ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02So580 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So580av ()Samhällets syn på psykisk ohälsa Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att tillsätta en kommission med uppgift att föreslå åtgärder mot diskriminering av psykisk ohälsa. Motivering har det i samhället funnit en skillnad i synsätt och attityder vad gäller psykisk ohälsa jämfört med kroppslig sjukdom. Psykisk ohälsa har setts som straff, konsekvenser av moraliskt förkastligt beteende, bevis på mental underlägsenhet etc. Attityder och synsätt tar att ändra. När det gäller synen på psykisk ohälsa har en förändring börjat ske. Dock finns i samhällets strukturer en mängd olika system, lagar, regleringar etc. som fortfarande understödjer och konserverar ett föråldrat synsätt på psykisk ohälsa. Tydligast syns detta när det gäller skillnaderna i samhällets ekonomiska stöd till behandling av kroppslig sjukdom respektive behandling av psykisk ohälsa. Men även i lagtext och andra typer av regleringar kan skillnader i synsätt komma till uttryck. En nationell kommission bör därför tillsättas, med syfte att kartlägga och analysera hur samhället genom olika regelsystem konserverar ett diskriminerande synsätt på psykisk ohälsa. Kommissionens uppgift bör också vara att föreslå åtgärder för att uppnå ett jämställt synsätt på kropplig sjukdom och psykisk ohälsa.
mot · GP02So581 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So581av m.fl. (s)Vård och läkemedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att särskilt uppmärksamma grupper som av kostnadsskäl avstår från vård och läkemedel. Motivering Det talas ibland med rätta om som ett klassamhälle trots alla de insatser som gjorts för att bygga ut välfärden till alla. är denna viktiga välfärdsdebatt inriktad på att tala om brister i skola och omsorg och om sådant som alltför låga ersättningar i socialförsäkringssystem eller i a-kassan. har vi efter en kartläggning gjord av en helt annan bild av välfärdsbristerna: många människor som borde ha vård eller borde äta en medicin mot en sjukdom avstår från detta därför att det är för dyrt. I den rapport från som bl.a. presenterades i SCB:s tidskrift nr 1/2001 får vi veta att grupper med en redan utsatt position avstår från vård eller medicin. Det är ofta grupper med en svag inkomstutveckling. Det är grupper som ensamstående mammor, invandrare som varit i vårt land . Det är arbetslösa och socialbidragstagare. Det är också människor med funktionshinder och som är mer långvarigt sjuka. Några uppgifter från kartläggningen: bland sjuka och funktionshindrade var det som avstått från att söka vård. 250.000 personer hade avstått från att hämta ut medicin. En miljon människor hade avstått från den tandvårdsbehandling de behövde. En visserligen liten grupp men ändå 80.000 personer avstod både från att få hjälp med tre viktiga insatser: sjukvård, tandvård och läkemedel. I gruppen ensamstående mammor avstod helt eller delvis från viktiga sjukvårdsinsatser, från läkemedel och från tandvård. Det finns all anledning att ta den kartläggning som gjort på mycket stort allvar. Vi motionärer kommer aldrig att blunda för kvarvarande brister i välfärden. Det finns all anledning att i stället lyfta fram problemen, något som ju också är en förutsättning för att göra något åt bristerna. Av det skälet är det angeläget att särskilt rikta samhällets uppmärksamhet på utsatta grupper som inte bara har det ekonomiskt kärvt utan också tvingas avstå från det som de flesta av oss anser vara en självklart rättighet. Att få vård och läkemedel när man är sjuk och att kunna gå till tandläkaren när så behövs. Bara så kan vi fortsätta stärka som ett välfärdsland. () () () ()
mot · GP02So584 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So584av m.fl. (s)Förebyggande arbete inom alkohol- och narkotikaområdet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fördelningen av statsbidragen till förebyggande arbete inom alkohol- och narkotikaområdet. Motivering /99 har en ny form av hantering av bidragsgivning prövats. är handläggare av bidragen till organisationer och föreningar för arbete med förebyggande insatser mot alkohol- och narkotikamissbruk, bl.a. nykerhetsrörelsen. Erfarenheterna visar nu att hanteringen skapar onödig och tung byråkrati för organisationerna och för . På samma sätt som idrottsrörelsen och bildningsorganisationerna fått förtroende av och regeringen att vara bidragsmyndighet är det nu lämpligt att också de organisationer som jobbar med förebyggande arbete mot alkohol och narkotika får ett motsvarande förtroende. skall ange syftet med statens stöd men organisationerna själva skall i någon lämplig samarbetsform som bidragsmyndighet ta ansvar för fördelningen av pengarna. () () ()
