ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02A295 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A295av och ()Kompetensutveckling av ensamföretagare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ändrade regler för att möjliggöra stöd för kompetensutveckling för ensamföretagare. Motivering De mindre och medelstora företagen är betydelsefulla för sysselsättningen. Det är därför viktigt att ta till vara den utvecklingskraft som finns hos småföretagen och stimulera tillkomsten av nya företag. Under en lågkonjunktur är olika utbildningsinsatser ett vanligt medel. Det används både för att stärka anställda i företag och arbetslösa. Den möjligheten finns inte för den enskilde företagaren med mindre än att företaget sätts i konkurs, upphör och företagaren blir arbetslös. För att möjliggöra en övervintring av företaget som en kompetensutveckling och tekniköversyn kommer till stånd bör särskilda insatser göras. Reglerna bör därför ändras för att möjliggöra stöd för kompetensutveckling för ensamföretagare. () ()
mot · GP02A296 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A296av och ()Kollektivavtal vid företagsetableringar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kollektivavtal vid företagsetableringar. Motivering Sysselsättningen i är, trots sjunkande arbetslöshet, fortfarande ojämnt fördelad. I storstadsregioner finns det brist på arbetskraft, medan det finns arbetslöshet i övriga delar av landet. Det innebär att det fortfarande krävs en hel del regionalpolitiska insatser, bland annat i form av olika typer av etableringsstöd för företag som avser att lokalisera sig runt om i landet. Dessa stöd kan vara av varierande art och storlek. En del beslutas direkt via arbetsförmedlingen, andra beslutas av , kommunen eller staten. finns det ingen koppling mellan beviljade stöd och krav om kollektivavtal. Detta är inte acceptabelt. Ett rimligt krav är att kollektivavtal skall vara tecknat innan bidrag eller stöd beviljas till företaget. Det kan inte vara moraliskt rätt att samhället medverkar till en ordning där osund konkurrens prioriteras, för det är det som blir resultatet av att avtalslösa företag konkurrerar med seriösa företag som tecknat kollektivavtal. Detta innebär ojämna villkor för företagen, bl.a. genom lönedumpning. Dessa förhållanden kan ha avgörande betydelse för vilket företag som vinner en upphandling. Det är därför nödvändigt att stoppa oseriösa lycksökare genom att företaget beviljas olika bidrag och stöd först när det finns ett kollektivavtal. () ()
mot · GP02A297 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A297av ()Mångfaldsforskning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs angående vikten av forskning kring mångfald i arbetslivet. Motivering är ett land med en heterogen befolkning sammansatt av kvinnor och män från olika samhällsklasser, med olika etniska bakgrunder, i alla åldrar, med olika sexuell läggning, utan eller med funktionshinder. Denna mångfald tas dock inte tillvara fullt ut i det svenska närings- och arbetslivet . är fortfarande den etniskt svenske tjänstemannen utan funktionshinder i rätt ålder norm i arbetslivet. Förmågan att se mångfalden i befolkningen och att ta tillvara den är avgörande för samhällsekonomin. Få studier har gjorts av förhållandet mellan mångfald och tillväxt i . Det är därför angeläget att studera hur bakgrundsfaktorer som kön, etnicitet, funktionshinder och social bakgrund sammantaget påverkar individens möjligheter till rekrytering och befordran. Ett annat angeläget forskningsområde är hur olikheter (med avseende på kön, etnicitet, ålder etc.) inom arbetsgrupper påverkar gruppers prestationsförmåga, problemlösning, beslutsfattande och samarbete.
