mot · GP02MJ519 · 2001-10-05 00:00:00 — har tidigare föreslagit, och står fast vid, att anslaget till de samordnade kalkningsinsatserna för sjö och skog bör öka med . 8 Normativa styrmedel För att uppnå miljömålen är de normativa styrmedlen med lagstiftning, förbud, gränsvärden samt myndighetsutövning viktiga delar. Dessa delar bör dock kompletteras och förstärkas för att uppnå en bättre styrning. 8.1 Tillsyn Tillsyn i enlighet med miljölagstiftningen är av central betydelse. Ett antal utredningar kring tillsynen på nivå har utförts både vad gäller livsmedelstillsyn, djurskyddstillsyn samt tillsyn enligt . Inget helhetsgrepp där man ser på all form av tillsyn har dock genomförts. Detta har också påpekats av i en utredning. Utredarna har bl.a. föreslagit att tillsynen på nivå i större utsträckning bör förstatligas. motsätter sig detta. Det är vår uppfattning att subsidiaritetsprincipen i första hand skall gälla. Det som kan utföras bäst på nivå skall också utföras på denna nivå. Inga åtgärder enligt utredarnas ståndpunkter bör prövas förrän en samlad utredning på alla tillsynsområden genomförts. Det är viktigt att inse att stora samordningsvinster finns mellan de olika tillsynsområdena. Vidare är lokal kännedom och samarbete med andra lokala myndigheter i regel det effektivaste sättet att lösa problem. I utvärderingar av tillsynen har problemet med den skiftande kvaliteten på tillsynen lyfts fram. En lösning kan bl.a. vara bättre möjligheter för kommuner att samordna resurser och tillsynspersonal. Tillräckliga resurser för tillsynen måste anslås. Det är också viktigt att länsstyrelse och statliga myndigheter ges tillräckliga resurser och bättre möjligheter till tillsynsvägledning. De behovsutredningar och tillsynsplaner, som enligt lagstiftningen skall tas fram av varje kommun, medför sannolikt att bristande kvalitet inom den kommunala tillsynen successivt avhjälps. Hur behovsutredningar och tillsynsplaner påverkat kvaliteten på tillsynen bör också granskas efter hand. föreslår en samlad utredning där olika typer av tillsyn studeras och där behovsutredningars och tillsynsplaners effekt på tillsynen också granskas. 8.2 Hälsoskydd innebär en höjd ambitionsnivå vad gäller tillsynen av offentliga miljöers hälsosäkerhet. Exempel på offentliga miljöer där tillsyn skall ske är , idrottsanläggningar, skolor, förskolor, frisersalonger etc. Kommunernas behovsutredningar har bl.a. inneburit en omprioritering så att ökade resurser ges för tillsyn av ett stort antal offentliga miljöer. Den ökade ambitionsnivån beträffande tillsynen av offentliga miljöers hälsosäkerhet, förutsätter fler anställda och ökade anslag. har många kommuner svårt att hinna med ålagt arbete inom hälsoskyddet, t.ex. radonsäkerhet, allergirisker i barns miljöer etc. Även detta bör belysas i den utredning föreslår. är ett viktigt verktyg för att skydda miljön och kompletterar andra styrmedel men har inneburit en ökad arbetsbelastning för kommuner och myndigheter. Detta ställer krav på ökade resurser för att det ska vara möjligt att leva upp till miljölagstiftningens ambitioner. 9 Avfall Avfallsmängden är ett växande problem. Redan vid tillverkningen ska varan kretsloppsanpassas och eventuellt förberedas för demontering. Den allmänna förhoppningen att producentansvaret skulle ge ekonomiskt incitament till kretsloppsanpassade varor har tyvärr inte infriats. En utredning pågår, angående producentansvaret för förpackningar, som ska lämna sitt betänkande . Producentansvaret förutsätter konsumentens deltagande och det är därför viktigt att det finns ett förtroende för insamlingssystemet. Det har förekommit mycket klagomål på hämtningen vid återvinningsstationerna. Att städning sköts är viktigt för den allmänna acceptansen av källsortering. Förpackningsinsamlingen har därför bildat ett särskilt städbolag som ska städa och hålla rent vid återvinningsstationerna. Hanteringen av hushållsavfall är inriktad på källsortering, återanvändning, återvinning och kompostering av det