrag innebär också att pensionärer får en avsevärd skattesänkning när garantipensionen införs 2003. 8.1.2 Underlätta förvärvsarbete inför förvärvsavdrag Beskattningen av arbete skall därtill utformas så att fler motiveras att arbeta. Vi vill därför införa ett förvärvsavdrag på pensionsgrundande inkomster. En betydande del av det man tjänar skall alltid vara skattefritt. vill vi att förvärvsavdraget skall vara av inkomsten. På vill vi öka avdraget ytterligare. vill vi att förvärvsavdraget skall vara . Såväl förvärvsavdrag som grundavdrag görs på den till kommunen beskattningsbara inkomsten. 8.1.3 Slopa den statliga inkomstskatten inkomstskatt betalas av av alla heltidsarbetande. Det är således inte någon exklusiv elit utan helt vanligt människor som betalar denna skatt. Den statliga inkomstskatten fungerar som en straffbeskattning av kunskap och är därmed en av anledningarna till att färre tar akademisk examen i än i andra jämförbara länder. Den statliga inkomstskatten missgynnar dem som har ojämna inkomster under livet. Det gäller till exempel ungdomar som jobbar mycket i perioder för att sedan resa eller plugga. Skattebelastningen skiljer sig radikalt mellan samma livsinkomst som fördelas jämnt under livet respektive den som varierar över åren. Att utländska experter har fått ett undantag som sänker deras skatt avsevärt visar att även regeringen kommit till insikt om inkomstskattens negativa inverkan på konkurrenskraft. Vi anser att det är orättvist att en svensk medborgare skall betala upp till dryga mer i skatt än sin utländska kollega som utför samma jobb. Den statliga inkomstskatten har också skapat ett behov av särregler för egenföretagare och för beskattning av personaloptioner. Dessa leder till onödig byråkrati och till orättvisor. Vi vill successivt avskaffa den statliga inkomstskatten. som den nu aktuella budgeten omfattar vill vi ta bort värnskatten, höja gränsen för när man börjar betala den statliga inkomstskatten och sänka skattesatsen till . 8.1.4 Skatt efter försörjningsbörda inför extra grundavdrag för barn Det är orimligt att skattesystemet inte tar hänsyn till försörjningsbördan. Framför allt är det barnfamiljer som har svårast att få ekonomin att gå ihop. Utöver dagens banbidrag vill vi därför införa ett extra grundavdrag på och barn vilket motsvarar i sänkt skatt per barn och månad för föräldrar i vanliga inkomstgrupper. 8.1.5 Öka valfriheten i barnomsorgen inför avdrag för styrkta barnomsorgskostnader Som ett led i en barnomsorgspolitik som tar hänsyn till familjernas behov har vi tillsammans med , föreslagit att ett barnomsorgskonto skall införas. Beloppet skall vara per barn. Dessutom skall avdrag få göras för styrkta barnomsorgskostnader.