ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub272 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub272av ()Studiemedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett klarläggande av ansvarsfrågan vad gäller ökade levnadskostnader vid praktik vid högre utbildning. Motivering På vissa utbildningar på högskolan ingår det förutom teori också praktik. Praktiken är en del av utbildningen och fyller ett viktigt moment, den är också obligatorisk. Exempel på utbildningar med praktik inlagd i utbildningsplanen är sjuksköterske- och lärarutbildningen. För att genomföra sina högre studier är de studerande tvungna att kunna betala sina levnadskostnader. Vanligtvis sker det genom nyttjande av studiemedelssystemet, som hanteras av , . För dem som studerar på t.ex. sjuksköterskeutbildningen kan det uppstå merkostnader när praktiken skall genomföras. Högskolorna gör sitt bästa för att fördela praktikplatser så att det passar de flesta. Det vill säga att praktiken blir till nytta för den studerande, en lärorik period, samt att praktikplatsen ligger i den studerandes närhet ambitionen är att undvika långa resor och övernattningar. Men det finns begränsningar. Det kan i vissa fall vara svårt för högskolan att hitta praktikplatser i närmiljön. Konsekvensen kan då bli att några studenter får platser tilldelade som ligger långt ifrån bostaden eller högskolan. I vissa fall också i en annan kommun så att övernattning blir nödvändig. Detta leder till ökande levnadskostnader. Vem som skall finansiera dessa ökade kostnader är inte klarlagt. Är det högskolan som skall ta ansvar för merkostnaderna eftersom undervisningen är avgiftsfri? Är det den studerande själv, eller skall studiemedelssystemet tillåta ytterligare studiemedel till dem som har behovet? (kan man inte få extra studiemedel från CSN för dubbel bosättning och extra resekostnader.) Genom en föreskrift utgiven av dåvarande Universitetets- och högskoleämbetet (UHÄ 1991:8) öppnades en möjlighet för högskolorna att lämna bidrag till ökade kostnader av det slag frågan berör. Föreskriften avvecklades 1993. HSV har i tillsynsrapporten utbildning (1996:3 R) tolkat avvecklingen som att föreskriften inte längre behövdes och att det i högskolans nya finansieringssystem fortsättningsvis kunde vara tillåtet att använda anslagsmedel för ökade kostnader vid praktik även om någon viljeyttring från regeringen inte förelåg. Avvecklingen av föreskriften lämnar dock utrymme för tolkning det vill säga att man kan tolka det som om det inte skulle vara tillåtet att lämna sådana bidrag. Tolkningen varierar från högskola till högskola. Det bör till ett klarläggande i ansvarsfrågan. Vem skall ansvara för de eventuellt ökade kostnader som den studerande får vid praktik? Är det högskolan eller den studerande som ansvarar för merkostnaderna och är det i det senare fallet möjligt för studenten att få extra studiemedel för ändamålet?
mot · GP02Ub274 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub274av ()Antalet KY-utbildningsplatser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att permanenta och utöka KY-utbildningarna. Motivering Ungdomar som gått ut gymnasiet har en god grundutbildning, men är inte färdiga att gå direkt ut i arbetslivet. De vill inte läsa vidare på högskolan, men känner ändå att de behöver ett djupare kunnande för att få de jobb de vill ha. Andra ungdomar kanske jobbar efter en gymnasieutbildning. Därefter finner de att mer kunskap behövs för att utvecklas vidare i livet. Här fyller KY-utbildningarna en funktion. Man kommer snabbt in i verksamheter och får under långa perioder pröva på hur det är att arbeta i ett visst yrke. Man får också en förtrogenhet med de verktyg och maskiner som man kommer att arbeta med. Även de krav som ställs i fråga om samarbete och eget ansvar får man uppleva i utbildningen. I , som har många orter som är rikt försörjda med större och mindre industriföretag, är de s.k. KY-utbildningarna en möjlighet för fortsatt utveckling. På flera orter i är denna typ av utbildning dessutom den enda tillgängliga