mot · GP02A298 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A298av och ()Funktionshindrades arbetsmiljö Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om funktionshindrades arbetsmiljö. Motivering Arbetsgivaren är skyldig att ta hänsyn till arbetstagarens särskilda förutsättningar för arbetet. I detta ska arbetsgivaren särskilt beakta om arbetstagaren har någon funktionsnedsättning eller annan begränsning av arbetsförmågan. Arbetsgivaren har också att se till att det finns lämpligt organiserad arbetsanpassning och rehabilitering och följa upp dessa. Även andra bestämmelser i arbetsmiljölagen och i Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter har stor betydelse för funktionshindrades arbetsmiljö. Enligt lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder kan en arbetsgivare som inte genomför skäliga anpassningsåtgärder vid anställning och befordran bli skadeståndsskyldig. I enskilda fall kan inspektera hur arbetsgivaren fullgör dessa skyldigheter. Trots regelverket och sanktionsmöjligheterna verkar bristande anpassning fortfarande vara ett stort problem. I en undersökning av funktionshindrades sysselsättningsförhållanden, Funktionshindrades situation på arbetsmarknaden fjärde kvartalet , SCB (1999), uppgav av dem som behövde arbetshjälpmedel eller annan anpassning att deras arbetsgivare inte gjort något för att anpassa arbetsplatsen. Det behövs större kunskap bland arbetsgivare, arbetstagare och fackliga företrädare om de rättigheter som ges till arbetstagare som behöver anpassningsåtgärder. Den nya myndigheten bör därför få i uppdrag att prioritera frågor som rör funktionshindrades arbetsmiljö och att sprida information om de aktuella bestämmelserna. () ()
mot · GP02A299 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A299av och ()Arbetsmarknadsutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen angående arbetsmarknadsutbildning. Motivering arbetar för att uppnå det s.k. 70 %-målet. Det innebär att av deltagarna i den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen ska ha ett arbete senast efter avslutad utbildning. Andelen som har fått arbete har ökat markant sedan målet infördes. AMV har bl.a. förbättrat och effektiviserat upphandlingen av utbildningen samt uttagningen av kursdeltagarna. Även personer med utländsk bakgrund har fått ta del av det förbättrade resultatet. Risken med 70 %-målet är emellertid att arbetsförmedlingarna undantar personer som bedöms ha sämre chanser att hitta arbete efter avslutad utbildning. En annan risk är att detta mål styr förmedlarna till att försöka placera personer i sådana utbildningar som ger snabbast resultat. En översyn av arbetsmarknadsutbildningarna (DS 2000:38 Effektivare arbetsmarknadsutbildning) visar att kvinnor, män och personer med utländsk bakgrund i hög grad går i arbetsmarknadsutbildningar till yrken där de redan är överrepresenterade. AMS bör därför få i uppdrag att kontinuerligt redovisa hur alla deltagare i arbetsmarknadsutbildningarna fördelas efter bland annat kön, födelseland, grundutbildning samt funktionshinder. Ett syfte med detta är att se att utrikes födda och funktionshindrade får tillgång till arbetsmarknadsutbildning i samma utsträckning som andra arbetslösa. Syftet är även att granska om arbetsmarknadsutbildningen används som ett aktivt instrument för att bidra till att arbetsmarknaden blir mindre uppdelad efter kön och etnicitet. () ()
mot · GP02A300 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A300av och ()Flyttningsbidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av flyttningsbidragen. Motivering Regler för flyttningsbidrag finns i förordningen om flyttningsbidrag (1999:594). Där kan man läsa att flyttningsbidrag kan den få som inte får jobb på hemorten utan måste söka sig till annan ort. Personen ska söka arbete genom den offentliga arbetsförmedlingen och det ska bedömas att det inte finns arbete på hemorten. Personen ska också ha fyllt . Om det finns särskilda skäl får den som har fyllt beviljas flyttningsbidrag. Det finns flera olika slags bidrag sökanderesa, tillträdesresa, bohagstransport, starthjälp och pendlingsstöd. För personer som söker arbete, och inte kan få det i sin hemort, är detta flyttningsbidrag väldigt bra hjälp. Speciellt bohagstransporterna är dyra och för människor utan arbete och därmed trygg inkomst kan det vara svårt att klara flyttningskostnaderna. finns de flesta jobben i storstadsområdena och landet i övrigt drabbas därför av avfolkning. Många av dem som tvingas flytta från hemorten har en önskan om att kunna flytta hem igen, när tillfälle ges. För somliga blir den drömmen verklighet, och de packar sina saker för att transportera dem hem. Till den flytten finns inga flyttningsbidrag att erhålla, utan hemvändaren får stå för kostnaderna själv. För många orter i landet är dessa hemvändare oerhört väredfulla för att bygden behöver fler invånare. Inom flera arbetsområden råder arbetskraftsbrist, dels inom olika näringar, dels inom offentlig sektor (orter som saknar läkare). Detta gör att det ytterligare förstärker behovet om att flyttningsbidragen bör gälla i båda riktningarna. () ()
