ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02K293 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K293av ()Skydd av egendom Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att principen om likvärdigt skydd i grundlagen skall gälla för allt slags egendom. Motivering Det behövs ett likvärdigt skydd för alla slag av egendom i . Därför bör principen om likvärdigt skydd i grundlagen gälla för all slags egendom. Förutom fast egendom till exempel bilar och inventarier, aktier och obligationer, bostadsrätter och fordringsbevis, pensionsförsäkringar och upphovsrätter. Naturligtvis kan inte samma tekniska lösningar väljas för alla typer av egendom men skyddet måste vara lika mycket värt. Detta synsätt stämmer väl överens med det skydd för äganderätten som stadgar och bör iakttagas både i grundlagen och i lagstiftningen i dess helhet. Detta har särskild betydelse för hur den privata äganderätten kan hävdas i praktiken. Alla ingrepp i äganderätten måste ske med rimligt beaktande av de drabbades intressen. Det måste ge möjligheter för enskilda och företag att ställa om sig till ett nytt rättsläge. Äganderättens reella innehåll måste stärkas genom ökad enkelhet och stabilitet i samhällets regelsystem. Även vid beskattning måste äganderätten respekteras.
mot · GP02K294 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K294av ()dag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta dag. Motivering är ett stort namn utomlands, inte minst i , men han är märkvärdigt okänd i sitt hemland. Runt om i världen uppmärksammas hans insatser på många olika sätt. Vägar och torg uppkallas efter honom, han tillerkänns hedersmedborgarskap och skolor undervisar om hans insatser. Dessvärre får man ibland uppfattningen att detta inte gäller i eget hemland. Det är som om man fortfarande skäms för den handlingsförlamning och undfallenhet som kännetecknade den hantering av fallet efter hans försvinnande. räddade med fara för sitt eget liv tiotusentals judar från en säker död i nazisternas läger. Hans aktion slutade med att han kidnappades i och fördes till till fängelse. Det finns många sätt för oss svenskar att uppmärksamma en av vår tids mest hjältemodiga medborgare. Här i avsätter vi för att upmärksamma barnen, kvinnorna, miljön, FN etc. Detta är bra. Men jag anser att det vore på sin plats att också avsätta för att hedra . då vi aktualiserar kampen mot nazism, rasism och för fred och människovärde. Det vore ett naturligt sätt att visa en senkommen uppskattning av en av de största svenska hjältarna .
mot · GP02K295 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K295av ()Valkretsar i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en utredning av hur valkretsar skall utformas. Etablera fungerande valkretsar i Om det politiska systemet skall fungera behövs det väl fungerande valkretsar som upplevs som relevanta för väljarna. Det är därför viktigt att både medborgare och kandidater till region- eller riksdagsval får besked om vilka kommuner som kommer att ingå i respektive valkrets. Den representativa demokratin förutsätter att det finns goda möjlighet för både väljare och politiker att träffas både inför ett val och mellan valen. Det är även viktigt att de folkvalda kommer från ett område som upplevs naturligt och har något så när lika förutsättningar, så att den folkvalde kan förutsättas förstå olika problem som finns i valkretsen. Efter det att länen i slagits samman till storlänet har ett arbete påbörjats med att se över hur de framtida valkretsarna bör se ut. För många av oss som jobbar aktivt med politik i den nya regionen är det uppenbart att det behövs en ny valkretsindelning som följer de naturliga gränserna i regionen. Kommunförbunden som etablerats i regionen bör tjäna som riktmärken. Detta skulle ge nya möjligheter till att skapa fungerande samarbetsområden inom regionen. Bl.a. vore det bra för Fyrbodalområdet om vi får en liknande valkretsstruktur som det kommunförbund som redan har upprättats. Det är viktigt att den nya regionen följs upp med lämpliga förändringar av valkretsarna inför valet . Regeringen bör därför utreda frågan i nära samarbete med Västra Götaland-regionen och kommunerna.
