ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk466 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk466av m.fl. (s)Yrkesfiskeavdrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av ett yrkesfiskeavdrag. Motivering Fisket skall vara en livskraftig näring som kan ge sina utövare en god försörjning och som ungdomar vill satsa på. Det är angeläget att vi satsar på att utveckla fisket. Det handlar inte bara om dem som arbetar med att fiska. Det handlar också om beredningsindustrin och ett ökat förädlingsvärde, om transportsektorn och varvsindustrin och, inte minst, om turismen och en levande kust och skärgårdsmiljö. Det krävs en rad åtgärder för att det svenska fisket skall kunna utvecklas ytterligare och vara konkurrenskraftigt. Det gäller bl.a. miljöproblemen. En mycket viktig fråga som ännu inte har fått någon lösning är att införa ett yrkesfiskeavdrag. En utredning har lämnat förslag som dock ännu inte har lett till några konkreta resultat. Det är nu angeläget att snabbt hitta en lösning detta inte minst därför att ett sådant avdrag finns i våra konkurrentländer och . () () ()
mot · GP02Sk469 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk469av m.fl. (s)Skatt på fastighetsskötsel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beloppsgränsen för fastighetsskötsel. Motivering Vid skatteomläggningen infördes en beskattning på fastighetsskötsel om fastighetsägaren eller bostadsrättsföreningen utför arbeten i egen regi med anställd personal. Uttagsbeskattningen sker när lönekostnaden inklusive lönebikostnader överstiger för beskattningsåret. Hela lönekostnaden skall då beskattas . Skatten har den verkan att små och medelstora bostadsrättsföreningar och fastighetsägare om möjligt avstår från att anställa skötselpersonal på hel- eller deltid. Uppsägningar av redan anställd personal förekommer när lönekostnaden, inklusive lönebikostnader, överstiger . Ingen annan bransch eller verksamhet har liknande beskattning på utförda arbeten i egen regi med anställd personal. Uppsägning av personal är negativt inte bara med tanke på arbetstillfällen, det kan också innebära att fastighetsunderhållet eftersätts. Momskostnader för egen personal eller köp av tjänster utifrån innebär högre kostnader och högre boendekostnader. Inget av alternativen är till fördel för de boende och inte heller för fastighetsägaren. Uttagsskatten på fastighetsskötsel borde avskaffas. 1991 när skatten infördes var en årslön för fastighetsskötare ca , inklusive lönebikostnader. Det beloppet var vägledande för gränsen av skatteuttag när regeln infördes. Beloppet har inte förändrats. Motsvarande årslön är , inklusive lönebikostnader. Om det inte är möjligt att avskaffa skatten är det skäl att se över fribeloppet och höja beloppet till det som motsvarar en heltidsanställning för fastighetsskötare. Det skulle få den effekten att de negativa effekter som beskrivits ovan inte uppstår. () () () () ()
mot · GP02Sk473 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk473av ()Ideella organisationer och skatteregler Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ideella organisationers skattebefrielse. Motivering har en stor mängd ideella organisationer. Ett antal människor med ett gemensamt intresse har startat en förening för att tillvarata detta sitt intresse. Det kan gälla exempelvis barnaktiviteter, fågelskådning, dans eller gymnastik. Det kan också gälla olika värderingsburna organisationer såsom religiösa eller idéburna. Dessa ideella föreningar är begränsat skattskyldiga, de beskattas bara för fastighets- och rörelseinkomster. För att komma i åtnjutande av dessa förmånliga skatteregler måste organisationen uppfylla vissa krav. Den skall ha ett allmännyttigt ändamål, tillgodose detta ändamål i sin verksamhet, han en öppen medlemsantagning samt använda avkastningen av tillgångarna i sin allmännyttiga verksamhet. Det innebär att organisationen inte kan utesluta eller neka någon inträde som är beredd att följa organisationens målsättning och stadgar. I dagens Föreningssverige finns det både gamla, traditionella organisationer och de med nyare inriktning och verksamhet. Det finns organisationer som inte visar den öppenhet som bör vara en förutsättning för att skattebefrielse skall ges. Den brist på insyn som det finns vad gäller vissa organisationer, exempelvis vissa religiösa sådana, gör att man inte kan veta om de uppfyller kraven på allmännyttigt ändamål och hur man använder avkastningen av sina tillgångar. Det är i praktiken mycket svårt att få insyn i en dylik organisation. Det är angeläget att våra regler används på rätt sätt, och det är därför viktigt att användandet av skattebefrielse för ideell organisation ses över så att endast de organisationer som uppfyller kraven erhåller skattebefrielse.