på nivån över gymnasiet. Det kan ju konstateras att de kvalificerade eftergymnasiala utbildningar som bedrivs i många kommuner i landet dessutom har blivit en lyckad satsning. De attraherar flera olika grupper som tidigare haft svårt att hitta en lämplig utbildning. De är praktiskt inriktade och inte så långa, därför kan många tänka sig en sådan utbildning. Kommunerna har enligt min uppfattning dessutom varit synnerligen positiva till denna typ av utbildning. En annan grupp studerande som har stor glädje av KY-utbildningar är som ovan nämnts de redan yrkesaktiva. känner de att de vill förnya eller bygga på sina kunskaper men att de inte har vare sig råd eller tid att genomgå en högskoleutbildning inom området. Deras behov är inte heller av det slaget att högskolan är det rätta alternativet. Här har många företag visat sin positiva inställning t.ex. genom att ge till del betald ledighet för att genomgå utbildningen. För näringslivet innebär ju KY-utbildningarna att man kan få arbetskraft som har både en god grundutbildning och en kvalificerad yrkesinriktad utbildning. Genom praktikperioderna har man ofta haft möjlighet att lära känna de personer som senare söker arbete i företag eller förvaltningar. KY-utbildningarna lever under osäkra förhållanden då de för varje kurs som startas måste ansöka om medel för att driva utbildningen. Det gör att mycket tid och därmed pengar måste anslås för att göra ansökningar. Osäkerheten om vad som kan förväntas komma ut ur ansökningarna är stor. Att permanenta utbildningarna och ytterligare utöka antalet tillgängliga platser bör ge många orter, företag och människor förutsättningar för utveckling. Det ovan anförda om behovet inom den kvalificerade yrkesutbildningen av permanentning och fler platser bör ges regeringen till känna.
mot · GP02Ub275 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub275av och ()Svenska för invandrare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mer yrkesinriktad sfi-undervisning. Motivering Arbetslösheten bland flyktingar och invandrare i är stor. Det beror till stor del på dåliga kunskaper i svenska språket. Svenskundervisningen för invandrare infördes . har den varit föremål för många omorganisationer och förändringar. Trots detta tycks den inte kunna förmedla tillräckliga svenskkunskaper. Statistik från SCB visar att endast av dem som påbörjade studier /94 har uppnått godkänd nivå. Det rapporteras även om att studieresultaten har försämrats något för dem som börjat . Många hoppar av undervisningen och väldigt få av dem återkommer till ny undervisning. En rad utredningar har tittat på svenskundervisningen för invandrare. var den föremål för granskning av revisorer. En rapport från som granskat invandrares läs-, skriv- och räkneförmåga på svenska visar att sex av tio deltagare som genomgått svenskundervisning inte klarar av normala vardagskrav gällande svenska språket. Det kan exempelvis gälla att läsa dagstidningar eller att förstå myndighetsinformation. Av dessa som inte uppnår godkänd nivå klarar en tredjedel av mycket enkla texter, medan resten inte nått tillräckligt långt för att klara av vanlig vardagssvenska. Av dem som läste sfi /99 hade uppnått den s.k. sfi-nivån . ligger, vad gäller arbetslösheten bland invandrare, dåligt till i jämförelse med andra länder i . Kvoten mellan andelen utländska medborgare av de arbetslösa och andelen utländska medborgare av arbetskraften var 2,5 i . Det placerade oss på fjortonde plats bland 17 undersökta länder. Arbetsförmedlingens möjligheter att hjälpa till och förbättra invandrares språkkunskaper är alltför dålig. I stället för att exempelvis anordna utbildning i yrkesinriktad svenska för invandrare hänvisas i de flesta fall till kommunerna för ytterligare svenskundervisning. Antalet kurser i yrkesinriktad svenska för invandrare är alltför få. Kanske skulle yrkesinriktningen påbörjas litet lätt redan i den grundläggande sfi-undervisningen för att öka motivationen. Detta gäller inte minst inom området vård och omsorg. I takt med att invandrarna blir äldre och får ett större vårdbehov, blir det allt viktigare att bland personalen ha personer som är minst tvåspråkiga. Fler yrkesinriktade utbildningar i svenska, där man också tar tillvara de yrkeskunskaper som eleverna redan har, skulle förmodligen öka motivationen och leda till bättre resultat i svenskundervisningen. Det skulle också leda till att fler invandrare och flyktingar fick ett arbete, kanske till och med inom det yrke de är utbildade till. Ett bättre självförtroende och ökad tillfredsställelse är det inte heller omöjligt att det skulle leda till. () ()
