ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk306 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk306av ()Förmögenhetsskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av reglerna för förmögenhetsbeskattning så att de inte längre diskriminerar gifta par. Motivering Gifta ska naturligtvis inte straffas för att de valt äktenskapet som samlevnadsform. För att uppmuntra till äktenskap bör man göra det skattemässigt likställt att vara gift och att vara sammanboende. Som gällande lagstiftning är utformad gäller skilda regler för å ena sidan gifta par och å andra sidan sammanboende utan gemensamma barn. Den förra gruppen diskrimineras på ett oförsvarbart sätt. I regeringens budgetförslag har man tagit steg i rätt riktning, men det kommer fortfarande att vara ett orättvist system. Enligt det nya förslaget får ett sambopar utan barn ha en förmögenhet på 3 miljoner utan att drabbas av förmögenhetsskatt. En gift par får maximalt ha 2 miljoner i förmögenhet innan förmögenhetsskatten slår till. Om ett gift par har 3 miljoner var som förmögenhet i form av pengar på banken, fonder eller villa, får paret betala i skatt . Ett sambopar utan barn med exakt samma förmögenhet betalar noll kronor i förmögenhetsskatt. Det är naturligtvis helt orimligt. Reglerna för förmögenhetsbeskattning måste förändras så att de inte är diskriminerande gentemot gifta par.
mot · GP02Sk307 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk307av ()Gåvor till ideella organisationer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gåvor till s.k. 90-konton skall bli avdragsgilla. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att gåvor till ideella organisationer skall göras avdragsgilla. Motivering På många håll i världen är det möjligt att göra skatteavdrag för kostnaden för gåvor till ideella organisationer. Så inte i . Exempelvis har övriga 14 EU-länder olika typer av system för avdragsmöjligheter. I får normalt varken privatpersoner eller företag göra avdrag för gåvor och donationer till ideella föreningar. Detta gäller oavsett om det är fråga om allmännyttiga eller ej allmännyttiga ideella föreningar. Vårt grannland är ett exempel där medborgarna har viss möjlighet att göra avdrag för gåvor. Där ges möjlighet till skatteavdrag för såväl enskilda personer som näringsidkare när det är fråga om gåvor till vetenskaplig forskning eller yrkesutbildning som kan ha betydelse för givarens verksamhet. Vidare gäller att enskilda personer medges en begränsad avdragsrätt för gåvor till vissa frivilligorganisationer som har säte i och har minst 3 000 medlemmar. Dessa frivilligorganisationer skall inte ha näringsverksamhet som ändamål och skall bedriva särskilt angivna verksamheter såsom omsorgs- och hälsofrämjande arbete för barn och ungdomar, religiös verksamhet, verksamhet till värn för människors rättigheter, katastrofhjälp m.m. I och finns 180 000 registrerade välgörenhetsorganisationer. Dessa står under tillsyn av en statlig myndighet (the ). Enskilda kan sägas erhålla skattelättnader/avdrag genom gåvor till brittiska välgörenhetsorganisationer på olika sätt: genom gåvohjälp (Gift Aid) avlöningsgåvosystem (Payroll Giving Scheme) som drivs av arbetsgivaren eller genom att man ger bort aktier eller värdepapper. Förutom och finns det alltså en rad andra länder som har liknande arrangemang för att ge medborgarna möjlighet att göra skatteavdrag för bidrag till olika typer av organisationer. FRII, Frivilligbranschens insamlingsråd, har uttalat att det borde göras möjligt för medborgare att göra avdrag för gåvor till välgörande ändamål till organisationer som har s.k. 90-konton. På detta sätt skulle oseriösa insamlingar kunna konkurreras ut, menar företrädare för . I exempelvis och har man ett system som tillåter att man gör avdrag även för gåvor till olika typer av ideella föreningar och kyrkor. Detta är ett stort stöd för denna typ av organisationer, eftersom deras verksamhet till stor del bygger just på frivilligt givande från medlemmar.