mot · GP02Sk475 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk475av ()Skatten på etanolbaserade drivmedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om skatten på etanolbaserade drivmedel. Motivering Ett av våra största miljöproblem är utsläppen från transporter som drivs med fossila bränslen. Det pågår en omfattande forskning och utveckling av alternativa drivmedel som inte har de negativa effekter som är förknippade med fossila bränslen. Ett av de bästa sätten att påskynda omställningen är att nyttja skatteinstrumentet och göra de fossila bränslena dyra och de miljövänliga billiga. En beskattning som tar hänsyn till utsläppens konsekvenser är rättvis och påskyndar omställningen samt bidrar till att förorenaren får betala de kostnader som uppstår i samband med miljöskador. Ett sådant skatteupplägg kommer att sätta press på bilindustrin att öka takten i framtagandet av nya fordon och motorer med betydligt bättre miljöprestanda än dagens. Men det gäller också att introducera nya miljövänliga drivmedel. Ett alternativ, där god kunskap om miljöeffekterna redan finns, är etanol. Det är i det korta perspektivet sannolikt det bästa alternativ vi har. Det har också fördelen av att bidra till ett bättre utfall avseende växthusgasfrågan. Den etanol som finns inblandad i all bensin är och skattefri. Från miljösynpunkt, bör det eftersträvas att skatten reduceras även på högre halter av etanol.
mot · GP02Sk476 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk476av m.fl. (s)Översyn av kulturmomsen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om gränsdragningarna på kulturområdet. Motivering Utvecklingen är stark inom turismen i . Etablering av nya besöksmål sker på flera platser, och i många länder utgör nöjesparker och liknande anläggningar en av grunderna för en utveckling av resandet och därmed skapandet av en växande besöksnäring. Momsbeskattningen av besöksattraktioner är i flera av länder utformad så att nöjesparker, tillsammans med kulturinstitutioner som museer, teatrar, zoologiska trädgårdar, beskattas enligt den lägsta momstariffen i . senast, 1997, infördes denna tariff på nöjesparker i . /01 kommer momsen på entréer till djurparker i att sänkas från till . Enligt punkt 7 i bilaga H i EG:s sjätte direktiv får en reducerad skattesats tillämpas för tillträde till shower, teatrar, nöjesparker, konserter, museer, djurparker, biografer, utställningar och liknande kulturella arrangemang och anordningar. Enligt EG tillhör således nöjesparker av permanent karaktär det område som man definitionsmässigt betraktar som kultur. Konkurrensneutralitet Det är av yttersta vikt att nöjesparker kan konkurrera med det övriga kulturutbudet på lika villkor. Minst lika viktigt är att rese- och turistnäringen och därmed nöjesparkerna får konkurrensvillkor som är lika med omvärldens. Bara och sysselsätter ca 3 000 personer och genererar mångfalt fler arbetstillfällen på sina orter och inom resenäringen totalt. Nöjesparkerna är därmed en kraftig motor för turismen i landet, och är största turistattraktion. Priskänslighet Nöjesparkerna verkar på en mycket priskänslig marknad, där barnfamiljer är den viktigaste kundgruppen. I samband med att nöjesparkerna blev momspliktiga 1991 slog skattehöjningen igenom mycket kraftigt på priserna och höjde kostnaden för besökarna. Huvudorsakerna till det kraftiga genomslaget var att den ingående momsen i verksamheten är låg, dvs. förädlingsvärdet är högt, verksamheten är personalintensiv och