mot · GO02Fi18 · 2001-05-02 00:00:00 — Dessa tillskott bör dessutomomfördelas tidsmässigt så att de snabbare kommer kommunerna till del.Tillskottet i generella statsbidrag bör vara ,3,5 miljarder samt . Netto innebär deten resursökning för kommunsektorn med övertreårsperioden.I en särskild motion med anledning av regeringens skrivelse Utvecklingen iden kommunala sektorn (skr. 2000/2001:102) utvecklas Kristdemokraternassyn på kommunsektorns resurs- och reformbehov och utmaningar merutförligt.9.1 Regleringar enligt finansieringsprincipenKommunsektorn påverkas indirekt av en rad förändringar somKristdemokraterna vill göra på olika områden. Samtliga dessa effekterregleras i enlighet med finansieringsprincipen.Den föreslagna beräkningen av sjukpenninggrundande inkomst väntasminska kommunsektorns skatteintäkter med ca årligen.Införandet av en andra karensdag beräknas netto förstärka kommunsektornmed . Den höjda avdragsrätten för pensionssparandeminskar kommunsektorns skatteintäkter medan den slopadeinkomstprövningen av änkepensionerna och den förlängdaomställningspensionen verkar i motsatt riktning.Ett införande av barnomsorgskonto väntas leda till attkommunernas kostnader för barnomsorg minskar med drygt 1,3miljarder kronor varaktigt, eller av de totala kostnaderna förbarnomsorgen när föräldrarna får möjlighet till fler barnomsorgsalternativ.Det inledande året väntas effekten bli mindre.Den sänkta gränsen för reseavdrag leder till minskade skatteintäkter,liksom effekten av de slopade i föräldraförsäkringen och debibehållna 12 månaderna i föräldraförsäkringen. Den föreslagna höjningen avgarantibeloppet till 150 respektive verkar i motsatt riktning genomatt skatteintäkterna ökar. Det höjda pensionstillskottet med 200kronor beräknas öka kommunernas skatteintäkter med 280miljoner kronor. Förslaget om sänkt bokmoms beräknas minskakommunernas moms-kostnader med knappt 300 miljoner kronor.Regeringen har flyttat delar av pengarna för maxtaxereformen tillutgiftsområde 25. Eftersom har ett alternativ till dennareform avvisas pengarna även fortsättningsvis. I tabell 9.1 redovisas desamlade effekterna enligt ovan för kommunsektorn till följd avKristdemokraternas politik och beräkningen av den totala ramen förutgiftsområde 25.TABELL 9.1 BERÄKNING AV RAMEN FÖR UTGIFTSOMRÅDE 25 ALLMÄNNA BIDRAGTILL KOMMUNER ÅREN 2002-2004Tabell 15: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Av tabellen framgår att det sammanlagda nettotillskottet i form avgenerella statsbidrag till kommunsektorn är . Den centralstyrda skolsatsning som regeringenföreslår anser vi bör utformas som en höjning av de generellastatsbidragen så att kommunerna själva kan bestämma över dessanvändning. Frånräknat denna minskade utbetalning (från utgiftsområde16) blir resurstillskottet över treårsperioden.Det höjda grundavdrag som föreslår ska beräknas motden kommunalt och statligt beskattningsbara inkomsten och juridiskt settutformas som en statlig skattereduktion, varför kostnaden för dennaskattesänkning kommer att helt belasta staten genom en mindre behållning påinkomsttitel , precis som effekten av det nuvarande grundavdraget gör.Samma sak gäller naturligtvis det statliga förvärvsavdraget och avdragsrättenför styrkta barnomsorgskostnader som också föreslås i denna motion. Vidarehar effekten på de kommunala skatteintäkterna till följd av attKristdemokraterna vill avskaffa regeringens skattereduktion förpensionsavgiften reglerats inom statsbudgeten så att kommunerna inteförlorar några skatteintäkter.10 Statens inkomsterHuvuddelen av förslag på skatteområdet framgår avavsnitt 8.1 och 8.2 tidigare i denna motion. I tabell 10.1 sammanfattas vaddessa skatteförslag beräknas få för kassamässiga effekter förstatsbudgeten, tillsammans med effekten av de utförsäljningar av statligthel- eller delägda företag vi vill göra under perioden.För beräkningarna av samtliga förslag till