mot · GP02K296 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K296av ()Högvakt vid och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om utökade bevakningsområden för högvakten. uppdrar åt Riksdagsstyrelsen att se över säkerheten i . Motivering Med sin vackra arkitektur som växer fram kring blåa vatten är en av världens vackraste huvudstäder. Förutom stadens skönhet och vackra läge så finns det ett stort antal kulturattraktioner i . Allt detta tillsammans gör staden till ett populärt turistmål. Detta är bra och gynnar hela . För att förstärka detta och för att höja säkerheten för oss som folkvalda bör vi se över hur dagens högvakt är stationerad. Genom att utse ytterligare bevakningsområden för högvakten kring samt vid kan säkerheten höjas som turisterna får fler soldater ur högvakten att beundra och fotografera. För att ytterligare förstärka den kulturella delen av bevakningen så bör högvakten oftare än bära de äldre paraduniformerna. Ett positivt exempel på kombinationen av säkerhets- och turistattraktion är den engelska högvakten. Lämpliga placeringar för de nya bevakningsområdena förutom utanför är vid huvudentré samt mellan gångarna vid . En ytterligare åtgärd som bör genomföras för att höja säkerheten för är att ledamöter och personal med jämna mellanrum får utbildning om säkerhetsrutiner. En tredje förbättring som bör göras är att göra det obligatoriskt för besökare på besöksläktaren att gå igenom en metalldetektor. Detta minskar hotbilden som besökarna i inte utsätts för en onödigt hård kontroll.
mot · GP02K297 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K297av ()Den nationella identiteten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om stärkande av nationaldagens status. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ett juridiskt erkännande av sången du fria som nationalsång. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om hur svenska flaggan skall få användas. Stärk den nationella identiteten Under har gått från att vara ett förhållandevis homogent land till ett mångkulturellt. Detta har skapat otrygghet hos vissa vilket tagit sig uttryck i rasistiskt våld. De mångkulturella inslagen har givit oss ett mer mångfacetterat samhälle vad gäller mat, kultur och identitet. Medlemskapet i EU har förstärkt den mångkulturella utvecklingen och bidragit med helt nya dimensioner inom politik, ekonomi och andra mellanmänskliga relationer. De flesta av dessa förändringar har varit positiva för och möts med förståelse och respekt bland medborgarna. Dock kan man se hur en del är oroliga för att vår egen nationella identitet skall minska och försvinna. Det är därför viktigt att vi använder de nationella symboler som finns på ett sådant sätt att den nationella identiteten stärks för alla som bor i . Jag anser att det vore bra om man exempelvis stärkte nationaldagens status. Nationaldagen är ett gyllene tillfälle att lära känna varandra och att visa att gamla är en nation för alla som där bo och bygga. stänger många skolor för sommaren i anslutning till nationaldagen. Detta är något som skulle kunna utnyttjas för att göra nationaldagen ännu festligare. Nationaldagen bör vara en allmän helgdag då man pekar på dels det gamla, dels det nya som håller på att växa fram. Nationaldagen är ett bra tillfälle för kommunerna att hälsa nya svenskar välkomna. Ett stärkt nationaldagsfirande skulle motverka negativ nationalism och rasism. Förutom att nationaldagen självfallet skall vara helgdag så är det hög tid att vår av hävd erkända nationalsång Du gamla du fria får ett juridiskt erkännande. Ytterligare bör vi se över svenska flaggans ställning som nationalsymbol. Att flaggan representerar den svenska staten är ett faktum. Det blir allt vanligare att flaggan används på olika sätt i reklam, idrottsarrangemang, politiska möten m m. I de flesta fall är detta inte bara en självklarhet utan bra då symbolen används för att visa samhörighet, men det finns sammanhang då flaggan används för att stänga ute individer eller grupper. Det bör således finnas ett regelverk för hur flaggan får användas i enskilda sammanhang. Att göra till helgdag och ge nationalsången ett juridiskt erkännande skulle stärka den sunda nationella stoltheten. En sund nationell stolthet är ett bra sätt att motverka rasism och uppmuntra till ett öppet och mångkulturellt samhälle.