resultatmarginalerna låga. Kulturutbud och konkurrens En stor del av parkernas verksamhet är att erbjuda gästerna konserter, utställningar, temadagar landskapsdagar, invandrardagar, idrottsdagar, lantbruksdagar, antivåldsdagar etc. teaterverksamhet m.m. Merparten av detta utbud kommer gästerna till del utan att någon speciell avgift erläggs. Det betalas i stället av entréintäkten som är belagd moms. Konserter, shower, cirkusar och teaterföreställningar beskattas olika beroende på om de äger rum i en nöjespark eller i annan lokal. Flera museer utvecklas mer och mer till att bli upplevelseattraktioner (ex. och Cosmonova) och har verksamheter som är typiska för nöjesparker. () () () ()
mot · GP02Sk477 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk477av och ()Sockennamnen i folkbokföringen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att återinföra sockennamnet som administrativ enhet för folkbokföringen. Motivering Svensk landsbygd är sedan medeltiden indelad i socknar vilka i de flesta fall sammanfaller med församlingsindelning. Socknarna är ett stort kulturarv som vi anser vara värt att bevara även om kyrkan skulle ändra sina församlingsgränser. Socknen har varit ett begrepp som har givit möjligheten att på ett rimligt sätt kunna identifiera karaktären och utvecklingen inom ett visst geografiskt område. är det kommunerna som har blivit administrativa enheter för folkbokföringen, och det innebär ett kontinuitetsbrott som bl.a. försvårar framtida forskning. Skadan behöver inte bli så stor om beslutar att sockenbegreppet åter skall användas i folkbokföringssammanhang. Det finns fler argument som är viktiga att ta i beaktande. T.ex. vid larm efter ambulans, polis eller räddningsfordon där man ofta under tidspress skall dirigera fordon och personal är det viktigt att med klarhet kunna förklara var man finns. Det gäller särskilt nu när alltfler larm går till någon larmcentral som kan ligga långt från den egna kommunen. () ()
mot · GP02Sk478 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk478av m.fl. (kd, m)Kraftvärmebeskattning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att åtgärder måste vidtas för att ändra kraftvärmebeskattningen. Konkurrenskraftig kraftvärme Dagens utformning av beskattning av kraftvärme förvärrar miljöproblemen och äventyrar elförsörjningen. Kraftvärmebeskattningen behöver därför ses över i syfte att stärka den resurseffektiva kraftvärmens konkurrenskraft i energisystemet. står kraftvärmeanläggningar outnyttjade på grund av bristande lönsamhet till följd av beskattningen. Dessutom hindras nyinvesteringar i kraftvärme. I stället används kondenskraftverk som har sämre effektivitet och större miljöpåverkan. I ett kraftvärmeverk produceras både el och värme . Tack vare detta kan nästan allt energiinnehåll i bränslet, , tas till vara. Med rätt skattemässiga förutsättningar ersätter den el som produceras i kraftvärmen konventionell elproduktion i kondenskraftverk, som utnyttjar bränslet betydligt sämre. I kondenskraftverk produceras enbart el, vilket gör att av bränslet tas till vara. Att öka andelen kraftvärme i energisystemet är ett allmänt intresse. Det skulle innebära en rad fördelar: Minskat beroende av elimport. Minskade totala utsläpp genom effektivare resursanvändning. Ökad försörjningstrygghet genom lokal elproduktion. EU:s mål är att öka andelen el från kraftvärmeverk från . svarar elproduktionen från kraftvärmeverk i för . Detta kan jämföras med och där motsvarande siffra är . Att