mot · GP02Fi292 · 2001-10-05 00:00:00 — Hela inkomstprövningen av änkepensionen slopas. Inkomstprövningen av bostadstillägget skall inte innehålla fritidsfastigheter. Omställningspensionen för efterlevande återställs från 6 . Pensionärer ska också få sänkt skatt Regeringen har valt att inte låta pensionärerna få del av de skattesänkningar man infört genom att som det heter kompensera för pensionsavgiften. Regeringen har dock kommit på andra tankar och anser nu enligt budgetproposition att pensionärerna, precis som länge hävdat, bör få del av de senaste årens relativt goda tillväxt. Den grundavdragshöjning som föreslår omfattar alla skattepliktiga transfereringar och gäller även för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag (SGA) understiger det av föreslagna grundavdraget i den kommunala beskattningen. Ungefär 1,3 miljoner pensionärer kommer därmed att få sänkt skatt till följd av denna förändring . kommer, som nämnts ovan, hela pensionärskollektivet att beskattas i det vanliga skattesystemet (med undantag för den allmänna pensionsavgiften som pensionärer inte betalar), vilket leder till sänkt skatt för de flesta pensionärer med ca , eller . höjda grundavdrag innebär en dubbelt så kraftig skattesänkning som regeringens utvidgade skattereduktion för pensionärer. Denna särskilda utvidgning av skattereduktionen till att även gälla pensionärer avvisas därför. Tabell 8.4 politik för bättre pensioner Förändringar i förhållande till regeringens förslag Miljoner kronor 2002 2003 2004 Bort med hela inkomstprövningen av änkepensionen 750 750 750 Bort med alla fritidsfastigheter i inkomstprövningen av BTP 90 90 90 Förlängd omställningspension till 12 mån (netto) 150 220 180 Höjt pensionstillskott med /mån 1100 Sänkt skatt genom höjt grundavdrag 3000 3100 Avgår: regeringens skattereduktion/justerade grundavdrag -1590 -2070 -1900 Summa 1900 1990 2220 8.5 Vården, omsorgen och skolan budgetalternativ innebär att kommuner och landsting kommer att få i ytterligare resurser jämfört med regeringens förslag. Den centralstyrda skolsatsning som regeringen föreslår anser vi bör utformas som en höjning av de generella statsbidragen så att kommunerna själva kan bestämma över resurstillskottets användning. Vidare vill vi införa en helt ny rehabiliteringsförsäkring i huvudsak enligt den modell som föreslagit (SOU 2000:78). Ett förlängt särskilt stimulansbidrag inom äldreomsorgen bör gälla för att i första hand förbättra situationen för anhörigvårdare. samlade politik och bedömning vad gäller kommunsektorns resurs- och reformbehov presenteras mer utförligt i en särskild motion med anledning av regeringens skrivelse Utvecklingen i den kommunala sektorn (skr. 2000/2001:102). De indirekta ekonomiska effekter gentemot kommunsektorn som blir följden av de förslag som lämnas i denna motion regleras enligt finansieringsprincipen. En redovisning av dessa effekter görs i avsnitt 9 Kommunsektorn. Tabell 8.5 Satsningar för en bättre vård, omsorg och skola Förändringar i förhållande till regeringens förslag Miljoner kronor 2002 2003 2004 Höjda statsbidrag till kommunsektorn (netto +3, +1, +0.25 miljarder kronor) 5750 4750 5000 Ej statligt styrd skolsatsning (överförs som generellt statsbidrag till kommuner) -1500 -2500 -3500 Ej statligt styrda vårdpengar (överförs som generellt statsbidrag till landsting) -1250 -1250 -1250 Kostnader för ny rehabiliteringsförsäkring från 1/7 2002 1300 2650 2800 varav Rehabiliteringsinsatser 650 1300 1400 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 50 50 Bilstöd till handikappade 20 20 20 Nationell kampanj m.m. mot narkotika och alkohol 15 15 15 Forskning kring palliativ vård 25 25 25 Statsbidrag till kvinnojourer 10 Nej till nedläggning av 15 20 20 Summa 4435 3780 3130 8.6 Ett återupprättat rättsväsende har motsatt sig de nedskärningar som skett inom rättsväsendet . vill tillföra rättsväsendet inklusive tull, kustbevakning och skattekontroll ytterligare den kommande treårsperioden. Närpolisverksamheten ska säkerställas och utvecklas. Personalförsörjningen inom polisen kräver utökade resurser. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet och därmed möjliggöra för polismyndigheterna att kunna verkställa regleringsbrevets intentioner måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. Målsättningen ska vara att 2006 uppnå en nivå där antalet anställda poliser uppgår till 19 000 (se tabell 8.6.2). En beredskap måste finnas för ett ökat antal ärenden till följd av en förbättrad personalsituation inom polisen. ska förstärkas med tio nya miljöåklagare, sex ekobrottsåklagare och 50 nya åklagare i syfte att skapa en arbetsorganisation med åklagarstöd för mängdärenden. ska framför allt ansvara för avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna, till exempel grova miljöbrott. Den övergripande målsättningen i det kommande reformarbetet med en ny domstolsorganisation ska vara ett livaktigt, kompetent och lokalt förankrat rättsliv. Domstolsväsendet ska tilldelas ytterligare medel. Regeringen ska få i uppdrag att utreda ställning och funktion. En process bör inledas med sammanläggning av tingsrätt och länsrätt. En fungerande kriminalvård kräver utökade resurser. Målsättningen ska vara meningsfulla insatser för att möjliggöra ett liv utan brottslighet. Fler motivationsavdelningar, kvalificerade påverkansprogram och utbildningsinsatser för personalen är nödvändiga åtgärder. Frigivningssituationen är på många håll oacceptabel. För att frigivningssituationen ska bli bättre måste rehabiliteringsarbetet börja och fortsätta efter frigivningen. Det brottsförebyggande arbetet intensifieras. Det brottsförebyggande arbetet är en del i kriminalpolitiken; att förebygga brott är också att bekämpa brott. Till detta kommer förbättringar för skattemyndigheternas möjligheter till uppföljning och bekämpning av skattefusk samt satsningar på tullen och . Tabell 8.6.1 alternativ för rättsväsendet Förändringar i förhållande till regeringens förslag Miljoner kronor 2002 2003 2004 Ökade anslag till rättsväsendet 1000 1000 1000 varav till 380 420 460 50 50 50 Domstolsväsendet 180 140 100 Kriminalvården 337 337 337 3 3 3 Brottsförebyggande arbete 50 50 50 Förstärkning av tullen 20 20 20 Förstärkning av 20 20 20 Förbättrad uppbördseffektivitet och effektivare skattekontroll 100 150 200 Summa 1140 1190 1240 Ett utökat antal utbildningsplatser för poliser förutsätts komma i gång och sedan fortlöpa så att det utbildas ca 350 fler poliser än med gällande planering. Med hänsyn tagen till avgångar kommer antalet poliser då att kunna uppgå till strax över 19 000 . Antalet anställda poliser och den ökning budgeterat för i syfte att uppnå målet framgår i tabell 8.6.2. Tabell 8.6.2 Antalet anställda poliser och preliminär fördelning av föreslagna utökning under 20022006. Antal anställda Kd ökning: Totalt antal Län poliser 20022006 poliser 2006 4496 852 5348 416 79 495 404 77 481 618 117 735 464 88 552 230 44 274 342 65 407 81 15 96 227 43 270 2007 380 2387 361 68 429 510 3200 425 81 506 433 82 515 421 80 501 437 83 520 442 84 526 380 72 452 186 35 221 348 66 414 427 81 508 Summa 15835 3000 18835 Övriga enheter 254 - 254 Totalt 16089 3000 19089 8.7 Upprustad infrastruktur föreslår i denna motion en storsatsning på den nu snabbt förfallande svenska väg- och järnvägsinfrastrukturen. För kommunikationssektorn avsätts på utgiftsområde 22 som ska användas till såväl investeringar som ett förbättrat underhåll. reserveras för vägunderhållet som regeringen, trots sitt tal om monumentala infrastruktursatsningar, inte mer än obetydligt förmår höja anslagen till . När det gäller nyinvesteringar avvisar regeringens tricksande med utgiftstaket och lägger istället in de regeringen vill låna 2002 under utgiftstaket på utgiftsområde 22 Kommunikationer. Som ett långsiktigt alternativ till dessa förhastade och ospecificerade lån efterlyser ett omfattande program för investeringar i partnerskap med den privata sektorn (PPP). Genom en utvecklad kommersiell kompetens, en effektivare