mot · GP02Sk308 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk308av ()Företagande Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av egenföretagande inom vård och omsorg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till F-skattsedel för alla som inte har näringsförbud. Motivering är undersköterskan som blev övertalig och ville starta egen verksamhet. Hon hade länge sett behovet av någon som kom hem till speciellt äldre som bodde lite isolerat för att ge hemsjukvård. Väl på arbetsförmedlingen fick hon ett nekande svar på sin önskan att gå en starta-eget-utbildning. Anledningen var att hon hade kvar! Genom att hota med att kalla på kvällstidningen fick börja utbildningen . Innan kursen var slut var det dags att söka starta-eget-bidrag. Här kom problem nummer två. Hon nekades detta. fick då vända sig till advokat. Återigen fick hon rätt. Sedan återstod att få det kommunala monopolet att inse att hon var en möjlighet och en tillgång. Men, nej. Kommunen anställer i stället egen personal och kör hellre dessa extra mil för att ta blodprov eller göra en omläggning än att sluta avtal med någon icke kommunanställd. Vad hände då med ? Jo, hon startade ett städföretag. Nya kunder strömmar till mest och fortsätter att öka sin kundkrets, som hon nu har åtta anställda. städar ofta i någons hem när hemtjänstpersonalen kommer för att göra omläggning! Kommunala monopol blockerar goda idéer Det finns många hinder för kvinnor som vill starta eget inom vård och omsorg. Ett problem handlar om svårigheter att få en F-skattsedel, ett annat att bli trodd och respekterad och ett tredje problem är monopolets avoga inställning till egenföretagande inom denna bransch. Personalbristen är så pass oroväckande inom hälso- och sjukvården att man som beslutsfattare och myndighet i stället borde se egenföretagandet som en möjlighet i stället för ett hot. Det kan också ses som en möjlighet att attrahera fler att söka till denna typ av utbildning men också att fler väljer att stannar kvar i vården. säger att hon aldrig kommer att gå tillbaka till vården. Hon städar hellre, är stolt över det och ordet piga, ja det har hon satt in i firmanamnet.
mot · GP02Sk311 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk311av ()Samlevnadsformer och skatteneutralitet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att de skatteregler som prioriterar en samlevnadsform framför en annan måste undanröjas. Motivering I har vi en skattelagstiftning som diskriminerar äktenskapet i förhållande till samboende eller andra samlevnadsförhållanden. Staten måste i sitt regelverk vara neutral i sådana frågor. Jag syftar självfallet på det orättmätiga i att äktenskapet genom reglerna för förmögenhetsskatten diskrimineras. Man kan på goda grunder påstå att staten premierar sambor framför äkta makar. Den olika utformade avdragsrätten vid förmögenhetsbeskattningen innebär att äktenskapet beskattas med enligt nuvarande regler. Ett gift par får alltså, för rätten att få civilståndsbeteckningen gift, betala för detta. Skattereglerna har lett till såväl skenskilsmässor som att personer som gärna vill gifta sig, avstår. Det faktum att ett gammalt pensionärspar som bor i ett hus som av höga försäljningspriser i grannskapet fått ett upptrissat fiktivt taxeringsvärde som dessutom medför hög fastighetsskatt behöver ju inte innebära att de har råd att betala äktenskapsskatt. Detta är en av de värsta skamfläckarna på det svenska skattesystemet och måste omgående åtgärdas, oavsett vad som sker med förmögenhetsskatten . Det måste anses vara regeringens skyldighet att lägga fram ett förslag till ändring.
mot · GP02Sk313 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk313av m.fl. (c)Skatten på skidliftsverksamhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att momssatsen för skidliftsverksamhet skall vara . Viktig turistnäring Turismen och i detta fall speciellt vinterturismen har stor nationell betydelse och är en mycket viktig näring i våra län, , och . För vintersportanläggningar med utförsåkning är självfallet skidliftsverksamheten helt avgörande och nödvändig. Mervärdesskatt på personbefordran har sänkts till . Skattesatsen för persontransporter och transport i skidliftar har följts åt. Av någon oförklarlig anledning anser regeringen att mervärdesskatt skall kvarstå . Vi anser att mervärdesskatten skall vara densamma för personbefordran och transport i skidliftar. Konkurrensförutsättningarna för våra vintersportanläggningar behöver förbättras och inte försämras. I till exempel , som våra län gränsar mot, tas ingen moms ut på skidliftsverksamhet. Vårt förslag är att skidliftsverksamheten skall betraktas som personbefordran i momshänseende och att momssatsen för skidliftsverksamhet fastställs till . () () ()