öka elproduktionen i från kraftvärmeverk är en möjlighet för att medverka till att EU:s åtagande enligt Kyotoprotokollet uppfylls. I är planerna på ett naturgaseldat kraftvärmeverk långt framskridna. Staden har norra största outnyttjade värmeunderlag som inte utnyttjas för elproduktion. En utbyggnad av kraftvärmen skulle leda till en angelägen effektivisering av energisystemet. De totala utsläppen av miljö- och hälsofarliga ämnen i vår omvärld skulle minska. Utbyggnaden skulle också innebära en tryggare energiförsörjning i och ett minskat behov av miljöstörande kondensproduktion. Därtill skulle den befintliga naturgasledningen från till utnyttjas effektivare. För att snabbt uppnå ovanstående fördelar krävs att kraftvärmebeskattningen förändras så att kraftvärme kan konkurrera med övrig elproduktion på likvärdiga villkor. Genom att exempelvis likställa kraftvärme med industrisektorn i skattehänseende skulle det kunna uppnås utan onödigt dröjsmål. () Per () () () Tom () ()
mot · GP02Sk481 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk481av Per m.fl. (v)Arvs- och gåvoskatt 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av skattereglerna för ärvd fastighet och värderingsdag för ärvda aktier. 2 Bakgrund har arvsskatteskalan varit densamma. Skatten är i skiktet , i skiktet och däröver. De skattskyldiga indelas i tre grupper eller klasser och erhåller ett s k skattefritt grundavdrag som man inte betalar någon arvsskatt för. Grundavdraget är olika stort beroende på vilken klass man tillhör och hur nära anhörig man är till den som har avlidit. För efterlevande make/maka eller sambo är grundavdraget innan någon arvsskatt utgår. 3 Ärvd fastighet Om två makar äger ett hus gemensamt och den ena dör ärver den efterlevande halva huset. Överstiger värdet på huset grundavdraget på tvingas den efterlevande att betala arvsskatt. Många har fått kraftigt höjda taxeringsvärden . I ett flertal kommuner i har de genomsnittliga taxeringsvärdena ökat till . För att kunna behålla sitt eget hus kan en änka/änkling i en Stockholmsförort tvingas betala i arvsskatt. Detta problem finns också på andra platser i landet, t.ex. på . För den som blir ensamstående ökar dessutom förmögenhetsskatten, eftersom fribeloppet vid förmögenhetstaxeringen sänks. När den nuvarande arvsskatteskalan infördes var taxeringsvärdena avsevärt lägre. fastighetstaxering byggde på prisnivån 1988. En genomsnittlig friliggande enfamiljsvilla taxerades då till . Det innebar att en genomsnittlig änka/änkling oftast inte behövde betala någon arvsskatt. Situationen borde vara densamma . 4 Uppskovsregel eller höjt fribelopp Enligt vår mening finns två alternativ för att lösa detta problem. Man kan införa en uppskovsregel för arvsskatten eller höja det skattefria grundavdraget avseende fastighetens värdering vid beräkning av arvsskatt mellan makar. Grundavdraget skulle, med tanke på prisutvecklingen på fastigheter, behöva höjas till ca för en- och tvåfamiljsfastigheter. 5 Värderingsdag för aktier Ett annat problem som uppmärksammats i samband med regelverket kring arvsskatten gäller arv av aktier. I vissa fall kan skatten på de ärvda aktierna bli större än det belopp som man får i arv. Detta är en effekt av att aktier värderas efter det värde de innehar på dödsdagen. I de flesta fall är aktierna inte tillgängliga för avyttring för arvtagarna denna dag. Om aktiekursen sjunker mellan dödsdagen och avyttringsdagen kan aktiernas värde vid avyttringen understiga arvsskatten. För att inte detta skall uppstå bör regeringen överväga att aktier istället värderas efter den kurs som gäller när aktierna blir tillgängliga för avyttring. I övervägandet bör även hänsyn tas till om en sådan förändring skulle öppna för oönskad skatteplanering. 