riskfördelning och ett mer sammanhållet anläggningsansvar kan projekt i partnerskap genomföras snabbare, billigare och med bättre kvalitet. Ytterligare ett förslag som lämnas i motionen är sänkt dieselskatt med per liter, vilket kommer att förbättra transportsektorns möjligheter att konkurrera med utländska åkare. Dessutom kommer den sänkta skatten på den miljövänliga svenska dieseln att innebära en miljöförbättring eftersom den i högre grad kommer att ersätta smutsigare dieselkvaliteter. Tabell 8.7.1 Upprustad infrastruktur Förändringar i förhållande till regeringens förslag Miljoner kronor 2002 2003 2004 Ökade väg- och järnvägsinvesteringar, förbättrat underhåll m.m. 2300 2000 1400 Summa 2300 2000 1400 Regeringens infrastrukturproposition har kraftigt försenats, vilket försvårat möjligheten att göra en bedömning av exakt vilka satsningar regeringen redan lagt in i sina kalkyler . Budgetpropositionen är inte mer tydlig. preliminära fördelning av de ökade anslagen till drift och underhåll av statliga vägar uppgår till över treårsperioden, varav avsätts . Satsningen fördelad per region framgår av tabell 8.7.2. totala satsningar på infrastrukturen kommer att redovisas i en särskild motion med anledning av regeringens infrastrukturproposition. Tabell 8.7.2 Preliminär fördelning av ökade anslag 20022004 till drift och underhåll av statliga vägar. Region 2001 Kd ökning 0204 Norr 847 300 Mitt 1529 500 583 200 Väst 1217 400 656 200 Sydöst 862 280 396 120 Riket 60901 2 000 1 Utgiftsprognos enligt infrastrukturpropositionen . 9 Kommunsektorn anser att kommunsektorn behöver ett tillskott utöver de medel regeringen anslår för att täcka in den högre ambitionsnivå som har. Detta gäller bland annat en långsiktig utökning av antalet vårdplatser inom äldreomsorgen och sjukvården, och möjligheten för kommunerna att skapa förbättringar inom andra viktiga områden som skolan. Kommunerna bör fritt få använda pengarna för den centralstyrda skolsatsning som regeringen vill genomföra. Detsamma gäller landstingens tillgång till de s.k. tillgänglighetspengarna. Tillskottet i generella statsbidrag bör vara , 4,75 miljarder samt . Netto innebär förslag därmed en resursökning för kommunsektorn med över treårsperioden. I en särskild kommunmotion (med anledning av utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner) utvecklas syn på kommunsektorns resurs- och reformbehov och utmaningar mer utförligt. 9.1 Regleringar enligt finansieringsprincipen Kommunsektorn påverkas indirekt av en rad förändringar som vill göra på olika områden. Samtliga dessa effekter regleras i enlighet med finansieringsprincipen, vilket även det framgår i kommunmotion. Det höjda grundavdrag som föreslår ska beräknas mot den kommunalt beskattningsbara inkomsten bör lagtekniskt sett utformas som en statlig skattereduktion, varför kostnaden för denna skattesänkning kommer att helt belasta staten genom en mindre behållning på inkomsttitel , precis som effekten av det nuvarande grundavdraget gör. Motivet för detta är att kommunerna blir underkompenserade om man i stället skulle göra en nivåjustering i det generella statsbidraget. Samma motiv gäller naturligtvis det statliga förvärvsavdraget och avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader som också föreslås i denna motion. Exempelvis reglerar regeringen effekten av sitt höjda grundavdrag genom en nominell nivåjustering (höjning) av statsbidragen. Denna reglering kommer att ha ätits upp till följd av högre basbelopp som höjer grundavdraget ytterligare. Vidare har av samma skäl effekten på de kommunala skatteintäkterna till följd av att vill avskaffa regeringens skattereduktion för pensionsavgiften reglerats inom statsbudgeten så att kommunerna inte förlorar några skatteintäkter till följd av den högre avdragsrätt som följer av vårt förslag. 