mot · GP02MJ245 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ245av m.fl. (v)Fågeljakt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att på EU-nivå skall vara drivande i att en ökad kontroll av fågeldirektivets tillämpning inom EU:s medlemsländer såväl som i kandidatländerna kommer till stånd. Inledning Flyttfåglarna är snart på väg bort från igen för att spendera vintern på varmare breddgrader. Men många kommer inte längre än till där det passerar miljontals och åter miljontals fåglar av hundratals olika arter. På kommer ca en kvarts miljon europeiska fåglar att falla offer för öns illegala fågeljakt, på flera miljoner och det samma gäller i södra , och . Det är en nöjesslakt som upprepas och vinter. Fåglar skjuts urskillningslöst när de flyger förbi. Från ladusvalor till flamingor och olika fridlysta rovfåglar. kärrhök är fridlyst i men i har den blivit måltavla för prickskyttar. skjuts exempelvis runt 10 000 bruna kärrhökar på . Flera av de arter som jagas kring har även ett skyddsvärde utifrån ett europeiskt perspektiv. Oetisk jakt När fåglarna närmar sig är de ofta utmattade och kommer därför in på låg höjd där de blir lätta offer för jägarna som står och lurpassar överallt, dygnet runt. Jägarna sitter inne i stenhyddor och skjuter prick på allt som flyger förbi. Jaktens skenbara meningslöshet, och de oetiska metoderna, är kanske det som upprör mest. Småfåglar fångas in, försätts med nyckelring genom bröstbenet och får ögonen utstuckna för att de med sina förtvivlade lockrop ska attrahera ännu fler fåglar som kan fångas eller dödas. Gigantiska fångstnät spänns upp och skördar tusen och åter tusen fåglars liv på ett, ur jaktsynpunkt, synnerligen oetiskt sätt. En ytterligare metod är användningen av limstickor som fästs i buskar för att fåglar som fastnar på dessa ska locka till sig andra fåglar då de skriker för att de inte kommer loss. För detta ändamål säljs, i så gott som vilken butik som helst, särskilt lim som ska användas för fågeljakt. De skjutna fåglarna tas ofta inte ens om hand. Skadskjutna och döda fåglar blir liggande på marken. Hotade arter Av de svenska skyddsvärda fåglarna är det främst den illegala jakten på bivråk som oroar, då arten i redan är starkt hotad. har stammen minskat från 9 000 till 6 000 par. En genomgång av återfynden rapporterade till ringmärkningscentralen vid , visade att 35 fågelarter ringmärkta i återrapporterades som skjutna eller fångade. Av de skjutna eller fångade fåglarna finns 6 på den svenska rödlistan: pilgrimsfalk, dvärgbeckasin, roskarl, skräntärna, silltrut och skogsduva. Fågeldirektivet Fågeljakten i många sydeuropeiska länder är en gammal tradition. Detta har även hävdats under förhandlingarna med bland annat och inför den kommande utvidgningen av EU, där önskningar framförts om undantag från nuvarande EU-lagstiftning (fågeldirektivet) för att fågeljakten ska kunna fortgå. Det tycks emellertid bland de nuvarande femton EU-nationerna finnas en någorlunda politisk enighet kring att ingen urholkning skall tillåtas. Det är i detta läge viktigt att svenska förhandlare och politiker fortsätter att driva den linjen utan kompromisser. För att stoppa detta industrilika dödande av fåglar krävs krafttag. Det är av yttersta vikt att EU:s fågeldirektiv inte urholkas av nya medlemsnationers undantag. Beviljade undantag skulle kunna komma att legitimera ytterligare undantag. Eftersom denna oetiska fågeljakt även pågår inom EU i länder som , och är det tydligt att det gällande fågeldirektivet inte efterlevs. bör på EU-nivå vara drivande i att en ökad kontroll av fågeldirektivets tillämpning med möjligheter till sanktioner vid brister genomförs inom EU:s medlemsländer. Detta ska ges regeringen till känna. till helheten påverkas fågelfaunan på det stora hela mer av de storskaliga förändringarna inom jord- och skogsbruk, så även den svenska. Den kommande östutvidgningen av EU kommer troligtvis att påverka fågelfauna mer än kanske något annat sentida politiskt beslut. Med som en del i europeisk jordbrukspolitik kommer strukturer, ramar och stödformer att påverka och förändra de odlade markerna runt om i hela världsdelen. Att fokus i fågelskyddet i allmänhet skall riktas just på de areella näringarnas påverkan, får emellertid inte hindra agerande även i en rad andra fågelskyddsfrågor. Gotab, 2001 () () () () () () () () () Per ()