mot · GP02So498 · 2001-10-05 00:00:00 — De regler och rekommendationer som anger tillåtna ljudnivåer måste kombineras med riktlinjer för hur de ska efterlevas. Det ansvaret måste tydliggöras. Detta bör ges regeringen till känna. 11 Samhällsförändringar och folkhälsa Folkhälsoarbete handlar om insatser både på individnivå och på samhällsnivå. Det handlar i hög grad om att se de livsbetingelser som påverkar kvinnors och mäns hälsa och inte minst att se vilka konsekvenser politiska beslut får för folkhälsan. generaldirektör säger att en målsättning skulle kunna vara att det är lika naturligt att diskutera hälsokonsekvenser av de fattade besluten som att ta upp de ekonomiska konsekvenserna. Det är enligt särskilt viktigt när miljö-, närings- och hälsointressen ibland står emot varandra. I besluten bör det då klart framgå vilka överväganden och ställningstaganden som gjorts och att försiktighetsprincipen ska vara en avgörande faktor. Samhället och dess beslutsfattare har en stor utmaning i att utjämna skillnaderna i hälsa mellan olika grupper av människor. För detta krävs långsiktiga och genomgripande insatser. Arbetet med goda miljöer, bra bostäder, bra mat och goda sociala och ekonomiska villkor måste därför vara ständigt aktuellt för att upprätthålla och förbättra folkhälsan. Enbart information på individnivå har visat sig vara otillräckligt när det gäller att påverka folkhälsan; de väletablerade har lättare tagit till sig informationen medan andra utsatta grupper inte har påverkats nämnvärt, vilket styrker vikten av ovanstående. De hälsoproblem som framför allt ökar och som är mycket oroande är den negativa stressen, en stress som har sin grund i känslor av maktlöshet och uppgivenhet. Detta är ett tydligt fenomen i offentlig sektor, företrädesvis inom vårdens och omsorgens yrkesgrupper. Kommuner och landsting är stora arbetsgivare och dessa måste tillsammans med de anställda, fack och företagshälsovård se över och åtgärda dessa problem. I det sammanhanget anser att en särskild utredning bör tillsättas för att se över vilka konsekvenser arbetstidens längd och förläggning får på folkhälsan. Detta bör ges regeringen till känna. 12 Utveckling av folkhälsoarbetet avvaktar med stort intresse regeringens förslag utifrån slutbetänkande eftersom ett offensivt folkhälsoarbete är mycket angeläget. Vi anser fortfarande att det är bättre att förebygga än att behandla när skadan redan uppstått, både ur patientens och samhällets perspektiv. anser att ett effektivt folkhälsoarbete i grunden handlar om att utjämna sociala skillnader och skapa jämlikhet mellan könen. anser att inte minst primärvården har en viktig funktion i folkhälsoarbetet och att även kommunernas ansvar för folkhälsoarbetet bör klargöras. Det behövs även en ökad samverkan mellan de olika huvudmännen och mellan olika projekt för att få en bättre effekt och genomslagskraft. Möjligheten att dra nytta av goda erfarenheter som gjorts skulle därmed öka. En inte minst viktig roll har företagshälsovården i det strategiska folkhälsoarbetet då arbetsplatsen är en miljö som i hög grad påverkar individens hela livssituation. anser att det är ett viktigt steg i det folkhälsopolitiska arbetet om konkreta folkhälsomål kan fastställas med syfte att öka och bevara folkhälsan samt utjämna rådande skillnader i hälsa mellan olika grupper av människor. Detta bör ges regeringen till känna. () () () () () () () () () ()