organiska avfallet. delar EU:s prioritering för avfallshantering: 1. anser dock att hänsyn också måste tas till avfallets beskaffenhet och eventuella transporters längd, så att avvägning mot miljönyttan kan ske i varje enskilt fall. Arbetet med avfalls- och kretsloppsfrågor är viktigt för att skapa ett långsiktigt hållbart samhälle. EU-medlemskapet innebär att många frågor löses internationellt där ett flertal lagar, förordningar och direktiv styr arbetet. Ansvar vilar också på konsumenten, handeln, industrin och övriga samhällssektorer. Statliga och privata företags arbete med miljöledningssystem och den enskilde konsumentens sopsortering är också nödvändiga. Att hantera det av samhället genererade avfallet är mycket viktigt med tanke på att det generellt gäller att ingenting försvinner utan allting sprids ut. Det är slöseri att inte utnyttja och återanvända avfallet i så stor utsträckning som möjligt. har ett antal nationella återvinningsmål och lagförslag som ska stimulera en bättre avfallshantering. Nedan kommenteras vissa av dessa och vikten av att dessa följs upp och underlättas. 9.1 Organiskt avfall Hanteringen av organiskt avfall är ett stort problem för de flesta svenska kommuner . För majoriteten av kommunerna är det ekonomiskt mest gynnsamt att bränna avfallet osorterat. Bara en kommun har dock en förbränningsanläggning med nödvändig kapacitet och miljöprestanda. Förbränningen förutsätter mycket hög temperatur samt avancerad teknik och avgasrening. Hitintills har det inneburit stora anläggningar men teknik för mindre förbränningsverk med möjlighet till samma höga förbränningstemperatur finns . Huruvida en oförändrad miljöprestanda då är möjlig är dock oklart. Problemet med avfallsverkens slam är mindre, men problemet är ändå mycket stort, eftersom slammet slutligen måste deponeras. Slammet är rikt på fosfor och borde därför återföras till jorden för att ingå i kretsloppet. Problemet är att tungmetaller, t.ex. kadmium, anrikas i slammet. Läkemedelsrester finns också i slammet, vilka kan ha biologiska effekter i naturen, liksom flamskyddsmedel och andra miljögifter. Problemet med slam har inneburit att Arla nekar att ta emot mjölk från gårdar med slamgödslat bete. Spannmål från slamgödslade åkrar betingar lägre ersättning (pris). Få bönder använder därför slammet. anser, att slamkontrollerna bör inkludera fler ämnen och kemikalier, för att slamgödsel ska kunna anses vara en del i framställningen av säkra livsmedel. Olika metoder för att utnyttja och rena slammet har prövats. Man har t.ex. använt tekniken flerårig slambehandling i vassbädd, som tyvärr är utrymmeskrävande. Man har också provat att slamgödsla odlingar av en speciell Salix-art, som selektivt tar upp kadmium. Sälgen kan sedan brännas, varvid kadmium kan tas bort, och askan återföras till jorden. Användes rötkammare, uppstår biprodukten metan, som kan nyttjas t.ex. vid energiproduktion. För rötat slam finns certifieringssystem som kontrollerar innehållet av tungmetaller och andra skadliga ämnen. Slammet kan också primärt torkas och brännas, då tungmetaller kan tas om hand, och askan kan återföras till jorden. (2005) får enligt beslut inget slam eller organiskt avfall deponeras. 2010 ska dessutom av fosforn i slammet återföras till jordbruket enligt riksdagbeslut. Eftersom fosfor är en mycket begränsad resurs är det angeläget att fosforn i slammet på något sätt kan återvända till kretsloppet. Om den antagna lagen om förbud mot deponering ska fungera, måste realistiska alternativ finnas. Vi kräver att regeringen tillsätter en utredning som, i samförstånd med bönderna, klargör möjligheterna att använda slamgödseln. 