mot · GP02Sk314 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk314av och (m)Vägavgifter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vägavgifter. Motivering infördes vägavgifter för tunga lastbilar i . När vägavgiften infördes var det tänkt att det sammanlagda skatteuttaget inte skulle förändras, men i praktiken har det ändå blivit skattehöjningar. Vägavgiften gör det nämligen inte lönsamt att ställa av ett fordon . Innan vägavgiften infördes låg fordonsskatten för en timmerbil på . Två veckors avställning innebar att man då fick tillbaka . som vägavgiften infördes minskade fordonsskatten för en treaxlig timmerbil med 26 tons skattevikt till . Två veckors avställning ger nu tillbaka på fordonsskatten. ökar kostnaderna för vägavgiften vid en kortare avställning. Om man exempelvis ställer av bilen och har ett vägavgiftsbevis som är giltigt fram till året därpå får man tillbaka avgiften . Avgiften för de resterande tar staten hand om. En annan illustration kan vara en entreprenör som äger en trailer som han transporterar sin grävmaskin på. Den används sammanlagt kanske . Om entreprenören ställer på fordonet och ställer av det får han betala avgift , dvs. för hela månaden. Motsvarande återbetalning för juni motsvarar dock . Det skulle kunna beskrivas så att staten räknar till sin fördel i bägge ändar. Detta gäller alltså i motsats till fordonsskatten som betalas endast för de dagar som fordonet varit inregistrerat. Det förefaller osannolikt att EU-direktivet är utformat på ett sätt som ensidigt skall gynna staten. Om det är på det sättet måste det bero på något misstag och borde snabbt kunna rättas till. Det finns ingen rimlig anledning till att inhemska fordon skall behöva betala mer i vägavgift än utländska fordon och att utländska fordon endast behöver betala för de dagar som de trafikerar de avgiftsbelagda vägarna. Reglerna för återbetalning av vägavgift bör därför ses över. () (m)
mot · GP02Sk318 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk318av ()Socken som begrepp Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att socken skall användas som komplement till kommun och fastighet i den framtida folkbokföringen. Motivering Socken är dels detsamma som territoriell församling (kyrksocken), både vad avser området och menigheten, dels en motsvarande enhet för fastighetsredovisningen jordebokssocken, eller jorderegistersocken, dels en borgerlig kommun med motsvarande område, sockenkommun. Begreppet socken upphörde att användas som begrepp genom kommunalrättsreformen . Endast funktionen jordebokssocken, eller jorderegistersocken som det senare kom att kallas, kvarstod. För landsbygden utgjorde från och med jorderegistersocken registerområde för fastighetsindelningen. För städer och andra tätorter fanns stadsregisterområden. En person skall numera folkbokföras på den fastighet och i den territoriella församling där han anses som bosatt. I utredningen i församling (SOU 2000:17) presenteras ett förslag på hur folkbokföringen skall indelas geografiskt. Man föreslår att kommunen, tillsammans med fastighetsnamnet, skall vara den enda indelningsgrunden. Detta skulle innebära ett allt för instabilt och grovmaskigt nät, med betydande praktiska problem som följd. Kommuner delas eller läggs samman, gränser justeras och kommunnamn förändras. Många fastighetsnamn är dessutom oerhört vanliga, och förekommer i snart sagt alla församlingar. På samma sätt kan ett oförändrat folkbokföringsbegrepp (församling) betyda att omstruktureringar av sina församlingar kommer att påverka folkbokföringen. Det är uppenbart att det behövs en ytterligare bestämning mellan begreppen fastighet och kommun. Sockenbegreppet är fortfarande levande, tryggt och stabilt och bör så förbli. Till skillnad från de kyrkliga landsbygdsförsamlingarna har förändringarna av de mer än gamla sockengränserna varit små.
mot · GP02Sk320 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk320av ()Tjänstefordon Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av förmånsbeskattningen av installations- och distributionsbilar som används privat i ringa omfattning. Motivering 1996/1997 ändrades reglerna för förmånsbeskattning av tjänstebil. Från att ha beskattat tjänstebilar med ett schablonbelopp beslöts att drivmedel inte längre skulle ingå i schablonen. Detta innebär i praktiken att tjänstebilsinnehavare eller brukare av företagsbilar måste föra körjournal och specificera antal körda mil i tjänsten. Om så inte sker beskattas bensinförmånen som lön. En företagsbokförd bil utnyttjas ofta av många olika anställda för korta transporter i närområdet. Att få alla användare att pliktskyldigt föra körjournal i en stressad arbetssituation är naturligtvis svårt. Om ifylld körjournal ej kan visas upp vid förfrågan från skattemyndigheten, bedöms tjänstebilsinnehavaren ha kört allt privat och kan beskattas för ett förmånsvärde . Kontrollen för skattemyndigheten på detta område är naturligtvis näst intill omöjlig att göra. Vissa skattemyndigheter befattar sig därför knappast alls med frågan. Vid överklagande har också domar utfallit olika. Detta är otillfredsställande från rättssäkerhetssynpunkt. Körjournalerna utgör ett stort bekymmer för många småföretagare och för skattemyndigheten. En självklar regelförenkling vore därför att slopa körjournalerna och i stället höja schablonbeskattningen på tjänstefordon, i enlighet med det system som brukades . Genomförandet av motionens intentioner bör alltså inte få några budgetkonsekvenser, utan schablonbeskattningen bör inbringa samma inkomster. Ett positivt resultat av motionens genomförande vore däremot att småföretagare och deras anställda skulle frigöras från åtskilliga arbetstimmar. Det är glädjande att 2000/01 beslöt om ett tillkännagivande för regeringen om en översyn av förmånsbeskattningen av installations- och distributionsbilar som används privat i ringa omfattning. Regeringen bör återkomma till med förslag på detta.