mot · GP02So585 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So585av m.fl. (s)Hemtjänst vid boende i fritidshus Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av införande av interkommunal ersättning vad avser hemtjänst vid boende i fritidshus. Motivering I takt med att välfärden ökar i vårt land får fler och fler familjer möjlighet att investera i ett fritidshus. Ett sommarhus som familjen nyttjar under semestern och kanske . Det är ett stort steg att investera i ett fritidshus och många familjer lägger ner mycket tid och pengar på att restaurera och förbättra sitt fritidshus. I har vi också en ökande livslängd, och det innebär att pensionärer har allt fler år då de kan använda sitt fritidshus för ett boende under större delar av året än när de förvärvsarbetade. Också detta är en stor tillgång både för landet som helhet och för den enskilde medborgaren. Men, i takt med att allt fler bor allt i sitt fritidshus ökar också behovet av att få att fungera vid fritidsboendet. Det är en livskvalitetsfråga som vi anser att samhället ska stå till tjänst med, och detta görs också på ett i flertalet fall godtagbart sätt. Enligt de regler som finns för har man rätt att få hjälp i den kommun man vistas, även om det inte är permanent vistelse. För de mindre kommuner där fritidsboendet ökat kan detta blir ett svårt och kostsamt åtagande. Det berör i hög grad turist- och kustkommuner, men företeelsen kommer säkerligen att beröra allt fler kommuner i takt med vårt ökande välstånd. Det är därför angeläget att kunna göra fördelningen av hemtjänstkostnader mer rättvis mellan kommunerna. En interkommunal ersättning bör införas, så att kommunerna sinsemellan kan göra upp om den ersättning som ska utgå från kommunen där en person permanentbor till den kommun där personen är fritidsboende. Detta skulle även vara till gagn för den enskilde medborgaren, som då vet att hon/han har rätt till samma hemtjänst vid fritidshuset som vid sitt permanenta boende. () () ()
mot · GP02So586 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So586av m.fl. (s)Hivprevention Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att staten har kvar det övergripande ansvaret för en framgångsrik hivprevention. Motivering har bland världens lägsta tal vad gäller nydiagnosticerade personer med hiv. Att så är fallet är ett resultat av framgångsrik hivprevention med en preventionsstrategi som bygger på samverkan mellan stat, landsting, kommuner och frivilligorganisationer. Man har också arbetat efter principen att insatserna har följt viruset. Vi befinner oss i en ny tid när det gäller hiv. Aldrig förr har det levat så många hivpositiva som det gör . Det är tack vare de allt mer framgångsrika behandlingsmetoderna som finns tillgängliga som situationen har förändrats. Hiv har förändrats så till vida att man nu inte är per automatik dödsdömd om man testats positivt på ett hivtest man vet inte hur länge man kan överleva med hjälp av de medicinska insatser som görs. För den sakens skull får man inte förringa de tragiska konsekvenser ett positivt hivbesked får för den enskilde personen. Trots detta har medicineringen gjort att allt fler personer som bär på hivviruset kommer tillbaka eller har stannat kvar i arbetslivet och man har i större utsträckning än förr kvar ett socialt liv med relationer eller önskan om att ha en relation. Smittrycket har således aldrig varit högre än vad det är . Det kan låta som något negativt. Så är inte fallet. Det ställer bara helt andra och högre krav på en effektiv och framgångsrik preventionsstrategi. Det självklara i att de ekonomiska resurser som krävs i det preventiva arbetet ska följa viruset kan aldrig nog poängteras. Ett av de starkaste argumenten för att staten också ska ha det övergripande ansvaret för detta område är att om ansvaret läggs ut på kommuner och landsting kan medel vars avsikt att finansiera hivpreventiva åtgärder komma att användas till andra angelägna ändamål då man kanske endast har en mycket liten grupp som befinner sig i riskzonen eller då spridningen av hiv är liten eller obefintlig i det egna eller kommunen. För innebär det dock lite förändringar med arbetet att förebygga hiv och andra sexuellt överförda sjukdomar (std). Regeringen har i propositionen om det nya institutet föreslagit att hiv/aids-programmet skall vara kvar tills vidare. Definitiv ställning till hur det fortsatta arbetet ska organiseras kommer regeringen att ta . Vi förutsätter att regeringen låter får fortsatt förordnande då detta säkerställer att resurser fördelas över hela landet. () () ()
