mot · GP02U345 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U345av m.fl. (fp)Mänskliga rättigheter och demokrati 1 Sammanfattning Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter. Trots detta självklara sker kränkningar av de mänskliga fri- och rättigheterna. För oss liberaler utgör arbetet med att försvara och förbättra skyddet för de mänskliga rättigheterna en grundläggande moralisk nödvändighet. Viktiga punkter i kampen för genuin respekt för de mänskliga fri- och rättigheterna anser vi vara: Att se på men tiga vid kränkningar av de mänskliga rättigheterna oavsett omfattning eller var de sker är att ge sitt samtycke. Inga ismer vare sig nazism, kommunism, nationalism eller socialism rättfärdigar att individens fri- och rättigheter kränks. Mänskliga rättigheter är absoluta. Demokrati är den enda styrelseform som är människan värdig. Den utveckling av folkrätten som kan skönjas till att handla även om människors och inte bara staters rättigheter bör välkomnas och främjas. Den permanenta bör möjligt upprättas och ges vida möjligheter att agera. En nödvärnsrätt bör införas, såsom komplement till folkrättens grundregel att våld endast får tillgripas i självförsvar eller efter beslut i . Yttrande- och pressfrihet är grundläggande för en fungerande demokrati. Dödsstraff och tortyr måste kraftfullt motarbetas. All slags etnisk diskriminering utgör i grunden slag mot demokratin och principen om alla människors lika värde. Mänskliga rättigheter är desamma oberoende av kön, sexuell läggning eller funktionshinder. Barns rättigheter måste värnas med stor omsorg. Barns röst är alltid den svagares röst. Arbetet för mänskliga rättigheter inom EU är av största vikt och bör ske inom ramen för en tydligare och mer sammanhållen strategi. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 1 2 Innehållsförteckning 3 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 Stärk kampen för mänskliga rättigheter 9 5 Mänskliga rättigheter och demokrati två sidor av samma mynt 9 6 Mänskliga rättigheter och folkrätten 10 6.1 En permanent internationell brottmålsdomstol 12 6.2 Inför en nödvärnsrätt 12 7 Yttrandefrihet och pressfrihet 13 8 Dödsstraffet och tortyr unkna kvarlevor 13 9 Ingen diskriminering kan accepteras 14 9.1 Etnisk diskriminering 14 9.2 Mänskliga rättigheter oberoende av kön 15 9.3 Mänskliga rättigheter oberoende av sexuell läggning 16 9.4 Funktionshinder inget hinder för mänskliga rättigheter 17 10 Barnen vår framtid vi måste värna om 17 10.1 Könsstympning en brutal form av övergrepp 18 11 EU och mänskliga rättigheter 19 12 Mänskliga rättigheter en utblick 19 12.1 Ett dramatiskt år på 19 12.1.1 20 12.1.2 20 12.1.3 Bosnien 21 12.1.4 22 12.1.5 Kosovo 22 12.1.6 23 12.2 24 12.3 25 12.4 26 12.4.1 27 12.4.2 27 12.5 27 12.6 28 12.6.1 30 12.6.2 och Xinjiang 30 12.7 31 12.7.1 Ett , och FN 32 12.8 33 12.9 34 12.10 36 12.11 36 12.12 37 12.13 38 12.14 38 12.15 39 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att bör intensifiera sitt arbete med att dels försvara, dels förbättra skyddet för de mänskliga rättigheterna såväl genom internationella organisationer som i bilateralt samarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om FN som den enda organisation som med någon auktoritet kan tala på hela mänsklighetens vägnar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att FN-systemets brister måste erkännas och hanteras. tillkännager för regeringen som sin mening att bör verka för att förnyelsen av folkrätten går vidare så att den entydigt blir ett stöd, inte ett hinder, för enskilda individers rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det är positivt att det har växt fram andra aktörer med mer eller mindre stor internationell prestige, som ibland kan komplettera FN. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara pådrivande i arbetet med att verka för att fler stater ratificerar Romstadgan, med anledning av den permanenta . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör hävda uppfattningen att folkrättens grundregel att våld endast får tillgripas i självförsvar eller efter beslut i kompletteras med ett slags nödvärnsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör stå beredd att ge sitt bidrag vid eventuellt tillämpande av den s.k. Martensklausulen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att världssamfundet måste vara berett att agera när grova kränkningar av mänskliga rättigheter sker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att är tydlig med sitt stöd för demokrati och demokratisering i såväl multilaterala som bilaterala sammanhang. tillkännager för regeringen som sin mening att i olika internationella sammanhang bör verka för dödsstraffets avskaffande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt bör arbeta för att förebygga tortyr och för att hjälpa tortyrens offer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla slag av trakasserier eller våldsbrott med rasistiska eller antisemitiska förtecken i grunden har sin udd riktad mot det demokratiska styrelseskicket och den grundläggande uppfattningen om alla människors lika värde. tillkännager för regeringen som sin mening att i internationella sammanhang kraftfullt bör verka för krav på att religionsfriheten i alla sammanhang accepteras. tillkännager för regeringen som sin mening att bör verka för att CEDAW (deklarationen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor) implementeras i alla berörda länder. tillkännager för regeringen som sin mening att i internationella sammanhang bör uppmärksamma att det finns större möjlighet för enskilda länder och internationella samfundet att utöva påtryckningar för att stoppa hedersmord i de länder där detta sker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om större anslag till Unifem, för kvinnor, utöver regeringens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör ställa högre krav på grundläggande rättigheter för bi- och homosexuella och könsöverskridande individer. tillkännager för regeringen som sin mening att bör agera mer och tydligare till stöd för funktionshindrade i fattiga länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om större anslag till SHIA, Svenska handikapporganisationers internationella biståndförening. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att allt tänkbart stöd måste ges till barn som har sålts och utnyttjats. tillkännager för regeringen som sin mening att bör verka för att fler länder ratificerar konvention om de värsta formerna av barnarbete. tillkännager för regeringen som sin mening att aktivt måste bidra till arbetet med att stötta barns och ungdomars rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högre anslag till , , utöver regeringens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt bör bidra i arbetet med att hjälpa de flickor som utsatts för könsstympning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör agera för tydligare strategi om mänskliga rättigheter inom EU. tillkännager för regeringen som sin mening att alla som gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser eller brott mot mänskliga rättigheter skall ställas till rättsligt ansvar. tillkännager för regeringen som sin mening att alla stater på skall göra allt för att medverka till att de som åtalas vid Haagtribunalen skall utlämnas för att prövas rättsligt. tillkännager för regeringen som sin mening att alla som bodde i Kosovo före kriget, oavsett etnisk tillhörighet, skall ges möjlighet att fortsätta leva i Kosovo i fred och säkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla som tvingats fly under krigen på , oavsett etnisk tillhörighet, skall kunna återvända hem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör och kan verka mer kraftfullt genom olika kanaler för att skall vidta åtgärder för att förbättra minoriteters ställning och visa respekt för de mänskliga rättigheterna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för att EU och det internationella samfundet fortsätter att stödja den demokratiska oppositionen att utöva starkast möjliga påtryckningar på regimen i för att åstadkomma en demokratisk utveckling i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU verkar för att i olika multilaterala sammanhang förmås att fortsätta den påbörjade demokratiska utvecklingen av landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU verkar för fredliga lösningar av många territoriella och etniska konflikter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU bör upprätthålla förbud mot vapenexport till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom ramen för EU utövar starka påtryckningar på regeringen i för att stoppa övergreppen mot befolkningen i och för att områdets framtid kan avgöras i fredliga och folkrättsligt acceptabla former. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom ramen för EU utövar starka påtryckningar på regeringen i för att stoppa övergreppen mot befolkningen i och för att områdets framtid kan avgöras i fredliga och folkrättsligt acceptabla former. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att situationen på bl.a. kräver internationell uppmärksamhet och bör ingå i de krav som ställs på de indonesiska myndigheterna att återställa fredliga förhållanden under full respekt för mänskliga fri- och rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bilateralt och inom ramen för EU:s biståndspolitik verkar för ett kraftfullt bistånd till uppbyggnad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att flyktingsituationen i får en lösning som möjliggör för flyktingarna att återvända hem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att FN tillser att övergreppen i får en rättslig prövning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om , EU och brotten mot mänskliga fri- och rättigheter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en konsekvent, sammanhållen och uthållig strategi för stöd till demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om och EU:s behandling av brott mot mänskliga fri- och rättigheter i inom ramen för granskningsarbetet i FN:s kommission för mänskliga fri- och rättigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att och EU fortsatt stöder arbetet på en fullständig demokratisering av med ett fullt direktvalt parlament inför vilket de styrande är direkt ansvariga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om situationen i och i Xinjiang. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att klart och tydligt fördöma all kinesisk maktpolitik och hot om väpnat våld mot . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge representationskontor i skattefrihet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förstärka den svenska representationen i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att EU upprättar ett informationskontor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om besöksvisering för taiwanesiska medborgare till och EU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om , och WTO. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om , och FN. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om representation i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att aktivt bör verka för ökad respekt för de mänskliga rättigheterna på . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten att bistå afghanska flyktingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om risken att stora mängder barnsoldater kan komma att användas i i det krig som väntas i och med sökande efter terrorister, och nödvändigheten av att försöka förhindra detta. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av svenskt bidrag till katastrofhjälp till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för tydligare påtryckningar på algeriska myndigheter att motverka och försöka hejda det våld som håller landet som gisslan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att och det internationella samfundet i övrigt uppmärksammar och fördömer den behandling av MDC (främsta oppositionspartiet i ) som tillåts äga rum i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte vidareutveckla något bistånd till innan reella steg mot demokrati tas i landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att utökar sitt stöd till folkrörelsebiståndet i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att internationella samfundet i högre grad bör uppmärksamma och fördöma att förföljelse och avrättningar, på grund av bl.a. misstankar om häxeri, äger rum i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör verka för internationella påtryckningar på avseende att de håller människor såsom slavar. 4 Stärk kampen för mänskliga rättigheter Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter. Varje människas frihet och lika värde omfattar alla människor och således varje individ i världen utan åtskillnad av något slag, såsom hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. Erkännandet av alla människors lika värde hänger oupplösligt samman med att ingen människa får diskrimineras på grund av ovanstående eller annan anledning. Trots detta självklara sker kränkningar av de mänskliga fri- och rättigheterna. Kränkningar av de mänskliga rättigheterna ser olika ut i olika länder runt om i världen. I vissa länder diskrimineras exempelvis människor på grund av sitt kön, sin sexuella läggning eller på grund av sitt ursprung. De ges sämre möjligheter på arbetsmarknaden eller stängs ute helt. I andra länder riskerar människor exempelvis förföljelse, tortyr och/eller att försvinna på grund av sin religion eller på grund av att de engagerar sig i sitt lands samhällsutveckling. Att se på men tiga om kränkningar av de mänskliga rättigheterna, oavsett i vilken omfattning eller var någonstans i världen de sker, är att ge sitt samtycke. Kränkningar av de mänskliga rättigheterna måste alltid påtalas, kritiseras och åtgärdas oavsett var de äger rum. Trakasserier, tortyr och förföljelse är just trakasserier, tortyr och förföljelse oavsett om det är invånaren i , , Bosnien eller som utsätts för dessa kränkningar. bör, såväl bilateralt som multilateralt, intensifiera arbetet med att försvara och förbättra skyddet för de mänskliga rättigheterna. 