mot · GP02A301 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A301av och ()Semesterlönegrundande studier för vuxenstuderande till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs vad gäller semesterlönegrundande studier för vuxenstuderande. Motivering Många vuxna har genom samhällets satsning på getts möjlighet att återvända till ofta avbrutna studier för att avsluta gymnasieutbildningen. Ersättningar sker via särskilda beslut. Genom satsningen har man åter fått studievana och viljan att utbilda sig vidare för att finna nya yrkesvägar. Då innebär ett lyft för den enskilde. Vissa utbildningar innebär långa studietider. Studieledighetslagen ger utrymme för tjänstledighet . För många innebär dock studierna ett ekonomiskt avbräck. Under kortare studier kan detta kompenseras med att man återgår till ordinarie tjänst . Vid längre studier med ofta också betydligt högre studietempo innebär ferierna ofta att man måste bedriva hemundervisning. Situationen blir i detta läge svår för många som lämnat ett arbete och att vid vuxen ålder gå ut i studier. Hemförhållanden, ekonomiska förutsättningar och ofta studier kombinerade med hemmavarande små barn gör situationen mera komplicerad för gruppen vuxenstuderande än övriga studerande. För gruppen vuxenstuderande med ett arbete vilket man är tjänstledig ifrån, ges av vissa arbetsgivare studierna såsom semesterlönegrundande tid. För de flesta ges inte denna förutsättning. Genom skapandet av och möjligheter till högskolestudier därefter har samhället sänt signaler om värdet av vuxenstudier och kompetensutveckling. Regeringen bör därför verka för att de som i vuxen ålder väljer att kunskapslyfta och studera vidare ges ekonomiska och trygga förutsättningar att genomföra studierna. () ()
mot · GP02A303 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A303av ()Jämställdhetslagen Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av jämställdhetslagen så att denna förstärks i enlighet med motionens anda. Marknaden skall inte inkräkta på jämställdheten Jämställdhetslagen ändrades . Avsikten var att ge JämO och fackförbunden effektivare vapen när det gäller att avskaffa könsberoende löner. Ändringarna innebär bland annat att det är arbetsgivarens sak att styrka att löneskillnader inte beror på kön. Det är således inte arbetstagaren som skall visa att de anställda utför likvärdiga arbetsuppgifter. () har sedan den nya jämställdhetslagen trätt i kraft avkunnat dom i två mål gällande lönediskriminering. I den ena av dessa domar har AD bedömt en intensivvårdssjuksköterskas och en medicinteknikers arbetsuppgifter som likvärdiga. I den andra, gällande socialkonsulenter, handlar det om två nyanställda män som får betydligt högre lön än sin nyanställda kvinnliga kollega och de kvinnor som redan var anställda. Kvinnorna är i dessa fall lika eller mer meriterade än männen. Detta framgår av den meritjämförelse avseende utbildning, yrkes- och arbetslivserfarenhet som presenteras under förhandlingarna som gjorts. Detta borde betyda ett genombrott för jämställdheten, men AD har nöjt sig med arbetsgivarens hänvisning till marknaden och i det sistnämnda målet menat att det bara är männen som har tillgång till denna marknad eftersom de var externa sökande. AD har bedömt arbetena som likvärdiga, men ingen har lönediskriminerats eftersom löneskillnaderna har sitt ursprung i sakliga skäl som inte har samband med kön. Trender och fluktuationer på marknaden står sålunda över jämställdhetslagen. AD har i båda fallen på ett svepande sätt gjort generella antaganden om marknadens och/eller kollektivavtalens betydelse för lönerna. AD har däri- genom ställt mycket låga beviskrav på arbetsgivaren. Den bevisvärdering som AD tillämpar leder till att det i praktiken kommer att bli i det närmaste omöjligt att få bifall i ett lönediskrimineringsmål. De båda ovannämnda domarna aktualiserar frågan om inte den nya jämställdhetslagen redan behöver förstärkas. bör ge regeringen i uppdrag att lägga fram förslag till ändring av jämställdhetslagen så att denna förstärks och inte kan sättas ur spel med hänvisningar till svepande bedömningar av läget på arbetsmarknaden.