6 Vårt förslag Enligt mening bör ovanstående två frågor bli föremål för översyn av regeringen i särskild ordning. Översynen bör ske skyndsamt. Vad som ovan anförts angående översyn av ärvd fastighet och värderingsdag för aktier bör som sin mening ge regeringen till känna. Per () () () () () () () () ()
mot · GP02Sk482 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk482av ()Avskaffad reklamskatt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att ange en tidsplan för avskaffande av reklamskatten i dagspress, fådagars- och endagstidningar. Motivering I förordet till 439-sidiga volym Handledning för punktskatter kan man läsa att den föregående utgåvan av handledningen i stora delar hade blivit inaktuell eftersom ett flertal punktskatter upphört att gälla. finns det dock ett antal punktskatter kvar, och en del av dem har en självklar legitimitet och betydelse medan andra framstår som mera tveksamma. En av dem som framstår som direkt olämplig är reklamskatten. Argumenten emot reklamskatten är väl kända. För det första är reklamskatten inte konkurrensneutral då den bara belastar vissa medier som dagstidningar och tidskrifter, men däremot inte reklamradio, TV, Internet och direktreklam. För det andra är reklamskatten rättsosäker, svårtillämpad och svårförutsägbar. Det är knappast någon slump att 98 av de 439 sidorna i RSV:s handledning som alltså behandlar samtliga punktskatter går åt till långa resonemang kring alla de gränsdragningssvårigheter som just reklamskattelagen för med sig. För det tredje är de presspolitiska motiv, bland annat kopplingen till presstödet, som fanns bakom dess införande borta: Bortsett från de statsintäkter som reklamskatten genererar saknas det därför andra tungt vägande skäl att behålla skatten, konstaterade den senaste reklamskatteutredningen torrt (SOU 1997:53 s 58) och föreslog mycket riktigt också att den skulle avskaffas. Men åren går och inget händer. Ju hårdare konkurrensen blir på mediemarknaden, desto mer påtaglig blir konkurrenssnedvridningen inte minst har detta åskådliggjorts sedan reklamskatten avskaffades för direktreklamen 1999. Som ovan nämnts fanns presspolitiska motiv bakom reklamskattens införande. Det var då ett sätt att finansiera presstödet. Det är nu dags att återinföra det press- och mediepolitiska perspektivet i diskussionen om reklamskatten, men från en annan utgångspunkt. Vi har i en väl utbyggd press- och mediepolitik. Målet för mediepolitiken är bl a att stödja yttradefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet. De statliga insatserna är också många och i vissa fall omfattande, inte minst genom presstödet. Att i ljuset av detta belägga vissa massmedier, t ex dagstidningar och tidskrifter men inte andra, t ex direktreklam och kommersiell radio med en särskild punktskatt är kontraproduktivt och oförsvarligt. Mediepolitiken måste hänga ihop också i beskattningshänseende. Så länge en selektivt riktad reklamskatt finns kvar så gör den inte det. Lösningen är inte, vilket också den nämnda konstaterade, att bredda reklamskattebasen. Det låter sig helt enkelt inte göras. Då finns bara ett alternativ kvar, nämligen att avskaffa reklamskatten. Regeringen måste nu därför påbörja en snabb avveckling av reklamskatten.