mot · GP02Ub278 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub278av och ()Rätt till utbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns rätt till kunskap och nationell skolpeng. Motivering När klockorna ringde ut till sommarlov hade inte alla elever den kunskap med sig som skulle ge denna ljusnande framtid. Regeringen brukar framhålla att den svenska skolan står sig bra i en internationell jämförelse, men vi vet att det finns resultat som också visar motsatsen och att alltfler elever inte kommer in på ett nationellt gymnasieprogram. Skolans kunskapsuppdrag överbetonas på bekostnad av demokratiuppdraget säger , som något slags ursäkt, i en rapport till regeringen och föreslår att man ändrar behörighetsregler vid antagning till gymnasieskolan. Man antyder att nivåerna bör sänkas. Men, tänk om det vore så i bilindustrin. Bara för att man inte har de rätta verktygen så släpper man ut halvknackiga bilar på våra vägar. Det skulle ingen acceptera. En ny typ av sjuklighet har kommit att dominera bilden av barns ohälsa. Det handlar om DAMP, ADHD, MBD och Aspergers syndrom tillstånd som berör barns beteenden, känslor, motorik och sociala kompetens. Det är bra att får en diagnos, sade en lärare, för då kan jag gå till skolnämnden och begära mera resurser. Det verkar finnas en tilltro till och kanske t.o.m. en övertro på att medicinska bokstavsdiagnoser skall kunna lösa skolans problem, snarare än . Men om diagnos är felaktig blir också insatserna fel, och de extra insatserna gör ingen nytta. Både och skolan måste kunna lita på en dylik medicinsk diagnos. Men så är inte alltid fallet. strider professionen om diagnoskriterier och om vilken behandling som barn med koncentrationssvårigheter och emotionella störningar skall få. Skolans kunskaper är också de bristfälliga och ingår inte i den naturliga vårdkedjan som kan göra det möjligt för fler att utvecklas mer. Många fristående skolor tar vid där den kommunala skolan misslyckas. Många ser denna utveckling som ideologisk i stället för att se den som den enskilde elevens rätt till anpassad utbildning och trivsel. Ingen elev skall behöva lämna skolan utan tillräckliga kunskaper i att kunna läsa, skriva och räkna. Det är ett politiskt misslyckande om man inte kan erbjuda barn och ungdomar denna passersedel till vuxenlivet. () ()
mot · GP02Ub279 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub279av ()Simkunskapen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en förbättring av de allmänna simkunskaperna i . Motivering Antalet drunkningsolyckor med barn inblandade har visat en tendens att öka. Rapporter har givit vid handen att simkunnigheten bland unga i nu är sämre än på många decennier. Bland orsakerna finns angivet att simundervisning i skolorna har försvunnit, att en del kommuner inte längre anordnar simskola och att grupper av invandrarbarn förbjuds av sina föräldrar att deltaga i simaktiviteter. I vårt land, som till största delen omges av hav finns ca 94.000 sjöar. Detta sista påpekande torde vara nog för att motivera ansvariga kommunpolitiker, skolledare och föräldrar att inse allvaret. Läget har inte varit opåtalat, tvärtom, men ingen tycks ha känt ansvaret att göra något. Det bör ankomma på regeringen att initiera sådana åtgärder att rekryteringen av simlärare ökas, att överväga om obligatoriska simkunnighetsprov bör återinföras samt uppmärksamma kommunerna på deras ansvar för hur information och propaganda skall utformas så att de nås och förstås av alla.