10 Statens inkomster Huvuddelen av förslag på skatteområdet framgår av avsnitt 8.1 och 8.2 tidigare i denna motion. I tabell 10.1 sammanfattas vad dessa skatteförslag beräknas få för kassamässiga effekter för statsbudgeten, tillsammans med effekten av de utförsäljningar av statligt hel- eller delägda företag vi vill göra . skattepolitik beskrivs utförligare en särskild motion om skattepolitikens inriktning för 20022004 samt i en särskild motion om inkomstskatter. För beräkningarna av samtliga förslag till regeländringar i skattesystemet svarar . Tabell 10.1 Sammanfattning av skattesänkningar och inkomstförändringar på statsbudgeten i förhållande till regeringens beräknade inkomster Miljarder kronor, kassamässiga effekter 2002 2003 2004 Bättre investerings- och företagsklimat (tabell 8.1) -0,75 -3,64 -8,10 Skattepolitik där alla får behålla en större del av sin egen lön (tabell 8.2) -16,50 -26,19 -31,77 Övriga inkomstförändringar 2,67 1,49 0,63 Summa skatteinkomstförändringar -14,58 -28,34 -39,24 Återställt överföringsbelopp 0,00 4,40 7,70 Utförsäljningsinkomster 40,00 60,00 60,00 Summa totala inkomstförändringar 25,42 36,06 28,46 Anm.: Under övriga inkomstförändringar ingår minskade inkomster av statens aktier till följd av försåld egendom, reglering mot företagssektorn till följd av en andra karensdag i sjukförsäkringen, effekt av effektivare skattekontroll och indrivning samt avgift för försåld högskoleutbildning. Se skattemotion för en detaljerad redovisning och fördelning per inkomsttitel. Det finns många skäl för en försäljning av statens aktier, dels för att renodla statens roll och dels för att sprida ägandet. Ett spritt ägande och sund konkurrens i en väl fungerande ekonomi skapar trovärdighet och får även riskkapitalmarknaden att fungera. Ett omfattande privat sparande i aktier är en av de viktigaste förutsättningarna för att nya företag skall kunna bildas och nya jobb skapas. Ett tredje skäl för en privatisering av det statliga ägandet är att det förbättrar förutsättningarna för de företag som det handlar om. Oklara roller gör att offentligt ägda företag lätt blir verktyg för politiska ambitioner, vilket på lång sikt drabbar tillväxten och skapandet av nya jobb i . En ägarspridning ger företaget behövligt kapital för framtida investeringar, något som inte bör finansieras ur statsbudgeten. Försäljningen ska ske till marknadsmässiga priser och i den takt som är möjlig med tanke på andra introduktioner på aktiemarknaden. Alla företag bör dock inte säljas. Staten ska inte avhända sig inflytandet över och ansvaret för t.ex. Systembolaget. Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finns det alltså anledning att gå vidare med att minska det statliga ägandet av företag, i princip enligt det program som antogs av . Utöver dessa bör ytterligare företag bli föremål för försäljning. Till de företag som snabbt kan säljas hör bl a , resterade delar av , Nordea samt . De företag som är aktuella är sådana som är verksamma inom konkurrensutsatt verksamhet. Monopolföretag kan inte säljas innan omstrukturering skett. Vid utförsäljning bör allmänheten och de anställda i företagen vara en viktig målgrupp. politik på detta område beskrivs utförligare en motion med anledning av Utgiftsområde 24 Näringsliv. 11 Statens utgifter och utgiftstak 11.1 Genomgång av utgiftsområden för år 20022004 I följande avsnitt presenteras översiktligt förslag till förändringar av ramarna för statsbudgetens utgiftsområden för . För varje utgiftsområde där har förslag till förändringar i förhållande till regeringens förslag redovisas dessa i en särskild motion för respektive utgiftsområde. Följaktligen ingår ytterligare 26 utgiftsområdesmotioner i budgetalternativ som på ett mer detaljerat sätt förklarar de förändringar som föreslås. Dessutom ingår i budgetalternativet en särskild motion om skattepolitiken och statens inkomster för 20022004 samt en särskild motion om inkomstskatterna. redovisas i det följande preliminära förslag till fördelning av utgifterna på utgiftsområden. De föreslagna totala rambeloppen sammanfattas i en tabell i slutet av avsnittet. bör besluta om dessa ramar för och godkänna de föreslagna ramarna för 20032004 som inriktning för regeringens fortsatta budgetarbete. Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 7284 7309 7642 90:5 m.m. Volymminskning -410 -490 -590 Ambassader i , , & Heliga stolen 35 35 35 46:3 Datainspektionen -6 -6 -6 27:2 Presstöd -66 -66 -66 Summa anslagsförändringar -447 -527 -627 totala ram 6837 6782 7015 En särskild utredare kommer att göra en översyn av Datainspektionens uppgifter och verksamhet och lämna förslag till inriktning, omfattning och finansiering av den fortsatta verksamheten. I avvaktan på denna utvärdering av Datainspektionens verksamhet föreslår vi att anslagsramen minskas med . I budgeten föreslår regeringen vad avser presstödet dels ett särskilt distributionsstöd för lördagsutdelning på högst , dels ett tillfälligt utvecklingsstöd på högst (allt inom anslagsramen). stöder distributionsstödet för lördagsutdelning men anser att den övriga marginalen skall dras in från ramanslaget, varför det bör minskas med . Uppjusteringen av driftsstödet med anledning av vårens tilläggsbudget återtas därmed. Under en följd av år har regeringen gjort enorma ramtillskott för . Utvecklingen och anpassningen av kan mycket väl ske genom organisationsförändringar och rationaliseringar utan att ytterligare resurser tillförs. Förändrings- och förnyelsearbetet bör ha kostnadseffektivitet som mål. T ex borde den utvecklade informationstekniken leda till tidsbesparingar i de administrativa rutinerna. Regeringen föreslår utökade resurser med . Enligt bör dessa medel inte tillföras. Inbesparingar på det som tidigare betraktades som bör dessutom ske med . tillförs också anslaget för förvaltningskostnaderna för och utlandsmyndigheterna. Överföringsdelen uppgår till ca . Denna del av anslaget bör tillföras en utökning på för beskickningarna i (), (), () och Heliga stolen. Total förändring vad gäller i förhållande till regeringens förslag blir därför för , för samt 555 miljoner för . Ramen för hela Utgiftsområde 1 minskas för med , för med samt för med . Samhällsekonomi och finansförvaltning Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 8754 9180 9184 1:2 RRV, varav samordningsvinst/sparbeting -7 -11 -14 överföring från revisorer 13 28 28 1:4 Statskontoret -17 -18 -20 1:6 SCB -15 -40 -70 1:7 Folk- och bostadsstatistik -30 -8 1:8 Kammarkollegiet -7 -10 -10 1:9 NOU -4 -8 -8 1:10 -12 -12 -13 1:11 -2 -2 -2 1:12 Utvecklingsarbete -10 -10 -10 90:1 revisorer -13 -28 -28 Summa anslagsförändringar -104 -119 -147 totala ram 8650 9061 9037 Utgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter som , , , , m fl. anser att ramen kan minskas genom besparingar och sammanslagningar av och revisorer. Vi föreslår även att ska samordnas med och få ett resurstillskott på , 2003 och 2004. Ramen för utgiftsområdet bör därför vara lägre än vad regeringen föreslår , lägre och lägre . och uppbörd Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 8058 8267 8441 3:3 20 20 20 3:2 Skattemyndigheterna, ökad skattekontroll 100 150 200 Summa anslagsförändringar 120 170 220 totala ram 8178 8437 8661 Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna och . bedömer att dessa tre verksamheter bör tilldelas större resurser än vad som föreslås i regeringens budgetförslag. anser att den svarta marknadens utbredning allvarligt skadar den svenska ekonomin. Detta förhållande bekräftas av ett flertal studier och utredningar. Det handlar om regelrätt inkomstbortfall men också om nedsatt tilltro till det svenska skattesystemet. Konkurrensen mellan företag snedvrids och affärsmoralen luckras upp. För att minska den svarta sektorns omfattning måste därför skattekontrollen effektiviseras. RSV konstaterar i sitt budgetunderlag 20022004 att det finns luckor i skattekontrollen och att dessa nyttjas för skatteundandragande. Vi Kristdemokrater tar denna signal på allvar och vill därför anslå 100, 150 och ytterligare i förhållande till regeringens förslag för ökad skattekontroll 2002, 2003 respektive 2004. Det handlar dels om att öka beskattningens effektivitet, dvs