ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub459 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub459av m.fl. (v)Rättspsykiatri Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning av rättspsykiatriker. Motivering Den rättspsykiatriska vården kan hamna i en mycket besvärlig situation. Det saknas utbildade rättspsykiatriker i sådan omfattning, att det kan bli svårigheter att utbilda nya. Det är en situation som kan bli katastrofal eftersom lösningen på problemet just är att utbilda fler rättspsykiatriker. De rättspsykiatriker som är verksamma har en hög medelålder, varför åtgärder måste vidtas tämligen omgående. En utredning om rättspsykiatrisk tvångsvård som pågår kommer att redovisa sina förslag . I utredningen finns förslag som ytterligare ökar behovet av rättspsykiatriker. Det är förslag som är välkomna och meningsfulla, men som kräver resurser. För att utredningens förslag ska kunna genomföras krävs att utbildningen av rättspsykiatriker startar snabbt. anser att förberedelser bör vidtas omgående så att utbildning av fler rättspsykiatriker kan påskyndas mot bakgrund av att allt fler dömda har psykisk sjukdom, att medelåldern är hög bland rättspsykiatrikerna samt att nya uppgifter kommer att åläggas dem. Detta bör ges regeringen till känna. () () () Carlinge Wisberg (v)
mot · GP02Ub460 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub460av ()Skolsponsring Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att en översyn görs av sponsring i skolorna. Motivering Inom skolvärlden är sponsringen på stor frammarsch. I har exempelvis ett gymnasium döpt sin linje IT-inriktningen till , efter det dataföretag som sponsrar undervisningen. Två svenska grundskolor har beslutat att låta världens största hamburgerkedja, , göra reklam genom att ha sina skyltar med företagets logotyp och företagsnamn uppsatta på en husfasad respektive i en vändplan vid skolorna. Liknande exempel kan hittas på många platser runt om i . Andra vanliga reklamformer är skolluncher som sponsras av livsmedelstillverkare och reklamfinansierade undervisningsmaterial. I gengäld är skolböckerna gratis för skolorna, och företagen som sponsrar anser sig få goodwill åt sitt varumärke. Skall företag kunna köpa reklamplats i våra skolor? Skall våra barn utsättas för varumärkespropaganda också i skolans värld? Det finns ingenting i lagstiftningen som uttryckligen förbjuder sponsring, utan det är en lämplighetsfråga för kommunen vad en skola kan ta emot. Här är det viktigt att skolan slår vakt om undervisningens integritet. I läroplanen finns det formuleringar om saklig och allsidig undervisning, så lärarna och rektor har naturligtvis ett ansvar för att eleverna inte utsätts för att något företag eller tillverkare placerar ut en olämplig produkt. Men tyvärr lever inte alla skolor upp till detta. innebär sponsring en ren marknadsföring av en produkt till ungdomarna därför är det viktigt att skolan har en strategi/policy som beslutas i samråd med elever, föräldrar och personal, om hur man skall förhålla sig till sponsring.
mot · GP02Ub461 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub461av ()Decentraliserad utbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelning av medel från anslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. till de universitet och högskolor som har extra kostnader för decentraliserad utbildning samt till berörda kommuner för deras extra kostnader. Motivering Ett viktigt inslag i universitetsutbildningen är de högre utbildningar som decentraliseras från universitetsorterna. Den decentraliserade utbildningen har ökat i omfattning, till glädje för många studerande, som annars skulle ha mycket stora svårigheter att skaffa sig högskoleutbildning. Decentralisering innebär emellertid kraftigt ökade kostnader för utbildningsgivaren. Dessutom medför den stora kostnader för de kommuner där utbildningarna bedrivs. Jag vill framhålla att det nu också pågår ett arbete med spridning av utbildning till fler orter än de som varit aktuella (exempelvis Akademi Norr). Denna spridning innebär ytterligare merkostnader. Det skulle därför vara av stort värde med en sådan fördelningsmodell att resurser kan anvisas regionalt för merkostnader, som kan variera beroende på volym. Detta bör innefatta både kostnader för resp högskola eller universitet och de kommuner där utbildningarna bedrivs. Det innebär stora problem för den högskola eller det universitet som bedriver decentraliserad utbildning att klara den extra kostnaden inom givna ramar. Det borde vara möjligt att göra en omfördelning av medel från anslag 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Under detta anslag finns bl a ett förslag om för regeringens fördelning. Det är väsentligt att framhålla att regeringen i den förra regionalpolitiska propositionen liksom i direktiv till den avslutade regionalpolitiska utredningen betonat vikten av tillgång till god utbildning i alla delar av landet. Utredningen ställde sig också i sitt betänkande bakom ett krav på ökade resurser för utlokaliserad utbildning.