9.2 Behandling av brännbart avfall När förbudet mot deponering av utsorterat brännbart avfall träder 2002 kommer det att saknas behandlingskapacitet, trots att kommunerna har ambitiösa planer att omhänderta sitt avfall. Bristen beräknas till minst en miljon ton avfall, eller knappt en åttondel av konsumtionsavfallet i . Kommunernas planer visar att deponeringen minskar betydligt , som kapaciteten att behandla det utsorterade brännbara avfallet genom avfallsförbränning med energiutvinning ökar. Den biologiska behandlingen kommer att fördubblas. Resultaten visar totalt på en fördubblad kapacitet att omhänderta avfall på annat sätt än deponering . Planeringen innehåller dock ett visst mått av osäkerhet. Ett stort och kostsamt ansvar för genomförandet läggs på kommunerna. förutsätter att regeringen förbättrar kommunernas förutsättningar att behandla avfallet. 9.3 Farligt avfall kommer flera nya avfallsslag att klassas som farligt avfall. Till exempel el- och elektronikskrot, impregnerat virke, skrotade kylskåp, skrotbilar, kablar, asbesthaltigt byggavfall. Detta innebär att mängden farligt avfall i fördubblas. Det svenska farliga avfallet ökar från till mellan , exklusive gruvavfallet. vill, liksom , att man ser över hur de nya reglerna påverkar småföretag och undersöker om kraven på tillstånd inte bör sättas lägre för småföretagen än för stora företag. Ett av de svåraste problemen vad gäller farligt avfall finns i bygg- och rivningssektorn. De företag som är i rivningssektorn har uppenbarligen inte tillräckliga incitament eller saknar information för att omhänderta miljöfarligt avfall, t.ex. vid rivning av småhus. Det bör studeras om frivillig certifiering för rivningsföretag eller någon typ av ackreditering skulle kunna förbättra situationen. Vi vill att regeringen tillsätter en utredning för att undersöka frågan. 9.4 Avfall och ideella organisationer Många ideella hjälporganisationer har som en stor och viktig del i sin verksamhet att samla in och återförsälja föremål och kläder. Antalet second hand-butiker har ökat och fyller en viktig funktion både ur miljösynpunkt (genom återanvändning) och för att tillskapa resurser för nödställda människor. Organisationerna får dock in en inte obetydlig mängd föremål och kläder som inte är återanvändbara utan som måste gå till deponi. Vissa kommuner har efter förhandling låtit organisationerna slippa deponiavgiften men många organisationer tvingas betala. Detta innebär exempelvis att Myrorna drabbas av 2 miljoner i sopavgift. anser att det bör vara en självklarhet att ideella hjälporganisationer inte ska behöva betala deponiavgift med insamlade medel. Regeringen bör lösa denna fråga. 10 Rent vatten Vatten är vårt viktigaste livsmedel. Tillgången är riklig i . Vi har gott om råvatten. Vattentäkterna är dock fortfarande dåligt skyddade. Många kommuner har inte vederhäftiga vattenförsörjningsplaner. Två tredjedelar av vårt grundvatten är beroende av grusåsar. Grushushållningsplaner måste upprättas, regionalt och nationellt. arbetar med detta. Den nya administrationen av vattenavrinningsområden underlättar för en sådan hushållning. Det är viktigt att vi skyddar våra vattentäkter från förorening, både från olyckor och från urlakning av gifter i mark. Uppsökande verksamhet bör utvecklas för att minska risken att vatten med hög radonhalt utnyttjas som dricksvatten i enskilda brunnar. Framställningen av dricksvatten är en komplicerad process, som kräver gymnasie/högskoleutbildad personal. Dricksvattnet används även som toalettvatten. Det gör att det blir stora mängder vatten att rena med åtföljande stora mängder slam, som visat sig vara svårt att hantera. Dagvattenledningssystem saknas i många kommuner, vilket ökar belastningen betydligt på reningsverken. Hanteringen av avloppsvattnet är mycket resurskrävande och av det skälet bör användningen av vatten minskas. De flesta kemiska substanser som används återfinns i våra vatten. Försurning har varit ett stort problem. Övergödning är ett tilltagande problem. I fiskarna ökar koncentrationen av olika kemikalier och miljögifter. Oljeutsläppen är ett stort problem i . För att komma till rätta med problemen med våra förorenade vatten måste kraftfulla åtgärder vidtas för att minska utsläpp av olja och miljögifter. Möjligheten att beivra oljeutsläpp måste också förbättras. Även fortsättningsvis måste ge bistånd till de länder på andra sidan som står för de största utsläppen från sina reningsverk. Båtar med gamla tvåtaktsmotorer bidrar starkt till föroreningarna i vattnet. vill därför se en snabb utfasning av de gamla tvåtaktsmotorerna, vilket utvecklas närmare i avsnittet Tvåtakt i otakt med miljön i denna motion. Även i vår fiskepolitiska motion beskrivs problemet med de förorenade vattnen. 