förhållandet mellan debiterad skatt och rätt skatt, dels själva skatteuppbördens effektivitet, dvs förhållandet mellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. dokumenterade erfarenheter, belysta bl.a. av revisorer, visar att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka. inom tullens område är i till stora delar genomfört. Samarbetet mellan medlemsländerna, för att motverka smuggling och annan ekonomisk brottslighet, behöver öka och för detta krävs också ökade resurser. föreslår att anslaget till ökas med , utöver vad regeringen föreslagit. Detta i syfte att förstärka kontroll och spaning kring illegal införsel av narkotika, vapen, alkohol, tobak och andra skattepliktiga varor. Ramen för utgiftsområde 3 föreslås därmed sammantaget ökas med , 2003 och 220 miljoner 2004 i förhållande till regeringens förslag. Rättsväsendet Miljoner kronor 2002 2003 2004 Regeringens föreslagna ram 23641 24286 25201 4:1 380 420 460 4:3 50 50 50 4:5 Domstolsväsendet m.m. 180 140 100 4:6 Kriminalvården 337 337 337 4:10 3 3 3 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete 50 50 50 Summa anslagsförändringar 1000 1000 1000 totala ram 24641 25286 26201 Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet, rättshjälp, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , och . har motsatt sig de nedskärningar som tidigare skett inom utgiftsområdet. Rättsstaten är beroende av att de rättsvårdande myndigheterna kan verka i praktiken. Särskilt polisens situation måste förbättras. Närpolisverksamheten ska säkerställas och utvecklas, närpoliskontoren ska hållas öppna i betydligt större utsträckning och arbetsmetoderna med ett problemorienterat arbetssätt inom polisen ska utvecklas. Personalförsörjningen inom polisen kräver utökade resurser. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån för polisens verksamhet måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. Till skillnad från regeringen vill att det ska finnas 19 000 poliser . Resurser måste avsättas så att de som genomgår polisutbildningen kan anställas på polismyndigheterna. Åklagarväsendet bör stärkas så att beredskap finns för ett ökat antal ärenden till följd av att fler poliser kommer i tjänst. Antalet platser för utbildning av nya åklagare måste öka och arbetssituationen inom åklagarorganisationen måste förbättras. menar att åklagarorganisationen måste förstärkas med tio nya miljöåklagare, sex ekobrottsåklagare samt 50 nya åklagare i syfte att skapa en arbetsorganisation med åklagarstöd för mängdärenden. ansvarsområde ska förändras. Myndigheten ska framför allt ansvara för avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som kan kopplas till denna, till exempel grova miljöbrott. Läget är allvarligt inom domstolsväsendet. De pågående nedskärningarna är ett hot mot rättssamhället. har motsatt sig regeringens reformeringsarbete som innebär att stora delar av bland annat inlandet urholkas på domstolar och därmed också polis, åklagare och advokater. vill att en oberoende utredning ska få i uppdrag att utvärdera de genomförda och beslutade förändringarna av tingsrättsorganisationen. För att skapa ett bättre underlag för de mindre tingsrätterna bör en process inledas med sammanläggning av tingsrätt och länsrätt. ställning och funktion ska utredas. anser att bör läggas under . Inom kriminalvården måste resurser avsättas för påverkansprogram, fler motivationsavdelningar och förberedelser för utslussning av de intagna efter avtjänad strafftid. Antalet häktesplatser och platser för sluten ungdomsvård måste öka. vill även betona det brottsförebyggande arbetet. För att långsiktigt lyckas med målet att minska brottsligheten lokalt och skapa trygghet för kommuninnevånare och företag behövs resurser till kommunala insatser. Det behövs även långsiktiga satsningar på information om vikten av värdeöverföring till barn. Insatserna ska rikta sig till föräldrar och andra som arbetar med barn. Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet utökas med för , 2003 och 2004.