mot · GP02Ub466 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub466av ()Läkarutbildningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för ett nytt avtal om samarbete om läkarutbildning och forskning. Motivering Avtalet som styr statens ersättning till läkarutbildning och forskning, det s k , är uppsagt men gäller om ingen ny överenskommelse kommer till stånd. Detta är synnerligen olyckligt, då detta avtal inte skapar rättvisa förutsättningar att bedriva läkarutbildning och forskning mellan landets lärosäten. till antalet studieplatser får exempelvis i mindre jämfört med genomsnittet. Detta förhållande har påtalats gång på gång i olika sammanhang. skrev utbildningsutskott i ett betänkande att man förväntar sig en lösning som både ger större rättvisa mellan lärosätena än nuvarande avtal gör och tillgodoser lärosätenas behov av att kunna styra användningen av medlen. Visserligen kan man inte, som utbildningsminister påpekade i ett interpellationssvar , bara se till antalet studenter när man beaktar fördelningen av ALF-medlen. Men orättvisan kvarstår även om man tar forskningen i beaktande. Så här skriver exempelvis den oberoende konsulten i en rapport om : Ett viktigare argument bör vara att den kliniska forskningen bör ha en bestämd omfattning för att främja bästa möjliga läkarutbildning och att det därvid måste ske en omfördelning mellan universitetsorterna för att åstadkomma detta. Dock menar jag, av ovan angivna skäl, att det fokus som finns på orättvisa i dagens ALF-medelssystem, är berättigat, och att (och i viss mån ) missgynnas. (Granskning av Sjukvårds/situation och .) Konsekvenserna av nuvarande system är en obalans mellan utbildning och forskning som i förlängningen riskerar att leda till rekryteringssvårigheter för de förfördelade utbildningsorterna. Trots att den orättvisa fördelningen av resurser mellan landets olika läkarutbildningsorter är väl känd har någon grundläggande förändring av missförhållandet ännu ej kommit till stånd. Eftersom av uppsägningstiden för det gamla avtalet kvarstår vore det synnerligen angeläget att regeringen skapar förutsättningar för att en ny uppgörelse ska kunna träffas med sjukhushuvudmännen. Detta är brådskande, och det kan betonas att det redan nu finns rekryteringssvårigheter i . rekryterar f n läkare från , vilket givetvis är bra, men det är angeläget att förstärka möjligheterna till god utbildning inom den egna regionen.
mot · GP02Ub467 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub467av ()Utbildning i försäkringsmedicin för läkarstuderande till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att blivande läkare bör ges en mer omfattande utbildning i ämnet försäkringsmedicin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det på läkarutbildningen införs obligatoriska kunskapsprov i försäkringsmedicin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att läkare bör genomgå kontinuerlig utbildning i ämnet försäkringsmedicin. Motivering Läkares intyg och utlåtanden översjukskrivningar, sjukbidrag och förtidspensioner kostade skattebetalarna . Sjukskrivning används för att patienter t.ex. skall tillfriskna från sjukdomar såsom hjärtinfarkt, slaganfall eller benbrott. I sådana fall föreslår läkaren sjukskrivning och beslutar om ersättning. Emellertid kan läkares brist på erforderliga kunskaper inom det försäkringsmedicinska området leda till att försäkringskassor måste komplettera det medicinska underlaget genom att kontakta läkare och patienter. Detta görs då för att utreda om läkarens förslag till åtgärder är rimliga utifrån sjukförsäkringens regelverk och lagstiftarens intentioner. Ett problem som ställer till bekymmer är att läkare under sin grundutbildning endast studerar försäkringsmedicin . Det finns heller inga krav på att ett obligatoriskt kunskapsprov skall genomföras i ämnet. Detta kan jämföras med att blivande läkare under termin fem studerar läkemedelskunskap under halva terminen samt att farmakologi är ett tentamensämne med ett särskilt kunskapsprov i receptskrivning. För att försäkringskassornas resurser skall användas mer effektivt och för att undvika att patienter får vänta onödigt länge på besked om ekonomisk ersättning, föreslås att läkarstuderande ges en mer omfattande utbildning i försäkringsmedicin. Det bör även vara ett krav att det på läkarutbildningen införs ett obligatoriskt kunskapsprov i ämnet. Därutöver bör läkare genomgå kontinuerlig fortbildning i ämnet försäkringsmedicin.
