mot · GP02T15 · 2001-10-18 00:00:00 — Regeringen ville i samband med förändringen av ägarstrukturen göra några förändringar av statens ägarandel om i SAS. Denna syn bör förändras. Inriktningen i en ny syn bör vara att avyttra statens ägarandel när förutsättningarna på marknaden är gynnsamma. Läget är inte gynnsamt men regeringen bör av ges möjlighet att sälja ut statens ägarandel. Medel från försäljningen kan användas till att amortera på statsskulden eller till investeringar i infrastrukturen. När marknaden för flygtrafik är avreglerad finns det inte längre något behov av ett flygbolag där staten är storägare. I de fall flygtrafiken inte kan upprätthållas på marknadsmässiga grunder får istället upphandling äga rum. För att få en fungerande flygtrafik i hela landet behövs inte ett statligt ägande i SAS. Statens innehav i SAS bör avyttras när sådana förutsättningar finns på marknaden. Detta bör ges regeringen till känna. 21 Digital infrastruktur Det går att konstatera att regeringen inte har en samlad syn på infrastrukturen. Trots att det i propositionen skrivs att IT-utvecklingen förändrar samhället drar regeringen inte konsekvenserna av detta. Propositionen tar på intet sätt upp regeringens havererade IT-politik och misslyckandet med att garantera alla tillgång till den digitala infrastrukturen. Den digitala infrastrukturen måste ses som en del av infrastrukturpolitiken. Det behövs en digital allemansrätt som garanterar alla tillgång till den nya tekniken. Nödvändigt är också en syn på den digitala infrastrukturen som en del av den infrastruktur som är viktig för att skapa livskraft och tillväxt i hela landet. Här brister regeringen. Vad som anförs om att behandla den traditionella fysiska infrastrukturen och den digitala infrastrukturen tillsammans bör ges regeringen till känna. slutsats är entydig: Det är hög tid att verkligen göra 2000-talets digitala infrastruktur tillgänglig för alla. Vi menar att den statliga politiken för digital infrastruktur bör utgå från tre tydliga kriterier: Att trygga konkurrensen på tjänste- och operatörssidorna, som är den mer dynamiska delen av IT-sektorn, genom ett nät öppet på lika villkor för alla operatörer. Att garantera likvärdiga förbindelser i hela landet. Att ge förutsättningarna för en långsiktig planering, som gör att nätet blir skalbart i takt med att efterfrågan på kapacitet ökar. Vi tycker att det är synd att dessa kriterier inte är vägledande för den svenska IT-politiken. För regeringen verkar det vara viktigare att ha konkurrens när det gäller nätutbyggnaden än på tjänstesidan. Det är olyckligt då det är tjänstesidan som inrymmer den stora dynamiken inom IT-sektorn. Yrkanden om hur en digital allemansrätt kan skapas återfinns i motion En IT-politik för framtiden (2001/02:L276). 22 Internationellt samarbete För att EU ska kunna klara av sina åtaganden i enlighet med Kyotoprotokollet är det nödvändigt att ställa om transportsystemet. har presenterat en vitbok om transporter. är i stora delar ambitiös och det är angeläget att inriktningen i den får genomslag i utformandet av politiken. måste vara pådrivande för att EU:s transportsystem miljöanpassas. Genom att vara ett föredöme i skapandet av ett grönt transportsystem kan med stor trovärdighet driva på de andra EU-länderna som med sin befolkningstäthet har bättre förutsättningar att skapa en infrastruktur och ett transportsystem som är långsiktigt hållbara. Vad som ovan anförs om att bör vara pådrivande för att EU:s transportsystem miljöanpassas bör ges regeringen till känna. 22.1 Nordlig dimension Den nordliga dimensionen i EU-arbetet måste få återverkan även på transportområdet. Samarbete mellan länder, företag och människor i dessa områden ställer på grund av de geografiska förhållandena stora krav på en väl fungerande infrastruktur. Ambitionen måste vara att människor och företag i , den arktiska regionen och ges goda möjligheter att delta i den europeiska integrationen. Prioritet bör ges till att knyta samman de transeuropeiska nätverken av vägar, järnvägar, flyg och telekommunikationer vilka passerar EU:s externa gränser. Insatser måste göras för att utveckla och modernisera järnvägsnätet för att göra det kompatibelt med västeuropeisk standard. EU bör vara en aktiv del i detta arbete både vad gäller kompetens och vad gäller delfinansiering. Järnvägarna mellan och , S:t järnväg (Arkhangelskkorridoren) och och NorrBotniabanan genom och i är mycket viktiga för att utveckla . bör i EU arbeta för ett gemensamt program för utveckling av transportsystemet i . Detta bör ges regeringen till känna. 23 ramar för planperioden Nedan återfinns förslag till disponering av ramarna för infrastrukturen i jämförelse med regeringens. Ändamål (miljarder) Regeringen (miljarder) Investeringar i nationella stamvägar 46,5 39 Investeringar i järnvägar 63 100 Investeringar i regional transportinfrastruktur 84 30 Drift och underhåll av statliga vägar 120 87 Drift och underhåll av statliga järnvägar 38 38 Tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion 28 (ingår i de regionala planerna) 17 Sektorsuppgifter 8 8 Kapitalkostnader (räntor och amorteringar) ingår i respektive anslag 45 Miljöanslag (investeringar) 4,5 Totalt 364 364 () () () () () () ()