11 Kemikalier och miljögifter Kemikaliesamhället omger oss alla och skapar hos många en känsla av maktlöshet inför de mer eller mindre kända risker vi utsätts för i vardagen. Kemikalierna har faktiskt bidragit till vårt välstånd men vållar de hälso- och miljöproblem. Den stora okunskapen om kemiska ämnens förekomst i varor utgör grundläggande problem i arbetet för en giftfri miljö. I förekommer drygt 11 000 ämnen i de c:a 60 000 kemiska produkter, som tillverkas i eller importeras till landet. antog en strategi för giftfri miljö. Kemikalieinspektionen ska enligt budgetpropositionen ha huvudansvaret för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utöver det ska Kemikalieinspektionen höja ambitionsnivån för den nationella tillsynen över tillverkare och importörer av kemiska produkter. Kemikalieinspektionens begränsningsarbete för olika ämnen består i att riskbedöma, anbefalla märkning och ange hantering av ämnet i fråga. En mycket viktig del i Kemikalieinspektionens arbete är också de förhandlingar som sker inom ramen för EU, t.ex. för växtskydd, där argument och fakta påverkar besluten om vilka kemiska bekämpningsmedel som skall vara tillåtna att använda inom unionen. Arbetet är ofta hårt tidspressat men kräver mycket förberedelsetid för att resultatet skall bli bra för människor och miljö. Betydelsen av förhandlingsarbetet inom EU för kemikaliesituationen i borde analyseras bättre, för att konstatera om mer resurser skall läggas på förberedelsearbete inför dessa förhandlingar för att nå ett mer restriktivt användande av kemikalier. har konstaterat, att Kemikalieinspektionen haft för små resurser för sitt arbete och vi har därför anslagit mer pengar. utökas Kemikalieinspektionens uppgifter. Regeringen tillskjuter medel och avser enligt budgetpropositionen att följa hur inspektionen klarar av uppgifterna och antyder att ytterligare medel skall tillskjutas. välkomnar att Kemikalieinspektionen nu ges utökade resurser. 11.1 Bromerade flamskyddsmedel Flamskyddsmedel används för att förhindra att brand uppkommer i produkter som plast, gummi, textilier och elektroniskt material. Flamskyddsmedlet skall skydda mot själva branden men även mot giftiga ämnen som vid brandutveckling bildas ur giftiga material och kan skada eller döda människor. Bromerade flamskyddsmedel sprids både vid tillverkning, användning och i avfallsledet. De är svåra att bryta ned och påträffas därför högst upp i näringskedjan, där människan befinner sig. Vi får i oss bromerade flamskyddsmedel genom hudkontakt, inandning och framför allt genom det vi äter. Höga halter har bl.a. hittats i fisk, men de finns även i bl.a. ost och smör. Bromerade flamskyddsmedel påverkar levern och kan ge hormonella skador hos människor. Forskarna vet inte tillräckligt om hur de bromerade flamskyddsmedlen påverkar människan, men de misstänker att en rad effekter uppkommer till följd av dessa miljögifter, bl.a. vissa cancerformer. Halterna av PBDE i bröstmjölk ökar. Sedan förbud mot PCB OCH DDT infördes har halterna av dessa miljögifter minskat i bröstmjölken. Ett av de mest använda bromerade flamskyddsmedlen är PBDE, som i sin tur består av penta-, okta- och deka-BDE. Ett förbud mot penta-BDE förbereds i EU. Parlamentet vill att kommissionens förslag, att förbjuda produktion och import av penta-BDE, skall utvidgas till ett förbud även av okta- och deka-BDE. kräver att verkar för att produktion och import av penta-, okta- och deka-BDE förbjuds i EU. 12 Batterier I används ca 90 miljoner lösa batterier . gäller en förordning som säger att alla batterier ska samlas in. Syftet med