mot · GP02Ub468 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub468av ()Sex- och samlevnadsundervisning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sex- och samlevnadsundervisningen blir obligatorisk i grund- och gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skolhälsovården ges ansvaret för informationsinsatser om könssjukdomar. Motivering Sex- och samlevnadsundervisningen i och gymnasieskolan varierar från skola till skola. På flera skolor lägger den grunden för en livskunskap för våra ungdomar, där värdegrundsfrågor är ett naturligt inslag. Samlevnadsundervisningen ger också ungdomar möjlighet att ventilera relationer och beskriva känslor samt förstå andras känslor. På många skolor fungerar också sex- och samlevnadsundervisningen som en förtroendefull rådgivning för unga människor. Den bedrivs i mindre grupper där eleverna känner sig trygga att tala om värderingar, positiva känslor, lustfyllda situationer men också om rädslor och skamkänslor. På andra skolor fungerar den mindre bra eller är t o m obefintlig. Skolhälsovården bör ha det övergripande ansvaret för denna utbildning. Ungdomar har rätt till professionell kunskap för att inte hamna i oönskade graviditeter eller råka ut för smitta. Samverkan mellan ungdomsmottagningar och gymnasieskolan är ett led i ett bättre förebyggande arbete. Tonårsaborter Det totala antalet aborter har ökat till knappt 31 000, jämfört med 30 712 . Uppgången består nästan uteslutande på tonårsaborternas uppgång, och ökningen har varit förhållandevis störst i de yngsta åldersgrupperna (). 1995 gjordes 4 195 aborter bland tonåringar i . var motsvarande siffra 5 214. Detta innebär att 1 000 fler tonårstjejer gjorde abort något som kan sätta livslånga spår i deras liv. Ökningen var så stor att den drog upp den totala abortsiffran, som annars gått ner något . En nedåtgående trend tycks under innevarande år vara på gång. I landet som helhet minskar tonårsaborterna något. har försäljning av s k dagen-efter-piller ökat markant sedan det börjat säljas receptfritt. Aborterna ökar dock bland unga kvinnor i och . är efter aborttätast vad gäller unga kvinnor mellan . Ungdomsmottagningarna gör en god insats för att stödja ungdomar och ge rådgivning. Huvudprincipen måste vara att föräldrar informeras inför aborter hos ungdomar . Skolhälsovården bör dock ha ansvaret att bedöma om sådan information skulle leda till skada för en enskild tonåring. Klamydia bland tonåringar Ett exempel på könssjukdom som ökar bland ungdomar är klamydia. anmäldes 10 489 fall av klamydiainfektion, en ökning jämfört med och lika många rapporterade fall som . Ökningen sker såväl bland kvinnor som män. till åldersgrupper har en ökning skett i alla åldrar . Ökningen är störst () i åldrarna . tycks dock siffrorna för denna åldersgrupp påvisa en vändning. Om klamydia inte åtgärdas inom kan smittan leda till svårigheter att bli gravid. Skolhälsovården bör ha ansvaret för informationsinsatser i skolorna.
mot · GP02Ub470 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub470av och ()Studenter i ämnet teologi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ett redovisningssystem till införs så att man kan följa utvecklingen av antalet som studerar och tar examina inom ämnet teologi. Motivering I propositionen Den öppna högskolan föreslår regeringen för en förstärkning av ersättningsbeloppet humanism-teologi-juridik motsvarande och ytterligare medel . Detta innebär en ökning av ersättningsbeloppen . Men tilldelningar och redovisningar har inte den detaljeringsgraden att det går att särskilja det teologiska området. När lärosäterna avräknar helårsstudenter och helårsprestationer redovisas teologi tillsammans med humaniora, juridik och samhällsvetenskap. Ämnen som ligger på samma ersättningsbelopp som teologi. Det är angeläget att redovisningssystemet är utformat så att kan följa utvecklingen inom respektive ämnesområden. I då religionens koppling till dagsaktuella skeenden tydliggjorts har behovet av teologisk kunskap vuxit. Frågor som religioners förhållande till mänskliga rättigheter, integrationsfrågor, jämställdhet, kulturfrågor och konfliktförebyggande arbete ställer förnyade krav på att teologisk kunskap finns att tillgå. Men dessvärre så är det inte alltid möjligt att få svar på viktiga teologiska frågor. har vi dessutom kunnat konstatera att antalet elever sjunkit. Som politiker ser jag med förväntan fram emot en vändning uppåt. För att fatta rätt beslut och för att förstå sina medmänniskor bör man ha tillgång till teologisk kunskap som ett av underlagen. Ett positivt faktum är att vi har unga människor i som har ett hemspråk som extra tillgång i ett forskningsarbete. För forskning i såväl den kristna, judiska som muslimska historien är kunskaper i arabiska en tillgång. Som tilldelningssystemet fungerar ska ersättningsbeloppen fungera som beräkningsunderlag för den totala tilldelningen för resp. lärosäte. Ansvaret för den slutliga fördelningen av medlen mellan olika utbildningsområden eller institutioner har universiteten och högskolorna själva. Även de teologiska högskolorna har bidrag från staten men har inte följt samma tilldelningssystem. Tilltron till nuvarande tilldelningssystem skulle stärkas av en redovisning som medger uppföljning. () ()