mot · GP02So587 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So587av ()Barns rätt i slutna samfund Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att uppmärksamma villkoren för barn i slutna samfund. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utbildning beträffande religiösa samfund och minoriteter för berörda personalgrupper. Motivering har blivit ett land med flera olika kyrkor och samfund. Det är positivt att vårt land kan välkomna så många olika kulturer och att vi arbetar aktivt för att dessa samfund och deras medlemmar ska känna att de lever i ett land som värnar om deras egen kultur men som också kräver att man accepterar de regler och lagar som finns i . Alla föräldrar har rätt att fostra sina barn i enlighet med sin tro och övertygelse. Denna rätt innefattar även rätten att låta barnen växa upp i olika former av rörelser, inte minst nyandliga. Det kan innebära att de barn som lever i slutna grupper inte får samma möjligheter till stöd, skydd och rättigheter som andra barn har. Detta för att inte kunskapen finns hos de personalkategorier som möter barnet. Det kan gälla barnomsorg, socialtjänst och sjukvård likaväl som i skolan. Bristen på kunskap kan göra att man inte ser de behov barnet har. Inom de mer slutna rörelserna är det svårare för utomstående att upptäcka om ett barn far illa. Psykiska och fysiska övergrepp kommer inte fram så att man kan göra något åt dem. Det är viktigt att betona att man måste respektera tillhörighet i samfund, och ju mer kunskap man får om olika rörelser, desto mer kan man hjälpa behövande barn. Det är angeläget att råd och anvisningar utarbetas till olika personalkategorier för hur man ska agera i svårbemästrade situationer vad gäller barnen i slutna samfund. Av samma anledning bör också kursplaner för lärar-, förskollärar- och socionomutbildningar innefatta frågor om religiösa samfund och minoriteter. måste också skaffa sig kunskaper om de rörelser som finns inom deras eget verksamhetsområde. Det kan finnas samfund som inte tar avstånd från exempelvis barnaga och detta kan vi i vårt land inte acceptera. Gotab, 2001 ()
mot · GP02So588 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So588av m.fl. (s)inom äldreomsorgen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om bättre förutsättningar för kooperativa företag inom äldreomsorgen. inom äldreomsorgen är oftast små och verkar på geografiskt begränsade områden. Personalen eller de boende driver verksamheten utifrån andra riktlinjer, styrformer och arbetsmetoder än de kommunala. Flertalet bolag drivs som ekonomisk förening i icke vinstdrivande syfte och eventuellt överskott återinvesteras i verksamheten. Förbättra möjligheterna för start av kooperativ inom äldreomsorgen Den statliga utredningen har granskat den aktuella upphandlingsförordningen (SOU 2001:31) och lämnat två förslag som skall prioritera icke vinstdrivande och personalägda verksamheter. För det första att kommunen kan sluta avtal med en personalgrupp om överlämnandet av driften till personalen utan föregående upphandlingsförfarande. För det andra att kommunen skall ha möjlighet att kunna förutsätta att de som deltar i upphandlingen inte driver sin verksamhet enbart i syfte att skapa vinst åt ägare eller motsvarande intressent. Förslaget skulle underlätta tillkomsten av nya kooperativ inom äldreomsorgen och därmed ökad konkurrens på den begynnande oligopolmarknaden. För att personalen inom äldreomsorgen skall våga ta risken att bli företagare har de ofta behov av att få pröva på. I ett sådant läge har kommunen möjlighet att godkänna att de anställda driver verksamheten som intraprenad. Detta innebär att personalen får ansvaret för driften av verksamheten som kommunen behåller det ekonomiska ansvaret. Underlätta för kooperativ inom äldreomsorgen avseende kapital och kompetens- och ekonomisystem har ofta svårt att undvara personal. Detta betyder att kompetensutvecklingen inte blir tillgodosedd i lika stor utsträckning som i större företag. Ett nätverk av mindre företag skulle kunna underlätta samordningen av utvecklingsinsatser. För att underlätta för kompetensutvecklingsinsatser skulle dessa initialt kunna ske inom ramen för EU-projekt. Problemet ligger dock