5 Mänskliga rättigheter och demokrati två sidor av samma mynt Varje människ mer kraftfullt a har rätt att leva ett liv i fred och frihet, med reella möjligheter att påverka sin egen livssituation. Demokrati är därför det enda styrelseskick som är människan värdigt. Demokrati utgör på flera sätt grunden för etablerandet av genuina mänskliga rättigheter. Demokrati gynnar utvecklingen av ett välfärdssamhälle. Makthavare som vill bli omvalda har ett intresse av att lyssna till medborgarna och att genomföra samhälleliga förändringar. Det öppna och fria samtalet stimuleras. Nödvändigheten av en rättsstat blir uppenbar. Miljöförstöring kan motverkas. Utbildning och forskning främjas. Allt som allt innebär demokrati i sig själv en grundläggande respekt för de mänskliga rättigheterna. Inga ismer, varken nazism, kommunism, nationalism eller socialism rättfärdigar att individens fri- och rättigheter kränks. Vi har sett otaliga exempel i historien på hur t.ex. kommunism och nazism åsidosatt människans fri- och rättigheter och hur man i ideologins namn gjort sig skyldig till grava kränkningar av de mänskliga rättigheterna. De kommunistiska regimer som för bara ett årtionde sedan kontrollerade halva hävdade uttryckligen att civila och medborgerliga rättigheter, alltså individuella rättigheter inriktade på att garantera den enskildes personliga frihet och möjlighet att på samma villkor som andra delta i det politiska livet, saknade relevans under socialismen. I stället gjorde dessa regimer anspråk på att ha förverkligat rättigheter av annat slag rätt till arbete, rätt till sjukvård etc. I verkligheten var anspråken falska dessa sociala rättigheter uppfylldes i allmänhet mycket sämre under socialismen än i demokratiska marknadsekonomier. Under alla omständigheter är det oacceptabelt att försvara frånvaro av t.ex. tryckfrihet, rätt till en opartisk rättegång, fria och allmänna val, flerpartisystem m.m. med hänvisning till att alla har samma rätt till sjukvård. Runt om i världen, som i exempelvis , och , strävar människor efter att få komma i åtnjutande av sina fri- och rättigheter i form av yttrande-, mötes- och åsiktsfrihet för att på så sätt påverka och medverka till sitt lands utveckling och uppbyggnad av det civila samhället. Påståenden från makthavare om att deras invånare ännu inte skulle vara mogna att åtnjuta dessa rättigheter får aldrig accepteras. Demokrati är den enda styrelseform som garanterar att de flesta medborgares intressen tas tillvara. Om svenskt agerande mot fattigdom, för ökad rättvisa och respekt för mänskliga rättigheter ska få bestående effekter, krävs därför att detta sker med demokrati såsom ledstjärna och grundläggande princip. liberalerna förordar därför i sin bistånds- och utvecklingsmotion att i sitt biståndsarbete mer konsekvent och kraftfullt verkar för och ställer krav på demokrati. Till exempel menar vi att regeringen i en särskild rapport eller på annat lämpligt sätt för bör redovisa läget beträffande demokrati och mänskliga rättigheter i de länder som stödjer eller samarbetar med. 6 Mänskliga rättigheter och folkrätten Främjandet av de mänskliga rättigheterna är en av FN:s mest angelägna uppgifter. För del skall kampen för att stärka de mänskliga rättigheterna utgöra en mycket viktig del av vårt internationella engagemang. Trots att många av världens stater respekterar de mänskliga rättigheterna och ser det som en världsomspännande angelägenhet, nås vi ständigt av rapporter om hur grova kränkningar av de mest grundläggande mänskliga rättigheterna sker. bör intensifiera sitt arbete med att både försvara och förbättra skyddet för de mänskliga rättigheterna. Detta bör dels göras genom de internationella organisationer där bereds möjlighet att påverka, såsom exempelvis FN, EU och , dels genom bilaterala samarbete med andra länder. Folkrätten har varit och är ett viktigt instrument i byggandet av en fredligare värld. Fredliga konfliktlösningsmekanismer måste utvecklas