mot · GP02Ub471 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub471av och ()Farmaceututbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inrättande av farmaceututbildning vid . Motivering Bristen på farmaceutisk kompetens är stor i , särskilt Norrlandslänen är hårt drabbade. Enligt bedömningar kommer bristen att råda . fanns 68 vakanser på farmaceuttjänster inom , , och . Inom regionen kommer dessutom 130 receptarier att gå i pension . har man tvingats stänga apotek på grund av personalbrist och antalet farmaceutvakanser beräknas öka än mer på grund av pensionsavgångarna . Utöver apoteken har en stor tillverkningsenhet i . har dessutom flera företag växt upp som tillverkar läkemedel. Även dessa har behov av farmaceuter. Det är särskilt svårt att rekrytera personal till apoteken i norra på grund av att det inte finns någon utbildning norr om . Det är viktigt för att ha en egen utbildning på detta område. kan göra en stor samhällsinsats genom en ny utbildning av receptarier. skulle en satsning på det farmaceutiska området utgöra en viktig komplettering av befintlig forskning och utbildning vid . Universitet bedriver framstående forskning inom biomedicinska forskningsområden. Forskning inom det farmaceutiska området vore ett värdefullt tillskott både för och regionens näringsliv. Apotekens verksamhet står och faller med tillgången på farmaceutisk kompetens. För att tillförsäkra glesbygden och den norra landsändan en fortsatt god kvalitet inom läkemedelsområdet krävs en fullgod receptarieutbildning vid . Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Ub473 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub473av och ()Utbildning i minoritetsspråk Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om universitets ansvar för utbildning i samiska, finska och meänkieli. har länge haft ett särskilt åtagande genom regleringsbrevet att bedriva utbildning i samiska. Detta åtagande har fått en ny dimension i och med beslut om minoritetsspråk i landet, proposition 1998/99:143 Nationella minoriteter i . är det enda i landet som ger grundutbildning i de tre samiska språken i : nord-, lule- och sydsamiska. I regleringsbrevet fick ett särskilt åtagande för samiska, finska och meänkieli. Till skillnad från samiska som alltså får finansiering för knappt ett lektorat utanför HST-systemet, får ingen särskild ersättning för åtagandet för finska och meänkieli, vilket också framgår av budgetpropositionen . Ett särskilt åtagande knutet till småämnen och särskilt till småämnen som är erkända minoritetsspråk med allt vad denna nya status (från ) innebär, måste åtföljas av en rimlig ekonomisk ersättning. Likalydande särskilda uppdrag som i fall för samiska, finska och meänkieli borde leda till jämförbara ekonomiska utfall. Det finns enligt vår mening ett tydligt samband mellan småämnesproblematiken och ansvaret för minoritetsspråken. Vi vill i det sammanhanget citera propositionen Nationella minoriteter i . Där sägs på sid. 58: Det är väsentligt att universitetsutbildning och forskning i minoritetsspråk och om de nationella minoriteterna fortsätter och kan utvecklas. Ett närmare ställningstagande i fråga om högre utbildning och forskning i minoritetsspråken och om de nationella minoriteterna kommer att redovisas i samband med bedömningar när det gäller ämnen som har få lärare, forskare och studenter. Fjolårets forskningspolitiska proposition innehöll också en rad förslag kring småämnesfrågor. Men man måste tyvärr konstatera att inga konkreta beslut är fattade . Enligt färska uppgifter från bereds frågan fortfarande. () ()