mot · GP02Ub280 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub280av ()Studiefinansieringen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att reglerna för finansiering av längre utbildningar justeras för att förhindra studieavbrott och ekonomisk-sociala problem. Motivering Nästan hälften av de studenter som påbörjade sin läkarutbildning kommer att bli utan studiemedel under delar av utbildningstiden. Den undersökning som har genomförts av , bekräftar de farhågor som fördes fram under föregående år. Enkäten besvarades av av läkarstudenterna på termin 1 i . Med tanke på dagens läkarbrist och riskerna för än större brist genom en ökad pensionsavgång, är detta djupt olyckligt. Många studenter kommer att tvingas till ofrivilliga studieuppehåll vilket med tanke på kunskapernas betydelse kan vara dubbelt olyckligt och man kan befara att en del studenter kommer att lämna utbildningen med svåråterbetalda studieskulder. Med det nya systemet kommer studenternas sociala och ekonomiska bakgrund att få en avgörande betydelse för möjligheten att fullfölja långa universitetsutbildningar. är den sociala snedrekryteringen till långa universitetsutbildningar ett betydande problem visar . Det är därför svårt att förstå varför detta system, som ytterligare kommer att öka snedrekryteringen, införts. Flexiblare regler hade varit på sin plats, om inte annat så av sociala skäl. Det nya systemet gör det mycket svårt för vissa grupper att utbilda sig till läkare. Det vore till stort gagn för vården om flera sjuksköterskor, med den erfarenhet de har från den medicinska sektorn, kunde läsa vidare till läkare. Med de nya reglerna blir de utan studiemedel i 2 ½ år av utbildningens 5 ½. Därmed avstår de, och vården går miste om en ökad kvalitet. Regeringen bör av ovan anförda skäl utarbeta de regler till modifiering av det nu rådande studiemedelssystemet som undanröjer riskerna för ökad läkarbrist, studieavbrott för långtidsstuderande och därmed följande ekonomisk-sociala problem.
mot · GP02Ub281 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub281av och ()Främmande språk i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att snabba åtgärder måste vidtas för att motverka minskningen av utbildningen i främmande språk i skolan. Motivering har rapporterna duggat tätt om den snabba minskningen av främmande språk som tillval i den svenska skolan. Det gäller såväl högstadium som gymnasiet. Nedgången är mycket stor både för tyska och franska. Ett på vissa orter ökat tillval av spanska ändrar inte på den bilden. Ett av de främsta skälen till att elever väljer bort möjligheten till språkutbildning är taktisk. Man kommer lättare in på nästa högre nivå inom utbildningsväsendet med betyg i ämnen, som man anser sig lättare kunna få högre betyg i. Man kan alltså säga att man avstår från att tillägna sig kunskaper som blir allt betydelsefullare i en öppen värld och en internationaliserad arbetsmarknad. Att det inte är nog med ett främmande språk upptäcker man lätt när man kommer i kontakt med den icke traditionellt engelskspråkiga världen. I dessa länder finns en stor del av våra nya och växande marknader. För universiteten är erfarenheten att bristerna i allmän språkfärdighet ökar och att rena nybörjarkurser måste anordnas på nivåer där det förr fanns en god färdighet. Genom den nya situationen är på väg att komma i underläge inom en mycket viktig sektor. De till synes viktigaste två åtgärderna som måste vidtagas är att ändra på antagningsregler till högre utbildning, så att det inte bara är taktiska överväganden som styr ämnesvalet, samt att på olika vägar öka intresset för och insikten om betydelsen av kunskaper i andra språk än bara modersmålet och engelska. Regeringen bör skyndsamt verka för att den pågående utvecklingen bromsas och vänds till en bättre. () ()
mot · GP02Ub282 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub282av ()Trafikkunskap och körkortsundervisning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trafikkunskap i skolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om körkortsundervisning i gymnasieskolan. Motivering Samhällets mål är nollvision när det gäller dödade och skadade i trafiken. För att nå detta mål krävs många åtgärder. En åldersgrupp är överrepresenterad i statistiken för trafikolyckor. Det är unga människor som tagit körkort. Orsakerna är många: bristande erfarenhet, höga hastigheter, oförmåga att bedöma avstånd m.m. Skolan är en förberedelse för livet. Även att lära sig trafiksäkerhet måste ingå i detta. Därför bör trafikkunskap införas på schemat från och med lägre årskurser samt körkortsundervisning införas på gymnasieskolan.