batteriförordningen är att förhindra utsläpp av de giftiga tungmetallerna kadmium, kvicksilver och bly. Ändå samlas bara cirka en tredjedel in och en lika stor del förmodas slängas felaktigt i soporna. Resten finns kvar i hushållen. Kvicksilver finns ofta i knappcellsbatterier, som bl.a. används i klockor, hörapparater och miniräknare. Gemensamt för tungmetallerna bly, kvicksilver och kadmium är att de anrikas och stannar kvar i djur- eller människokroppen. Tillverkare och importörer av miljöfarliga batterier är skyldiga att betala avgifter för att finansiera insamling och återvinning av uttjänta batterier. Butiker som säljer miljöfarliga batterier måste informera sina kunder om att batterierna ska lämnas till särskilda insamlingar. Butikerna är dock inte skyldiga att ta emot batterier, med undantag för uttjänta bilbatterier och varor med inbyggda miljöfarliga batterier. Kommunerna har ansvaret för att det finns insamlingssystem och för att miljöfarliga batterier sorteras ut och sänds till särskilda anläggningar. Konsumenterna har goda kunskaper om att batterier inte skall slängas med soporna. Att så få batterier samlas in tros bero på att man inte vet var batterierna finns och på att det kan vara långt till en batteriholk. Insamlingen bör underlättas för konsumenterna. håller på att införa hushållsnära insamling, vilket innebär att det finns batteriholkar på soptunnor vid alla hushåll. Detta skulle säkerligen öka insamlingen av batterier och bör testas i . För att det skall kunna genomföras måste en översyn av förordningen om farligt avfall (1996:971) göras. Som den är utformad begränsar den möjligheterna till hushållsnära insamling av många slag av farligt avfall. Regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka möjligheterna till hushållsnära insamling av batterier. 13 Genteknik För industrin är den moderna gentekniken av störst intresse främst beträffande läkemedel, diagnostik, växtförädling och miljövård. Vissa läkemedel kan nu framställas i tillräcklig mängd av genmodifierade bakterier. Denna industriprocess får anses okontroversiell och är till stor nytta för sjuka människor. Även beträffande diagnostik och miljövård har gentekniken medfört stora fördelar. Mer kontroversiellt är det att sätta ut genmodifierade växter i naturen. Här finns problem med hot mot den biologiska mångfalden och en utarmning av det genetiska kapitalet, samt att makten över maten riskerar att flyttas från småjordbrukare till stora internationella företag på ett sätt som inte gynnar den sociala eller politiska utvecklingen. Det hävdas ofta att gentekniken behövs för att ge mat åt dem som svälter. Dock är det inte bristen på mat som är orsaken till att människor svälter utan fördelningen. Gentekniken kan bli ett argument för i-världen att inte behöva ändra livsstil. I länder med svält förekommer det ofta naturkatastrofer, torka och för stort betestryck. En balanserat omlagd kosthållning, bättre resursfördelning genom en ökad demokratisering och en logistik som hindrar grödor från att ruttna eller mögla på sin väg från åker till konsument, krävs i arbetet mot svält och undernäring. Substitutionsprincipen ska gälla även här, dvs. att en metod inte skall användas, om den eftersträvade effekten kan nås på ett mindre riskabelt sätt. anser det inte önskvärt med totalstopp för nya GMO-produkter. Däremot är dagens lagstiftning otillräcklig. Vi vill se en förbättrad lagstiftning som innehåller krav på märkning, etisk prövning, nyttoprövning, samhällsekonomisk lönsamhet och skadeståndsmöjlighet. Patent på liv skall inte medges. En särskild motion har också lagts om genteknik och dess användning inom livsmedelsbranschen. 