mot · GP02Ub475 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub475av och ()till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som huvudman för . Motivering Huvudmannaskapet för , har varierat tillkomst. har stått som ensam huvudman. Bland annat har drivit frågan om nytt huvudmannaskap för . Utgångspunkten är att KI som fungerar som huvudman, inte har drivit en utveckling av idrottsforskningen på nationell nivå. skriver i sin anslagsframställan 2000: Det är RF:s uppfattning att bör inordnas under ett universitet eller en högskola som har särskilt intresse och kompetens för att prioritera och driva just idrottsforskningen. Om flyttas från måste enligt vår uppfattning CIF:s trovärdighet som forskningsliknande organ vara utgångspunkt för val av ny huvudman. Ett trovärdigt alternativ till ny huvudman är . har landets mest omfattande och mångfacetterade utbildnings- och forskningsverksamhet inom idrottsområdet. har dessutom en idrottshögskola inrättats. har professurer både i idrottsmedicin och i idrottspedagogik. är därmed det enda universitet i landet som har professurer med inriktning på idrott inom såväl de medicinska som de beteendevetenskapliga vetenskapsområdena. () ()
mot · GP02Ub478 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub478av m.fl. (c, kd, fp, m, v)Resurscentrum för idrott och hälsa Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av resurscentrum för idrott och hälsa. Resurscentrum till och Arbetet kring folkhälsa skall vara en central del i allt samhällsarbete. Folkhälsoinsatser handlar både om att förebygga sjukdom och att främja hälsa. Utbildning och forskning kring folkhälsofrågor är därmed ett viktigt kunskapsområde. Det är mycket angeläget att samhället bedriver aktiva folkhälsoinsatser, och ett tydligt sätt att stärka hälsoarbetet är att stärka forskningen kring dessa frågor. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att ett resurscentrum för idrott och hälsa skall instiftas. Detta är ett viktigt steg, men det är också angeläget att binda ett nationellt resurscentrum till en akademisk kompetensmiljö med forsknings- och utvecklingsverksamhet. och har båda gedigen erfarenhet kring hälso- och idrottsfrågor, med sin idrottshögskola och med sin och hälsa. Parterna har kommit överens om att bygga upp ett gemensamt . Grunden för samarbetet är att det baseras på en två-campuslösning. Tanken är att samordna forskning, forskarutbildning och grundutbildning vid de båda lärosätena inom kunskapsområdet idrott i vid mening. Det skall också etableras en gemensam forskarskola. Det gemensamma institutets inriktning stämmer väl överens med regeringens tänkta resurscentrum för idrott och hälsa. Centret bör därför lokaliseras till och gemensamma institut. Detta bör ges regeringen till känna. () () () () ()
mot · GP02Ub479 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub479av och ()Idrott i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ämnet idrott och hälsa i skolan. Motivering Många rapporter har visat på en utveckling av barns och ungdomars fysiska aktivitet som är mycket oroande. Idrottsrörelsen engagerar en mycket stor del av ungdomen, men allt fler unga är fysiskt helt passiva. Den organiserade verksamheten inom idrottsrörelsen fungerar väl men det spontana idrottandet utanför har minskat . Konsekvenserna för folkhälsan av denna utveckling kan bli förödande. pekar forskarna på ökad förekomst av övervikt och fetma. Det kan i sin tur ge upphov till ökad risk för hjärt- och kärlsjukdomar och åldersdiabetes och benskörhet. Denna negativa utveckling måste hejdas annars riskerar kostnaderna för både individ och samhälle att bli mycket höga. Självklart kan idrottsrörelsen, som i sig gör stora insatser för många unga, ändå inte nå alla unga. Den är ju en frivillig folkrörelse. Huvudansvaret för att sprida det positiva budskapet om motionens och den fysiska aktivitetens betydelse samt en allmän hälsofostran måste ligga på skolan. Mot den bakgrunden är det beklämmande och mycket allvarligt att den svenska skolan är sämst i när det gäller idrott i skolan. gjordes visserligen en liten korrigering av den tidigare neddragningen av antalet idrottstimmar i skolan. Förändringen är dock alldeles otillräcklig. Ökningen är bara marginell. Dessvärre har också idrottsämnet förändrats innehållsmässigt. Det har en omfattande del av teori, på bekostnad av den fysiska aktiviteten. Det är beklagligt att så lite skoltid numera avsätts till gymnastik och idrott. Dessa lektioner har, helt uppenbart, tidigare utgjort värdefulla avbrott i stillasittandet och gett ökad koncentration under den övriga skoldagen. Idrottsämnet är det enda ämnet som har ansvar för elevens fysiska hälsa. Forskningen visar på ett starkt samband mellan motorisk utveckling och inlärning. De motoriska övningarna har stor betydelse för ungas fysiska och psykiska utveckling. Man kan också misstänka att den utbredda oro som är vanlig bland eleverna på många skolor beror på att ungdomars rörelsebehov inte blir tillfredsställt. Det kan knappast ske med mindre än att timtiden för ämnet idrott och hälsa i skolan utökas. Alla forskningsresultat styrker detta krav. Regeringen bör återkomma till med förslag om utökad timtid för ämnet idrott och hälsa i skolan. () ()