regeländringar i skattesystemetsvarar utredningstjänst.TABELL 10.1 SAMMANFATTNING AV SKATTESÄNKNINGAROCH INKOMSTFÖRÄNDRINGAR PÅ STATSBUDGETEN I FÖRHÅLLANDE TILLREGERINGENS BERÄKNADE INKOMSTERTabell 16: (Miljarder kronor, kassamässigt 2002 2003 2004 )Anm.: Under övriga inkomstförändringar ingår minskade inkomster av statensaktier tillföljd av försåld egendom, skattemässiga effekter av en andra karensdag isjukförsäkringenoch reglering mot företagssektorn, effekt av effektivare skattekontroll ochindrivning samtavgift för försåld högskoleutbildning.Det finns många skäl för en försäljning av statens aktier, dels för attrenodla statens roll och dels för att sprida ägandet. Ett spritt ägande ochsund konkurrens i en väl fungerande ekonomi skapar trovärdighet och fåräven riskkapitalmarknaden att fungera. Ett omfattande privat sparande iaktier är en av de viktigaste förutsättningarna för att nya företag skallkunna bildas och nya jobb skapas. Ett tredje skäl för en privatisering avdet statliga ägandet är att det förbättrar förutsättningarna för de företagsom det handlar om. Oklara roller gör att offentligt ägda företag lätt blirverktyg för politiska ambitioner vilket på lång sikt drabbar tillväxten ochskapandet av nya jobb i . En ägarspridning ger företaget behövligtkapital för framtida investeringar, något som inte bör finansieras urstatsbudgeten. Försäljningen ska ske till marknadsmässiga priser och iden takt som är möjlig med tanke på andra introduktioner påaktiemarknaden. Alla företag bör dock inte säljas. Staten ska inte avhändasig inflytandet över och ansvaret för t.ex. Systembolaget.Utifrån ett kristdemokratiskt synsätt finns det alltså anledning att gå vidaremed att minska det statliga ägandet av företag, i princip enligt det programsom antogs av . Utöver dessa bör ytterligare företag bliföremål för försäljning. Till de företag som snabbt kan säljas hör bl a CivitasHolding, resterande delar av , Nordea samt som är aktuella är sådana som är verksamma inomkonkurrensutsatt verksamhet. Monopolföretag kan inte säljas innanomstrukturering skett. Vid utförsäljning bör allmänheten och de anställda iföretagen vara en viktig målgrupp.11 Statens utgifter och utgiftstak11.1 Genomgång av utgiftsområden för år 2002-2004I följande avsnitt presenteras översiktligt preliminäraförslag till förändringar av ramarna för statsbudgetens utgiftsområden iförhållande till regeringens preliminära förslag till utgiftsramar för åren2002-2004. De föreslagna totala rambeloppen sammanfattas i en tabell islutet av avsnittet. bör godkänna dessa ramar som inriktningför regeringens fortsatta budgetarbete.Utgiftsområde 1. Rikets styrelseTabell 17: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar verksamheterna statschefen, och dessmyndigheter, regeringen, vissa centrala myndigheter samt mediefrågor.Regeringskansliet har under tillförts betydande resurser.Utveckling och anpassning av borde i högre utsträckningkunna ske genom organisationsförändringar och rationaliseringar. Den avregeringen nu föreslagna ökningen av anslaget bördärför inte genomföras. Utöver utebliven anslagsökning föreslås ettbesparingskrav på för vardera av åren. bör därför minskas med för ,med och med för 2004.Genom effektiviseringar och avgiftsfinansierad verksamhet kanbesparingar på göras inom Datainspektionen.Regeringen föreslår i tilläggsbudgeten ökning av driftsstödet i presstödetsamt i samdistributionsstödet för pressen genom regelförändringar. nedläggningen av tidningen disponeras inom presstödets ram ettöverskott på . Regeringen föreslår en överföring av 24miljoner kronor till utgiftsområde 17. Denna överföring accepteras liksomökningen på samdistributionssidan (). Återstående medel på 81miljoner kronor inbesparas, varav avser höjning avdriftsstödet.Sammantaget kan ramen för utgiftsområdet minskas med 297 miljonerkronor för , och för2004.Utgiftsområde 2. Samhällsekonomi och