mot · GP02Ub283 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub283av ()Lämplighetstest av blivande lärare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk lämplighetstest av blivande lärare. Motivering Skolans värld är tuff för såväl personal som elever. Miljön är inte alltid lätt att arbeta i. Det diskuteras mycket i samhället hur och på vilket sätt man ska kunna förbättra den psykiska arbetsmiljön på skolorna. En idé som framkommit är att man borde införa obligatoriska lämplighetstester för blivande lärare. Detta är något som har varit obligatoriskt vid antagning till lärarutbildning. Inom andra yrkesgrupper har man intervjuer som komplettering till betyg. Det är naturligt att den som ska bli en bra lärare inte bara ska vara kunnig i de ämnen han eller hon ska undervisa i, utan man ska även ha fallenhet att kommunicera med barn och ungdomar. Blivande lärare måste ges en bättre mental förberedelse för att kunna fungera bra i skolan. Det är bättre att man redan vid inträdet i lärarhögskolorna får klart för sig om man är lämplig för yrket eller inte, än att upptäcka att man inte passar som lärare när man redan är ute i arbetslivet.
mot · GP02Ub285 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub285av och ()Friskolor för vuxna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fristående skolor för vuxenstuderande med rätt att sätta betyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge vuxenelever rätt att välja utbildningsanordnare. Motivering är det inte möjligt att driva fristående skolor med rätt att sätta betyg inom vuxenutbildningen. Entydiga undersökningsresultat visar på den kvalitetshöjande effekt friskolorna har på den kommunala skolan. Detta bör, enligt vår mening, tas tillvara även inom vuxenutbildningen. Regeringens uppfattning är att det går att skapa goda förutsättningar för medborgarnas lärande genom att kommuner kan samverka inom regioner. Detta kan ske via samverkansavtal eller kommunalförbund. Vi anser att man bör gå ett steg längre och ge vuxeneleven rätt att fritt välja vuxenutbildningsanordnare inom eller utom den egna kommunen. Detta skulle göra den vuxenstuderande oberoende av politiska samarbetsavtal och öka den enskildes frihet. () ()
mot · GP02Ub292 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub292av och ()Svenska för invandrare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sfi-undervisning. Motivering Svenskundervisning för invandrare, sfi, är en del av det offentliga som skall syfta till att ge vuxna nyanlända invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Verksamheten har utretts ett flertal gånger , bl.a. av och revisorer. Bara var tredje deltagare når målen inom fem terminer och har knappt hälften av deltagarna nått målen. Studieavbrott och avhopp är vanliga. Språket är nyckeln till integrationen. Varvad sfi-undervisning med praktik bör gälla i landets alla kommuner. På så sätt får den nyanlände invandraren en insyn i den svenska arbetsmarknaden samt får möjlighet att praktisera. Högutbildade invandrare bör kunna få genomföra sin sfi-undervisning i högskolemiljö. Kvalitén på undervisningen skiljer stort från kommun till kommun beroende på resurser. En mer enhetlig nationell standard bör införas så att alla får samma sfi-kvalité. En översyn i frågan bör göras. () ()
mot · GP02Ub295 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub295av ()El- och magnetöverkänslighet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omedelbara åtgärder måste vidtagas för att samordna forskningen kring påverkan av magnetism, elektricitet och strålning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att konsensusregler måste gälla hos försäkringskassor och förtroendeläkare som har att ta ställning till skador av emittenter av sådana påverkansfaktorer.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SfU. Motivering Antalet människor i vårt land och liknande effekter kan skönjas i andra utvecklingsländer som påverkas av elektricitet, magnetfält och strålning från olika anläggningar och apparaturer ökar. Många olika forskningsresultat har redovisats från ett flertal forskningsinstitutioner. Alla är inte entydiga, vilket av en del tolkats som att problemen beror på inbillning och psykiska defekter. Jag vill beteckna dessa reaktioner som den obotfärdiges förhinder. En del får psykiska problem beroende på oförståelsen hos omgivningen, det är sant, men då rör det sig inte om psykosomatiska problem utan om somatopsykisk alltså helt omvänt. Ständigt kallas till nya seminarier och forskningsredovisningar, men spretigheten inom forskningen är uppenbar och lika uppenbart är att det måste till ett samlat forskningsprogram och en samordning av forskningen för att få fram i varje fall mera jämförbara och samverkande resultat. Problemen med olika bedömning hos försäkringskassor och förtroendeläkare har påpekats . Trots detta kvarstår olikheterna. Det skall självfallet inte bero på vilken sida om en länsgräns man bor om man skall få samma typ av skada bedömd på olika sätt. Oavsett sjukdomar/symptombild måste det finnas konsensusregler inom den försäkringsrelaterade vården. Inom medicinal- och försäkringsväsendena måste sådana regler tas fram.