mot · GP02Sk322 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk322av ()Folkbokföring i socken och församling Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avskaffandet av socken- och församlingsbegreppen ur folkbokföringen. Förändrade relationer mellan kyrka och stat är inte motiv nog Förslaget om att avskaffa socken- och församlingsbegreppen ur folkbokföringen väckte starka protester från tunga remissinstanser, inte minst från kulturvårdens och forskningens områden, men också från föreningar verksamma inom hembygdsrörelse och fornminnesvård. Socken och församling som indelningsgrund har tradition sedan medeltiden och är i det folkliga medvetandet ett högst levande begrepp. Kommunindelningen har senare del förändrats och har inte samma stabilitet som den äldre indelningen. Folkbokföring grundad på fastighetsregister är också förändringsbenägen på ett helt annat sätt än den hävdvunna. Om folkbokföringen kopplas till 289 kommuner i stället för 2.500 församlingar blir indelningen grövre och mer svårhanterlig. Mer än ett hundra organisationer, myndigheter, föreningar och enskilda har lämnat synpunkter under den nu avslutade remisstiden. beskriver förslaget som ett direkt hot mot kulturarvet och hävdar att därmed skulle klippa av viktiga historiska band. Att genomföra förändringen med hänvisning till de förändrade relationerna mellan kyrka och stat är heller inte försvarbart. Att socken- och församlingsindelningen sammanfallit under den historiskt sett starka statskyrkans epok var helt naturligt under då rådande förhållanden. Det fria trossamfundet, , kan med fog inom en inte avlägsen framtid förväntas besluta om möjlighet att vara kyrkotillhörig i en församling där man inte är bosatt. När kyrkan således tillåts gå sin egen väg är det angeläget att folkbokföringen tar sitt ansvar för kontinuiteten. Om både kyrka och stat lämnar sockenindelningen finns en uppenbar risk för en kaotisk situation för framtida forskning och kontinuitet. Om förslaget genomförs kommer det att åstadkomma stora svårigheter för framtida forskning på alla nivåer, för den professionella, för arkiv, museer, olika myndigheter och för amatörer och lokalhistoriska forskare.
mot · GP02Sk323 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk323av och ()Sopavgift för ideella organisationer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att befria ideella hjälporganisationer från sopavgifter. Motivering Frivilligorganisationerna i förlorar i form av sopavgifter. Det är pengar som kunde ha gått till att lindra nöd, hjälpa hemlösa eller bistå katastrofoffer. De ideella hjälporganisationerna har varit föregångare i att utveckla väl fungerande former för bistånd. Ideella hjälporganisationer har vunnit allt mer respekt, och många organisationer förmedlar också numera svenska biståndspengar. För många organisationer är det dock ett problem att man betraktas som vilket företag som helst. Det gäller till exempel helt ideella hjälporganisationer som måste betala sopavgift för de saker de inte kan sälja utan måste lämna in till sopstationer. Många organisationer har som målsättning att till exempel högst av insamlade medel ska gå till administrativa kostnader. För ideella hjälporganisationer som samlar in och återförsäljer såväl föremål som kläder som en stor och viktig del i sin verksamhet blir sopavgiften ett stort problem. Second hand-butikerna har blivit alltfler och fyller en viktig funktion både ur miljösynpunkt, då återanvändning ytterst är resurssparande, och naturligtvis för att tillskapa resurser för människor i nöd. Organisationerna får in en hel del som dock inte är återanvändbart utan körs till soptipp. Har man inte förhandlat framgångsrikt med kommunen om att slippa deponiavgift, tvingas organisationen betala av pengar som annars skulle ha gått till nödställda. Exempelvis drabbas av 2 miljoner i sopavgift. Det bör vara en självklarhet att ideella hjälporganisationer inte ska behöva ta av insamlade medel till sopavgifter utan att dessa oavkortat ska kunna gå till hjälpverksamhet. En idé skulle kunna vara att låta organisationer som samlar in pengar till så kallade 90-konton slippa betala sopavgifter. Då har man på ett naturligt sätt ringat in gruppen avgiftsbefriade organisationer. () ()