mot · GP02A305 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A305av m.fl. (v)Kränkande behandling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka medvetenheten och kunskapen om kränkande behandling inom offentlig verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa sanktion för personer anställda i offentlig verksamhet som begår kränkande handlingar i arbetet. Bakgrund Det är en allmän uppfattning att exempelvis poliser och läkare skall föregå med gott exempel. De skall inte få säga kränkande saker till exempelvis en patient. Verkligheten är dock inte alltid så. kan en patient som kommer in till läkaren mötas av förlöjligande från läkaren då patienten ställer frågor om olika behandlingar. Efter varje förlöjligande svar så sjunker patientens självkänsla och människovärde, vilket försvårar tillfrisknandet. Detta är bara ett exempel, men inte helt ovanligt. Det är enligt vår mening helt oacceptabelt att den som är satt att behandla och hjälpa andra inte uppträder respektfullt. Vi skulle vilja se att uppmärksamheten på och medvetenheten om detta ökar. Personen som utsatts för kränkande behandling bör ha rätt att klaga, och sanktioner ska kunna utdömas för tjänstefel. Om t.ex. en polis blir kränkt i sitt yrkesutövande finns skydd för detta och straff kan utdömas. Detsamma skall gälla när en anställd i offentlig verksamhet kränker någon. Det är vår mening att regeringen bör vidta åtgärder för att öka medvetenheten och kunskapen om kränkande behandling inom offentlig verksamhet samt att sanktioner bör införas mot dem som är anställda i offentlig verksamhet och begår kränkande handlingar. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) ()
mot · GP02A308 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A308av m.fl. (s)Arbetslösa ungdomars situation Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att kommuner, arbetsförmedling, socialtjänst, försäkringskassa och övriga myndigheter har ett regelverk och resurser som samverkar för att ge arbetslösa ungdomar bättre möjligheter. Motivering Arbetslösheten för ungdomar har generellt sett minskat . Men för många av de ungdomar som står utanför eller på gränsen till arbetsmarknaden är situationen mycket svår. De riskerar att hamna i ett vakuum. Det gäller unga människor med varierande svårigheter, problem och bakgrund. Det kan handla om att de har trasiga hemförhållanden, oavslutad skolgång, ofullständiga studieresultat. Många av dessa ungdomar mår psykiskt dåligt med bristande självtillit och framtidstro. Ungdomar med fysiska eller psykiska funktionshinder möter särskilda svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Det kan också gälla unga människor som av praktikplatsföretagen betraktas som ej anställningsbara eller det kan handla om att de har deltagit i olika åtgärder, som resulterat i flera avhopp från skola, komvux eller praktikplatser. Frustrationen och stressen ökar hos såväl ungdomarna som hos kommunernas och arbetsförmedlingarnas handläggare. Kontakten med ungdomarna är tidskrävande och det uppstår konflikter vid tillämpning och gränsdragning mellan de olika regelverken. T.ex. kan AF anse att en person inte är klar/mogen/förberedd för arbetsmarknaden medan anser att han/hon ska stå till arbetsmarknadens förfogande. Det finns goda exempel på hur kommuner och arbetsförmedlingar har arbetat med dessa ungdomar. Men man upplever att dagens regelverk begränsar/hindrar deras möjligheter att arbeta mer långsiktigt och individuellt. De måste få optimala möjligheter att göra långsiktiga helhetsinsatser och att utveckla samarbetet mellan myndigheterna Det krävs ett kompetent vuxenstöd när det handlar om att negativa trender hos vissa unga måste brytas. De riskerar annars att hamna i ett nedbrytande utanförskap och i ett långvarigt beroende av socialbidrag. Destruktivt beteende, droger och asocialitet utgör en uppenbar fara för ungdomar i den situationen. Vi menar att regeringen bör ges i uppdrag att vidta de åtgärder som krävs för att resurser och regelverk ska samverka på ett bättre sätt för att arbetslösa ungdomar ska få en optimal chans i välfärdssamhället. () () Per ()