mot · GP02K298 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K298av och ()Utrikes- och försvarsutskottet Förslag till riksdagsbeslut uppdrar åt Riksdagsstyrelsen att genomföra en utvärdering och reformering av utskottsindelningen. beslutar slå samman utrikes- och försvarsutskotten. Slå samman utrikes- och försvarsutskottet har beslutat om vissa förändringar i arbetsformerna för kammararbetet. inför 2000-talet var namnet på betänkandet. Det var ett bra och viktigt betänkande. Det finns dock vissa frågor som inte behandlades i detta betänkande och det rör utskottsorganisationen och den nuvarande indelningen. Det behövs en översyn även på det området. Speciellt tydligt märks det på försvarsutskottets område. De två senaste riksmötena har präglats alltmer av detaljer istället för koncentrationen på de övergripande målen med en försvarspolitik. Riksdagsledamöternas uppgift torde vara att diskutera och besluta om försvarsmaktens mål och medel. Inte agera Amsgeneraler som skett . Det torde vara rimligt att organisatoriska frågor handhas av överbefälhavaren och Försvarshögkvarteret. Låt politikerna sköta inriktningen och medeltilldelningen. Försvarspolitiken styrs utifrån den säkerhetspolitiska situationen för vårt land. Säkerhetspolitiken hanteras av utrikesutskottet. I vissa fall har utskotten temporärt satts samman. Det har varit bra, men en tillfällig lösning kan leda till att man riskerar att tappa perspektiven och långsiktigheten. Helhetsbilden blir otydlig då frågorna i mångt och mycket går i varandra. Vi lever i en alltmer internationaliserad värld. Det präglar arbete i stort men särskilt de försvars- och säkerhetspolitiska områdena. Som exempel kan ges utvecklingen av EU:s krishanteringsförmåga och försvarsindustrins internationalisering. Det är dags för en översyn av utskottsorganisationen. Det mest rimliga vore att slå samman utrikes- och försvarsutskottet permanent. Det skulle leda till en helhetssyn inom försvars- och säkerhetspolitiken. () ()
mot · GP02K300 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K300av och ()Kriminellas möjligheter att få ut personuppgifter på anställda inom rättsväsendet Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring så att det görs en särskild prövning när någon beställer personuppgifter på anställda inom rättsväsendet. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring så att personer vars personuppgifter lämnats ut får besked om detta. Motivering Det har uppmärksammats hur kriminella nätverk utnyttjar passregistret för att få ut personuppgifter på bland annat personal inom rättsväsendet. I medier har vi kunnat följa ett exempel där en kriminell intern har begärt ut passfoto på kriminalvårdare och poliser. Detta ledde dock till en diskussion om huruvida det är rimligt att någon som är dömd och sitter i fängelse skall ha möjlighet att tillgå personuppgifter på anställda inom rättsväsendet. Vi menar att det är orimligt att man som kriminell utan vidare kan beställa passfoto och personuppgifter på anställda inom rättsväsendet då deras syfte med största sannolikhet är att utöva påtryckningar eller begå brott. Som lagstiftningen ser ut är detta fullt möjligt, utan några restriktioner, vilket är djupt oroväckande. Som systemet ser ut är det också så att man inte får något besked om att någon har beställt ens personuppgifter. Detta är också märkligt då man alltid får besked om någon gjort en kreditupplysning. () ()
mot · GP02K301 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K301av ()vid och i till riksdagsbeslut uppdrar åt riksdagsstyrelsen att markera EU-medlemskapet på sätt som anges i motionen. Motivering tillhör EU sedan åtskilliga år. Men det syns inte vare sig i eller utanför . Det är angeläget att helhjärtade medverkan i EU-arbetet också manifesteras symboliskt, medelst EU-flagg vid sidan av den svenska utanför . Om så är konstitutionellt möjligt borde en i kammaren också vara en viktig symbol. Gotab, 2001 ()
mot · GP02K302 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K302av m.fl. (m, kd, c, fp)Den svenska utrikesförvaltningen 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anslaget skall kvarstå under utgiftsområde 5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avsätta tillräckliga resurser för att möjliggöra fortsatt diplomatisk närvaro i , , och Heliga stolen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det krävs en översyn av vilka principer som skall gälla för den svenska utrikesrepresentationen. 