mot · GP02Sk324 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk324av ()Avdragsmöjligheter för tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade avdragsmöjligheter för personvalskampanjkostnader. Motivering allmänna val sågs personvalsinslaget som en viktig del i arbetet för en ökad demokrati och för att ge väljarna större möjlighet att påverka valresultatet genom att de kunde rösta på en enskild kandidat. De kandidater som nomineras av partierna måste då också få samma möjlighet även ekonomiskt att bedriva en personvalskampanj. Den som redan är riksdagsledamot och kandiderar får göra avdrag för sina personvalskampanjkostnader medan den som inte är riksdagsledamot men riksdagskandidat inte får dra av för sina kostnader även om han eller hon blir vald till riksdagsledamot. Detta motverkar personvalskampanjmöjligheterna och är diskriminerande för vissa kandidater och självfallet också en hämsko för ett demokratiskt personvalskampanjarbete. Till saken hör ju också att den riksdagsledamot som bedriver en kampanj dessutom har privilegiet att kunna bedriva sin personvalskampanj på betald arbetstid. Den som däremot inte är riksdagsledamot ska bedriva sin kampanj och förvägras dessutom avdragsmöjlighet för de faktiska kostnaderna. Denna problemställning togs i en motion upp av undertecknad redan under allmänna motionstiden , men motionen blev avslagen av majoriteten med motiveringen: När det gäller frågan om avdrag för kampanjkostnader har denna behandlats av utskottet i betänkande 1998/99:SkU10. Utskottet hade förståelse för den kritik som riktades mot reglerna och ställde sig inte heller avvisande till närmare prövning av dessa. Utskottet utgick ifrån att frågan skulle kunna behandlas i anslutning till regeringens överväganden med anledning av den översyn som Rådet för utvärdering av val då arbetade med. Rådet för utvärdering av val har avgivit delbetänkandet Personval 1998 och redovisar i betänkandet den aktuella frågan och olika problem som kan uppstå om reglerna ändras. Rådet anser att frågan bör göras till föremål för en särskild översyn. Personval 1998 är nu föremål för överväganden inom . Enligt utskottets mening bör regeringens fortsatta beredning av den aktuella frågan nu avvaktas, och utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. är det för val igen och därför bör skyndsamt kunna besluta om att denna diskriminering måste upphöra genom en lagändring.
mot · GP02Sk325 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk325av och ()Skattefri ersättning för ideell skada Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det bör göras en översyn av lagstiftningen i syfte att skattebefria all ersättning av ideell skada. Motivering Ersättning för ideell skada är för det mesta skattefri. Det finns dock exempel på ideell skada som enligt nuvarande skattelagstiftning inte är skattefri. Det är synnerligen stötande att det finns ideell skadeersättning som kan bli skattebelagd om t ex skymfen, trakasseriet eller vad annat som inträffat skett på speciell plats eller i speciellt sammanhang. Principen skattefrihet för ersättning för ideell skada bör enligt vår mening alltid gälla. Följande exempel visar på dagens praxis där skatt på ersättning för ideell skada förekommer. I ett uppmärksammat mål har Kammarrätten i fastslagit att skadestånd vid sexuella trakasserier skall räknas som inkomst av tjänst och beskattas. Ideella skadestånd som saknar samband med skattepliktig verksamhet är normalt skattefria. Enligt rådande praxis och kammarrättens utslag är emellertid skadestånd som har sin grund i anställningsförhållanden, oavsett om det i praktiken rör sig om ideell skada eller ej, att betrakta som skattepliktig inkomst av tjänst. I första hand bör sexuella trakasserier ses som ideell skada på grund av den kränkning och det lidande som drabbad person utsatts för. Detta bör då också slå igenom i lagstiftningen. Det är märkligt, för att inte säga i sig kränkande, att den typ av skadestånd det här är fråga om beskattas som om det vore en inkomst av tjänst. En översyn bör göras vad gäller skatt på ersättningar för ideell skada i syfte att jämställa dessa, så att de alla blir skattefria. () ()