mot · GP02A309 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A309av m.fl. (s)Företagshälsovård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regering vad som i motionen anförs om företagshälsovård. Motivering Företagshälsovården är en viktig resurs, inte minst i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Trots att alla anställda bör ha rätt till företagshälsovård, vet vi att många saknar sådan. Att stödet till företagshälsovården har minskat rejält har gett tydliga och synliga negativa resultat i arbetsmiljön. säger arbetsmiljölagen att arbetsgivaren skall vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. En arbetsgivare skall svara för att den företagshälsovård som påkallas av arbetsförhållandena finns att tillgå. Med företagshälsovård avses en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården skall särskilt arbeta för att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. har vi en företagshälsovård som inte enligt lagstiftningen är obligatorisk. Alla på arbetsmarknaden har rätt till en säker och trygg arbetsmiljö, de utbildade experterna på en väl fungerande företagshälsovård kan hjälpa till med detta. Sjukfrånvarostatistiken ökar på många platser . Detta innebär enorma kostnader för arbetsgivarna, för samhället och en svår situation för den enskilde. Många av sjukfrånvarotillfällena är arbetsrelaterade även om mörkertalet är stort så, vet vi detta. Genom en väl fungerande företagshälsovård som arbetar förebyggande kan man med säkerhet få ner sjukfrånvarodagarna och minska kostnaderna. Arbetsskadestatistiken visar att de anmälda arbetsskadorna ökar inom framför allt LO-området. , , ökade arbetsskadorna såväl inom industrin som den offentliga sektorn, handel och övrig privat serviceverksamhet för såväl män som kvinnor. Att resurserna till företagshälsovården minskat är därmed inte tillfredsställande. Av den arbetsskadestatistik som återkommande presenteras finns det anledning att tro att en del av dessa skador skulle ha kunnat förebyggas med en väl fungerande företagshälsovård. Särskilt de anmälda skador som rör . För att förebygga hälsorisker på arbetsplatser är det viktigt med en opartisk expertis, opartisk företagshälsovård. Det är nödvändigt för att kunna undanröja hälsorisker, anpassa arbetsmiljön och föreslå rehabiliteringsåtgärder vid eventuell arbetsskada. I arbetet med att skapa goda arbetsmiljöer och förebygga arbetsskador har företagshälsovården en viktig roll. Därför måste fler få ta del av den. Gotab, 2001 () () ()
mot · GP02A310 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A310av m.fl. (s)Lönebidraget Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av formen för lönebidragsanställningar i ideella föreningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om taket i lönebidraget. Motivering Lönebidrag är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Målet är att den arbetshandikappade ska erbjudas arbete på den reguljära arbetsmarknaden. hade över 50.000 personer anställning med lönebidrag. Många ideella föreningar är arbetsgivare åt lönebidragsanställda. Den insats som bedrivs i föreningarnas regi är betydande ur samhällssynpunkt. Likaså är det arbete som utförs av föreningarnas lönebidragsanställda ofta omistligt för föreningarna. Enligt gällande regelverk omprövas lönebidraget , anställningsformen och bidragsnivån ifrågasätts. Det innebär att den anställde och föreningen upplever stor otrygghet. Föreningens verksamhet, som är helt bidragsberoende riskeras eftersom man helt saknar möjlighet att finansiera en anställning. Den lönebidragsanställde upplever sin arbetssituation otrygg när arbetssituationen ifrågasätts. I anställningen gör man ett viktigt arbete, känner sig behövd och delaktig. Vid lönebidragsprövningen oroas man inför risken att bli arbetslös. Många lönebidragsanställda i ideella organisationer har svåra funktionshinder, kroniska sjukdomar och handikapp. Anställningstillfällen på den reguljära arbetsmarknaden erbjuds dessvärre alltför sällan. Ett sätt att komma till rätta med de beskrivna negativa otrygghetskonsekvenserna för lönebidragsanställda i ideella organisationer kan vara att omvandla lönebidraget till ett öronmärkt föreningsbidrag. En modell kan vara att den arbetsmarknadspolitiska åtgärden omvandlas till ett statsbidrag som kommuner och landsting fördelar till de lokala och regionala föreningarna. Enligt vår mening bör lönebidragsformen för arbetshandikappade i ideella organisationer ses över i syfte att stärka tryggheten och kontinuiteten. Det ekonomiska regelverket för lönebidrag är otidsenligt och upplevs som mycket orättvist. Människor med lönebidragsanställning har lönedistanserats genom att taket på ligger fast ! Enligt vår mening ska lönebidraget jämställas med och kopplas till löneutvecklingen på övriga arbetsmarknaden. Därför föreslår vi att en översyn genomförs i syfte att ersätta det gamla takregelverket. () () () Per ()