2 UD kvar under utgiftsområde 5 har som uppgift att ansvara för hanteringen av förbindelser med andra länder och internationella organisationer. berör således inte bara staten utan också ett brett spektrum av individer, grupper och juridiska personer vilket ger utrikesförvaltningen en vidare roll jämfört med övriga . i övrigt är ett stabsorgan för regeringen med uppgift att för regeringen förbereda och samordna verksamheter och beslut. För utgör dessa uppgifter endast en begränsad del. Det är angeläget att även fortsättningsvis har inflytande över utrikesförvaltningens organisation och dimensionering. Av detta skäl anser vi att anslaget ska kvarstå under utgiftsområde 5. 3 globala roll har ökade förpliktelser i , men detta innebär inte att de svenska förpliktelserna i , , och minskar. Tvärtom behöver mer än någonsin den möjlighet till dialog och kontaktytor som en utlandsmyndighet innebär i en alltmer globaliserad värld. skall vara representerat i länder som är av central betydelse för svenska utrikes- eller säkerhetspolitiska intressen, som är viktiga för svenskt näringsliv, som är partner i utvecklingssamarbetet eller som är av stor regional betydelse. Under det svenska EU-ordförandeskapet fattade regeringen beslut om att lägga ned ambassaderna i , , och Heliga stolen. Konsekvenserna av de nu aviserade nedläggningarna blir kännbara långt in och för kommande regeringar. Det råder inga tvivel om att nedläggningarna uppfattas som en negativ åtgärd i de berörda länderna. Det är viktigt att förhindra en planlös och drastisk nedrustning av utrikesförvaltningen. Det vore djupt olyckligt om begränsar sina kontaktytor mot omvärlden. Mot denna bakgrund föreslår vi att tillräckliga resurser avsätts för att möjliggöra fortsatt diplomatisk närvaro i , , och Heliga stolen. Vidare föreslås att regeringen i samråd med skall göra en översyn av vilka principer som skall gälla för den svenska utrikesrepresentationen. () () () ()
mot · GP02K303 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K303av och ()Ny lag om passbilder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en ny sekretesslagstiftning för passfoto. Motivering Passregister förs av polisen och passfotounderlagen förvaras vid där har ansvaret. ansvarar identifieringsroteln vid för utlämning av passfotobeställningar som görs av massmedier, myndigheter eller allmänheten. Beställningar kan göras alla tider för omedelbar expediering. När någon vill se offentliga handlingar får man inte fråga efter hans identitet. Man får heller inte fråga av vilka skäl personen vill se handlingarna. En handling som uppfyller de i tryckfrihetsförordningen, TF, stipulerade kraven och som ej kan hemlighållas med stöd av sekretesslagen, ska på begäran lämnas ut. Det är polisen som begär ut de flesta passbilderna, . Pressen står för . Begäran från medierna kommer alla tider , oftast är det bråttom. Många har oroats av att fotografier är så lättillgängliga och att rätten att få ut passbilder har missbrukats. Passunderlagen har använts av högerextremister . Man har kartlagt meningsmotståndare, poliser, åklagare och journalister, man har använt passunderlagen till att göra förfalskningar av polisens id-kort, och man har använt underlagen till att ta reda på adresser för att på så sätt göra en hotfull markering. Det mest kända fallet är mordet på en fackföreningsman i där högerextremister begärde ut hans passbild kort före mordet. Det måste bli svårare att få ut passfotounderlag. Det mest fördelaktiga vore att införa en ändring i sekretesslagen och införa ett omvänt skaderekvisit där passunderlagen är hemliga som huvudregel och bara kan lämnas ut om det står klart att det inte finns någon risk för skada. Regeringen la fram ett förslag som fick mycket kritik. Enligt det skulle det räcka med att om en person har anledning att tro att han själv eller hans närstående kan komma att lida av att bilderna lämnas ut, ska man kunna kräva att myndigheterna inte lämnar ut dessa. Något intyg skulle inte krävas som , det skulle räcka med att den som känner sig hotad ringer till RSV, och meddelar varför. Många av remissinstanserna ifrågasatte om förslaget var tillräckligt effektivt, bland annat , och , som ansåg att sekretessen måste skärpas ytterligare. De vill ha ett så kallat omvänt skaderekvisit. Det innebär att bilderna i registren blir hemliga om inte skäl däremot kan anges, i motsats till dagens förhållande där de är offentliga om inte annat anges. En del röster höjs och anför att det är fel att göra inskränkningar i öppenheten och yttrandefriheten. Vi anser att vi i första hand måste värna människors integritet och rätt att själva bestämma hur uppgifter om deras person behandlas. Regeringens förslag om att skärpa sekretessen för passbilder drogs tillbaka därför att kritiken blev för stark. Vi anser att regeringen bör återkomma med nytt lagförslag i enlighet med det som anförts i motionen om omvänt skaderekvisit. () ()