14 Miljöforskning Miljöforskningen är viktig för att komma till rätta med miljöproblemen. har också tidigare kritiserat regeringen för att forskningsanslaget till togs bort 1998. Vi insåg, att detta skulle medföra ett kontinuitetsbrott i miljökompetensens uppbyggnad. Regeringen återinförde förvisso delvis anslaget , men skadan var redan skedd. inrättade ett antal fasta forskartjänster för att bygga upp en långsiktig miljöforskning. Dessa forskare avlönades av , medan den övriga personalen kom att tillhöra universiteten. När forskningsanslag försvann, försvann även finansieringen av dessa fasta forskartjänster. är en av många som drabbats hårt. De har uppdrag att kontinuerligt arbeta med miljöövervakning och med miljökvalitetsmål 10: Hav i balans samt levande kust och skärgård, vilket är prioriterat enligt budgetpropositionen. Detta arbete kan inte fullföljas, om stationens vetenskapliga ledning försvinner, vilket verkar bli fallet den 1januari 2002. Långsiktig forskning kräver stabil finansiering. finns c:a tillgängliga för miljöforskning och det är viktigt att dessa disponeras och fördelas så att även långsiktig forskning kan få en stabil finansiering. Upprätthållandet och finansieringen av de forskningsinstitut som finns är avgörande för att kompetens ej skall gå förlorad. Det är också nödvändigt att statusen på olika forskningsinstanser klargörs, så att målmedveten finansiering för forskningen kan komma till stånd. 15 Ekonomiska styrmedel Hållbar utveckling förutsätter att ekologi, ekonomi och sociala hänsyn integreras. Olika styrmedel, såväl informativa och regulativa som ekonomiska, kompletterar varandra och kan användas var för sig eller tillsammans, beroende på verksamhetsområde. En ekologiskt färgad skattepolitik är en viktig åtgärd för att åstadkomma en hållbar utveckling. Marknadsekonomi utifrån ett förvaltarskapsperspektiv ger möjligheter att driva utvecklingen så att den blir ekologiskt hållbar. Att människor överutnyttjar vissa miljöresurser har till stor del sin grund i så kallat marknadsmisslyckande. De kostnader som den enskilde individen eller företaget belastas med motsvarar inte de kostnader som totalt sett uppstår i samhället, och har utnyttjandet av miljön uppfattats som gratis. Men om miljöns värde synliggörs och miljökostnaderna återspeglas i prissättningen, kan dessa beaktas i de beslut som tas av producenter och konsumenter. Detta kan ske genom att upprätthålla principen att förorenaren ska betala och att beskattningen i högre grad ligger på natur- och miljöresurser än på människors arbetsinsatser. har längre drivit kravet att det traditionella välfärdsbegreppet beräknat som bruttonationalprodukten (BNP) ska kompletteras med miljöräkenskaper, för att synliggöra sambandet mellan ekonomi och miljö. Därför är det nu med tillfredsställelse vi noterar att arbetet med miljöräkenskaperna börjat. Det är av stor vikt att tillräckliga resurser för detta arbete anslås så att miljöräkenskaperna fullt ut kan integreras bland övriga ekonomiska räkenskaper och så att information om miljöräkenskaperna når allmänheten. 15.1 Mer miljörelaterat skatte- och avgiftssystem skatteväxling vill betona vikten av tydliga ekonomiska styrmedel som ger samhället i sin helhet incitament att konsumera mindre energi och minska utsläppen av miljöpåverkande ämnen. Vi ser därför behov av ett mer miljörelaterat skatte- och avgiftssystem där beskattningen på arbete sänks och beskattningen på miljöpåverkan relativt sett höjs. En ökad användning av miljörelaterade skatter skapar ett ekonomiskt utrymme som bör användas för att sänka skatten på arbete, så kallad skatteväxling. Då kan både en bättre miljö och ökad sysselsättning uppnås. var med och tog initiativ till en parlamentarisk utredning (SOU 1997:11) om skatteväxling. Den avslutade sitt arbete och lade fram ett betänkande som visar hur kan gå vidare mot en ökad miljörelatering av vårt skattesystem. Utredningen konstaterade att de skatter på arbete som skulle ge störst effekt på sysselsättningen om de sänktes var skatten på hushållstjänster. Men utredningen konstaterade också att de positiva slutsatserna byggde på bedömningen att vår omvärld kommer att röra sig i samma riktning, och betecknade den delen av bedömningen som avgörande för att vi i skulle kunna förändra vårt skattesystem på ett mer genomgripande sätt.