vidare. Det är ett bekymmer att folkrätten allt oftare åberopas av odemokratiska makthavare som argument för att de skall få fortsätta att ostört förfölja och mörda sina egna medborgare. Därför bör gå i spetsen för en fortsatt förnyelse av folkrätten och bedriva en aktiv människorättspolitik. Tillsammans med andra kan vi åstadkomma förändring. Folkrätten är inte något statiskt utan ett regelverk av konventioner och sedvänjor som utvecklas. Arresteringen av före detta diktator , ingripandet i Kosovo och tribunalerna i och Arusha, som dömer de ansvariga för etnisk förföljelse i det respektive i , har inneburit viktiga framsteg i utvecklingen av en ny praxis i folkrätten. En utveckling av folkrätten, där den handlar om människors och inte bara staters intressen, kan skönjas. Ett intressant exempel på hur vissa länder kan påverka interna förhållanden i andra länder med fredliga metoder är de krav som EU har ställt på ansökarländer om respekt för minoriteters rättigheter och förbud mot dödsstraff. Trots uppenbara problem gäller fortfarande att FN är den enda organisation som med någon auktoritet kan tala på hela mänsklighetens vägnar. Därför behöver världen FN. Men FN-systemets brister måste erkännas och hanteras. I grunden beror problemen på att en av de permanenta medlemmarna i säkerhetsrådet, , är en kommunistisk diktatur och att en annan, , har ett starkt kommunistiskt inflytande i sitt parlamentet. FN förmådde inte leva upp till den egna stadgan, varken vid folkmordet i eller i samband med den etniska rensningen i Kosovo. Principen om icke-intervention är naturligtvis viktig. Varje land måste ha en vidsträckt rätt att hantera sina egna problem utan yttre inblandning. Denna princip kan dock inte gälla när hantering av egna problem övergår till folkmord. liberalerna anser att bör verka för att förnyelsen av folkrätten går vidare så att den entydigt blir ett stöd, inte ett hinder, för enskilda individers grundläggande rättigheter. Omsorgen om den enskilda människans, minoriteters och folkslags grundläggande rättigheter skall sättas före staters suveränitet. Ingen regering någonstans har rätt att gömma sig bakom sin nationella suveränitet i syfte att kränka de mest grundläggande mänskliga rättigheterna. Principen bör vara att brott mot de mänskliga rättigheterna skall beivras, oavsett förövarens rang eller ställning. För massmord, etnisk rensning och andra grova brott mot de mänskliga rättigheterna måste ansvar alltid utkrävas. För förövarna får det aldrig finnas en . Den besvikelse vi känner över världssamfundets passivitet i samband med några av vår samtids värsta förbrytelser får inte dölja de framgångar som ändå vunnits i den internationella rätten , inte heller det faktum att FN-systemets handlingsförlamning till en del minskat efter murens fall. I säkerhetsrådet väger exempelvis numera i praktiken en nedlagd röst ofta till ja-sidans fördel i diskussioner om FN-ingripanden till skydd för mänskliga rättigheter. Det har underlättat beslut om FN-aktioner. Ett sådant exempel var när valde att avstå istället för att rösta nej i frågan om att etablera en internationell civil och militär styrka i Kosovo. En huvudfråga i diskussionen om en ny folkrätt gäller vad som skall ske i fall då FN-systemet är blockerat. Det är positivt att det har växt fram andra aktörer med mer eller mindre stor internationell prestige, som ibland kan komplettera FN. Det gäller till exempel , som kan ses som ett regionalt FN-organ, där av naturliga skäl saknar inflytande. är aktivt på människorättsområdet, vilket också gäller . Även icke-regeringsanknutna organ, som Helsingforskommittéer och liknande sammanslutningar, kan spela en betydelsefull roll. Arbetet med att förnya folkrätten och stärka de mänskliga rättigheterna måste intensifieras. bör driva på denna förnyelseprocess. Vi vill här lyfta fram två angelägna exempel. 6.1 En permanent internationell en i undertecknade 120 länder ett avtal om att inrätta en oberoende internationell brottmålsdomstol. Beslutet att inrätta domstolen är ett av de senaste årens framsteg på området för mänskliga rättigheter. Domstolen kommer att vara permanent och den kommer att genomföra utredningar och ställa personer inför rätta som begår allvarliga brott mot internationell humanitär rätt, till exempel folkmord och brott mot mänskligheten. Domstolen kommer alltså att ha befogenhet att åtala enskilda personer. Domstolen kommer att inleda sin verksamhet först efter det att 60 länder har ratificerat Romstadgan. har dock alltför få länder ratificerat avtalet.