mot · GP02K304 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K304av ()Internetbaserat deltagande i allmänna val Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Internetbaserad röstning i allmänna val. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av gällande lagar så att Internetbaserad röstning i allmänna val möjliggörs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om garanterad valhemlighet. Motivering I förra riksdagsvalet var deltagandet rekordlågt. Allt färre går med i ett parti. Men med denna dystra utveckling sker det allt mer lovande försök att fördjupa demokratin genom omröstningar och rådslag via Internet. Både och har gjort försök med öppna omröstningar, där allmänheten fått vara med och påverka valet av riksdagskandidater. Studenterna i har genomfört kårval via Internet. Lokala församlingar släpper in medborgarna i beslutsprocessen och tar upp många flera liknande exempel. Vår rekordhöga Internetanvändning ger oss unika möjligheter att fördjupa demokratin med hjälp av tekniken, eftersom så många har möjlighet att använda den. Många som avstod från att gå till vallokalen förra gången kanske kan komma tillbaka till demokratin om de får möjlighet att göra det elektroniskt. Det vore i så fall ett framsteg för demokratin. Tekniken finns redan och kostnaden är låg, om man jämför med vallokaler och de resor många måste göra för att ta sig till dem. Internetröstning kan aldrig ersätta känslan av att gå till vallokalen, men den kan, liksom poströstning och röstning på ambassader eller via ombud, ge möjlighet att rösta för den som av olika skäl inte tar sig dit. En grundpelare i demokratin är rätten till både fria och hemliga val. Valhemligheten måste kunna garanteras. finns tekniska lösningar för banksekretess på Internet och för omröstningar där den röstandes identitet både säkerställs och skiljs från den avgivna rösten. Självklart bör bästa möjliga tekniska lösning väljas, där den enskildes integritet kan garanteras så väl som krävs för allmänna val.
mot · GP02K306 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K306av ()Valsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att belysa vilka följder ett valsystem av tysk modell skulle få i . Motivering Det nya personvalsinslaget prövades i full skala i samband med de allmänna valen 1998. Möjligheten att avge en personröst är en del av en större författningskompromiss mellan den dåvarande regeringen och den socialdemokratiska oppositionen. Den nya ordningen liknar inte den man normalt förknippar med ett riktigt personval, där ett partis kandidat står mot andra partiers kandidater. Personvalsinslaget i det svenska valsystemet handlar mer om ett slags förlängt nomineringsförfarande där partiets väljare får möjlighet att påverka rangordningen mellan de av partiet fastställda kandidaterna. Kritikerna av systemet menar att det gynnar en utveckling mot mer kändisar och pengar i politiken. Mot mer populism och mindre saklighet och att små intressegrupper genom välorganiserade taktiska kampanjer kan få en viss kandidat vald. Anhängarna av systemet menar att det leder till en vitalisering av politiken. Partierna får ansikten genom att kandidaterna måste bedriva egna valrörelser. En sak är dock säker. Det är stor skillnad mellan det svenska personvalsinslaget och det klassiska personvalet efter anglosaxiskt mönster. I det senare fallet handlar det om en tävlan mellan partierna och deras kandidater i enmansvalkretsar. Fördelen med majoritetsvalet är att man får ett riktigt personval och att vinnaren måste vara lyhörd gentemot hela valkretsen. Nackdelen är att små partier, som klart gynnas av ett proportionellt valsystem med stora valkretsar, kommer att få svårt att bli representerade. Det finns dock länder där man framgångsrikt har blandat de två systemen med varandra. På så sätt har man lyckats förena fördelarna med majoritetsvalet i enmansvalkretsar med det proportionella listvalet. I har man ett proportionellt system där ungefär hälften av mandaten i förbundsdagen utses i enmansvalkretsar och den andra hälften i ett rent listval där förbundsländerna utgör valkretsar. Liknande valsystem finns i och . I har varje väljare två röster, den ena lägger man i personvalet och den andra i listvalet. De stora partiernas genomslag i majoritetsvalet balanseras genom listvalet, där man tar hänsyn till de små partiernas röster. Slutresultatet blir att de partier, som klarat riksspärren på får det antal platser i förbundsdagen som motsvarar dess röstetal. De mindre partierna blir därmed inte diskriminerade. Enligt min mening är därför det tyska valsystemet väl värt att närmare studera. Här har vi nämligen en ordning som tillgodoser kraven på såväl ett riktigt personval som på strikt proportionalitet mellan partierna. I det utredningsarbete som mer eller mindre kontinuerligt pågår i olika demokratifrågor borde också det tyska valsystemet särskilt uppmärksammas. Framför allt skulle det vara värdefullt att närmare få belyst vilka för- och nackdelar ett sådant valsystem skulle få om det infördes i .