i att mindre företag har dålig kunskap om hur dessa program fungerar och begränsade resurser för omfattande uppföljning och ekonomisk redovisning. De lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) som finns i alla län skulle här kunna bidra till informationsspridning och stöd vid ansökningstillfället. Flertalet kommuner ställer höga krav på att upphandlade entreprenader skall ha väl fungerande kvalitetssystem. Det är en självklarhet för stora företag men för mindre företag kan det innebära stora problem. För att kunna uppfylla kommunernas krav måste mindre företag få ökat utvecklingsstöd. Att arbeta i nätverk tillsammans med andra kooperativ inom äldreomsorgen skulle kunna vara ett alternativ, liksom att LKU fick möjlighet att tillsammans med de enskilda företagen utveckla system och rådgivning på området. För att kunna genomföra ett sådant arbete behöver LKU anslag med öronmärkta medel för dessa uppdrag. () () () ()
mot · GP02So589 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So589av m.fl. (s)Tandvård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av mer pengar till tandvården när samhällsekonomin så tillåter. Motivering Tandvårdsförsäkringen förstärks ytterligare i årets budgetproposition och det är bra. Då den var föremål för stora neddragningar i samband med den stora budgetsaneringen är det en ständigt återkommande fråga. Det är många som vittnar om att de inte har råd att gå till tandläkaren för den s k bastandvården (vardagstandvården). Det är en utveckling som inte är bra vare sig för den enskilde eller för samhällets kostnader för den framtida tandvården. Den största både mänskliga och samhällsekonomiska vinsten görs genom att bastandvården är så billig att alla har råd att utnyttja den. Dagens tandvårdsförsäkring är så konstruerad att det är enkelt att tillföra mera pengar i den. När samhällsekonomin så tillåter bör pengar satsas på bastandvården. Detta för att människor ska ha råd att få sina små tandvårdsbehov åtgärdade. Små tandvårdsproblem riskerar annars att bli stora problem som kräver mycket dyrare insatser. Det lönar sig alltid att satsa på förebyggande insatser. Satsningen på mer pengar till tandvården bör ske i avvaktan på att tandvårdsförsäkringen infogas i hälso- och sjukvårdens högkostnadsskydd. () () ()
mot · GP02So590 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So590av och ()Förbud mot giftormar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa ett förbud mot att ha giftormar i privathem. Motivering Enligt Statens jordbruksverks föreskrifter är det tillåtet att föra in ormar i landet under vissa villkor, bl.a att importören är registrerad hos och att ormarna är uppfödda i fångenskap. Dessutom ska villkoren i EG:s förordning om artskydd vara tillgodosedda. Införseln ska föregås av en föranmälan där det bl.a ska framgå vilka arter som avses att föras in i landet. Privatpersoner får enligt Statens jordbruksverks föreskrifter införa högst tre ormar som sällskapsdjur till från EU- och EFTA-länder utan att vara registrerade som importörer. Det finns inga särskilda villkor för införsel av giftormar. I förskrifter finns detaljerade bestämmelser om hur giftormar ska hållas. Dessa bestämmelser är bindande för människor som håller ormar yrkesmässigt medan de utgör allmänna råd för privatpersoner. Vidare kan kommuner föreskriva att ormar inte får hållas inom områden med detaljplan, och vissa kommuner har infört förbud mot att hålla giftormar. I är det totalförbud att inneha ormar i privathem, och detta gäller även andra länder inom och utom EU. Under det senaste årtiondet har det blivit allt populärare att ha ormar som en hobby samt som husdjur, även giftormar. Denna förändring av vilken sorts husdjur man har kan i mångt och mycket förklaras av våra öppnare gränser samt av EU-medlemskapet. Därmed inte sagt att detta är något negativt utan det finns en rimlig lagstiftning som reglerar införseln. Många personer arbetar också mycket seriöst med sin hobby och gör allt för att förmedla information och kunskap inom området. Att människor har intresse för ormar och andra kräldjur är fullt naturligt. Det som vi anser vara oacceptabelt är att man får ha giftormar i privathem! Giftormar är ett alldeles speciellt problem. har det dykt upp en mängd olika arter som är mycket giftiga, och ofta finns dessa ormar hos människor i privathem som inte alls inser de stora risker det innebär att hantera dödligt farliga ormarter. Inte sällan rymmer ormar från sina ägare och utgör då också en mycket stor risk för andra boende i hushållet eller grannar. Ett annat problem med giftormar är möjligheten till behandling med serum när olyckan varit framme. Det är inte möjligt för alla sjukhus att hålla full uppsättning med färskt serum vid alla tillfällen och många av dessa ormars gift är så starkt att behandling måste sättas in . Riskerna som man utsätter både sig själv och sin omgivning för är så stora att det inte motiverar ett privat ägande av giftormar. Med hänvisning till ovanstående anser vi att ska förbjuda privat innehav av giftormar. () ()