mot · GP02Sk483 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk483av ()Moms på dans Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att en översyn av hela begreppet kultur bör göras i syfte att renodla en kulturmoms, där även människor som dansar själva kan innefattas i kulturen. Motivering Allt som är kultur kanske inte är något nöje. En del av det som är nöje räknas inte som kultur. Det sägs ofta att det som skiljer människan från djuren är kulturen. En annan sak som skiljer människan från djuren är att människan kan le och betala skatt, dock ej . Det mesta av det som definieras som kultur har därför numera fått en lägre mervärdesskatt än den gängse. Dock ej dans, när den utövas av kulturkonsumenten och inte bara av kulturproducenten. Gränsen mellan olika aktiviteter är sannerligen inte glasklar. När man ser , där dansband står på scen och sjunger till färdiginspelad musik, förstår man ju att det helt klart är definitions- och gränsdragningsproblem. Diskussionen beror i grunden på att har världens högsta skattetryck. Därmed har vi också världens högsta skatt på i stort sett allting, inklusive mervärdesskatten. Tillsammans med toppar vi . Det gör i sin tur att var och en som håller på med någon verksamhet enkelt kan visa att skatten, jämfört med hur den är i andra länder och jämfört med vad som vore rimligt, är alldeles för hög. Det här kan då leda till att man i smala sektorer lyckas driva igenom någon typ av undantag från de här reglerna om de högre skatterna, med goda och slagkraftiga argument för varje frågeställning. Men det leder till ytterligare nya gränsdragningsproblem. Allt som är i anknytning till varje vara eller tjänst som flyttas från den högre skattesatsen till den lägre vill naturligtvis också flytta in i den varma famnen av en lägre skattesats. Det är inte bara gränsdragningsproblem. Det här medför naturligtvis också olika typer av snedvridningar när det gäller konsumtion. Vi i tycker i grunden att det är bättre att man har lägre och generella skattesatser, inklusive en lägre inkomstskatt, och att människor sedan kan bestämma själva vad de vill använda sina pengar till. De kanske över huvud taget inte vill välja mellan kultur och andra nöjen, utan de vill kanske använda pengarna till något helt annat. Dock, likt som behöll sin mustasch, vill jag ändå peka på det faktum att som situationen nu är missgynnas ofta den mer folkligt förankrade verksamheten. Då innerstadsbon besöker Operan, för att i sammetsstolar passivt titta på då spelas och andra människor dansar, får hon sin biljett inte bara subventionerad av kulturstöd utan kvarvarande biljettpris belastas med moms. När byns enda besöker bygdegården för att lyssna på när Arvingarna sjunger om och faktiskt dansa själv ska hon betala extra för momsen på inträdesbiljetten. Det kan finnas goda skäl att avvika från grundregeln om generell skattesats. En renodlad kulturmoms bör då gälla. En mer förutsättningslös översyn om en definition på detta område behöver göras, där man mer utgår ifrån människors upplevelser, och någorlunda rättvisande gränsdragningar kan göras, där de fina salongernas traditionella värderingar inte avgör.
mot · GP02Sk485 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk485av ()Internationella finansiella systemet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att öka stabiliteten i det internationella finansiella systemet. Motivering I finansutskottets betänkande 2000/01:FiU25 Global skatt på valutamarknaderna, s.k. Tobinskatt uppmanar utskottet regeringen att arbeta fram en globaliseringsstrategi, där både Tobinskatten och andra förslag för att öka stabiliteten i det internationella finansiella systemet och för att hantera eller finansiera växande globala utmaningar värderas och prioriteras. Denna strategi och prioritering av åtgärder bör sedan utgöra grunden för agerande i internationella församlingar som FN och EU. Det gäller såväl enskilt svenskt agerande som ett samordnat agerande med övriga EU-länder. I detta arbete måste några grundläggande förutsättningar beaktas: att det är kapitalets fria rörlighet som är den avgörande faktorn bakom den labilitet som utskottet så väl beskriver, att den fria rörligheten allvarligt inskränker demokratins verkningskrets, att vi har lång erfarenhet av ett system som kunde kombinera frihandel och stabilitet, BrettonWood-systemet, som höll ända till 1972, att Tobinskatten om den är praktiskt genomförbar bara innebär grus i maskineriet, men ingen strukturell stabilitet. Därför bör tyngdpunkten i den nya globaliseringsstrategin ligga på andra förslag för att öka stabiliteten i det internationella finansiella systemet.