mot · GP02So591 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So591av m.fl. (s)Kvinnlig könsstympning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utvärdering och uppföljning av lagstiftningen beträffande könsstympning av kvinnor. Motivering Ungefär 30 miljoner kvinnor beräknas vara könsstympade, och riskerar två miljoner flickor i världen att utsättas för detta övergrepp. Det är framför allt på den afrikanska kontinenten det förekommer. Könsstympningen innebär ett livslångt lidande för den stympade kvinnan och ingreppet leder till allvarliga fysiska och psykiska skador. Traditionen med könsstympning av flickor innebär en begränsning av den kvinnliga sexualiteten och är en förnedring. I finns en lag som förbjuder könsstympning av kvinnor. Trots detta, och trots socialtjänstlagens regler om anmälningsplikt för alla som arbetar med barn och unga, löper flickor i risk att utsättas för könsstympning enligt rådande kulturell tradition i föräldrarnas tidigare hemländer. För att komma till rätta med detta problem anser vi att en utvärdering av gällande lagstiftning bör göras. Varför följs inte regler? Behövs ytterligare utbildning av sjukvårdspersonal och ökat stöd till mödra- och barnavårdscentralerna i deras arbete för att motverka nya ingrepp? () () () () () () () () () ()
mot · GP02So593 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So593av m.fl. (s)Folkhälsoaspekter av fritidsodling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att klarlägga hur folkhälsoaspekterna bättre skall kunna beaktas i den fysiska samhällsplaneringen genom bl.a. förbättrad tillgång på koloniträdgårdar. Motivering Enligt s.k. ULFundersökningar deltar cirka fem miljoner vuxna svenskar i trädgårdsarbete, som är den vanligaste fritidsaktiviteten utomhus näst efter promenader. Särskilt bland många äldre är trädgårdsarbete en ofta utövad fritidssysselsättning som ger både motion och rekreation, men även bland barnfamiljer är fritidsodling en vanlig fritidssysselsättning i vilken barnen kan delta. Generellt är motion av stor betydelse för hälsa och välbefinnande. Det finns därutöver numera många vetenskapliga undersökningar som mera konkret belyser olika livsstilsfaktorers betydelse för hälsan. Dels visar bl.a. svenska uppföljningsundersökningar tydliga samband mellan hälsa och sådana aktiviteter som friluftsliv, trädgårdsodling, fiske, bad etc. Dels finns psykologiska studier som experimentellt påvisat positiva hälsoeffekter av kontakt med natur och grönska. Barn och ungdomar med regelbundna sådana kontakter påverkas positivt i sin psykiska, sociala och fysiska utveckling. För äldre människor erbjuder trädgårdsskötsel möjligheter till både stimulans och fysisk aktivitet. Dagens kunskaper härom redovisas t ex i skriften Naturens och trädgårdens betydelse för hälsa och livskvalitet av docenten , sektionen för vårdforskning vid i . Grönområden av olika slag är därför en viktig tillgång från folkhälsosynpunkt som inte bör spolieras utan behöver skyddas och utvecklas, varvid även värdet av gårdsmark och privata trädgårdar bör uppmärksammas. Särskilt koloniområdena erbjuder stora möjligheter till avkoppling, motion och social samvaro för människor i alla åldrar. För människor som bor i flerbostadshus är koloniområdena ofta den enda möjligheten att kunna odla, vilket ingår i det av beslutade miljömålet God bebyggd miljö (rskr. 1998/99:183, bet. 1998/99:MJU 6, riksdagsprot. Folkhälsoarbetet måste därför på olika sätt påverka samhällsplaneringen. Den förtätning som pågår främst i de större städerna får inte spoliera från folkhälsosynpunkt viktiga inslag i stadsmiljöerna. bör ges i uppdrag att i samråd med , och olika berörda organisationer klarlägga hur folkhälsoaspekterna bättre skall kunna beaktas i den fysiska samhällsplaneringen. Därvid måste särskilt uppmärksammas hur rekreations och motionsmöjligheter kan tillförsäkras boende i flerbostadshus bl.a. genom en förbättrad tillgång på koloniträdgårdar. () () () () ()