finansförvaltningTabell 18: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter som ,, , , m fl.Kristdemokraterna anser att ramen kan minskas genom besparingar ochsammanslagningar av vissa myndighetsfunktioner under utgiftsområdet som överlappar varandra.Ramen för utgiftsområdet bör därför vara lägre än vadregeringen föreslår , lägre och 145miljoner kronor lägre år 2004.Utgiftsområde 3. och uppbördTabell 19: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna ochTullverket. bedömer att dessa tre verksamheter börtilldelas större resurser än vad som föreslås i regeringens budgetförslag.Kristdemokraterna anser att den svarta marknadens utbredning allvarligtskadar den svenska ekonomin. Detta förhållande bekräftas av ett flertalstudier och utredningar. Det handlar om regelrätt inkomstbortfall men ocksåom nedsatt tilltro till det svenska skattesystemet. snedvrids och affärsmoralen luckras upp. För att minska den svartasektorns omfattning måste därför skattekontrollen effektiviseras. RSVkonstaterar i sitt budgetunderlag 2002-2004 att det finns luckor iskattekontrollen och att dessa nyttjas för skatteundandragande. Vikristdemokrater tar denna signal på allvar och vill därför anslå 70 miljonerkronor ytterligare i förhållande till regeringens förslag för ökadskattekontroll.Det handlar dels om att öka beskattningens effektivitet, dvs förhållandetmellan debiterad skatt och rätt skatt, dels själva skatteuppbördenseffektivitet,dvs förhållandet mellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. Tidigaredokumenterade erfarenheter, belysta bl a av revisorer, visar attsatsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka.EU:s regelverk inom tullens område är nu till stora delar genomfört.Samarbetet mellan medlemsländerna, för att motverka smuggling och annanekonomisk brottslighet, behöver öka och för detta krävs också ökade resurser.Kristdemokraterna föreslår att anslaget till ökas med 40miljoner kronor , utöver vad regeringen föreslagit. Detta i syfte attförstärka kontroll och spaning kring illegal införsel av narkotika, vapen,alkohol, tobak och andra skattepliktiga varor.Ramen för utgiftsområde 3 föreslås därmed sammantaget ökas med 110miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag.Utgiftsområde 4. RättsväsendetTabell 20: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar polisen, åklagarväsendet, domstolsväsendet,rättshjälpen, kriminalvården, exekutionsväsendet, , , Rättsmedicinalverket ochGentekniknämnden.Kristdemokraterna har motsatt sig de nedskärningar som tidigare skettinom utgiftsområdet. Vår rättsstat är beroende av att de rättsvårdandemyndigheterna kan verka i praktiken.Särskilt polisens situation måste förändras. Närpolisverksamheten skasäkerställas och utvecklas. Närpoliskontoren ska hållas öppna i betydligtstörre utsträckning och arbetsmetoderna med ett problemorienteratarbetssätt inom polisen ska utvecklas. Personalförsörjningen inom polisenkräver utökade resurser. För att säkerställa den fastlagda ambitionsnivån förpolisens verksamhet måste antalet utbildningsplatser utökas kraftigt. Tillskillnad från regeringen vill att det ska finnas 19 000poliser . Resurser måste avsättas så att de som genomgårpolisutbildningen kan anställas på polismyndigheterna. Regeringensnuvarande budgetanslag tillåter inte att alla som studerar till poliser kananställas. De riskerar att gå arbetslösa innan de kan erbjudas anställning.Detta som behovet av nya poliser är akut.Åklagarväsendet bör stärkas så att beredskap finns för ett ökat antalärenden till följd av att fler poliser kommer i tjänst. Antalet platser förutbildning av nya åklagare måste öka.Läget är allvarligt inom domstolsväsendet. De pågående nedskärningarnaär ett hot mot rättssamhället. har motsatt sig regeringensreformeringsarbete som innebär att stora delar av bland annat inlandeturholkas på domstolar och därmed också polis, åklagare och advokater.Kristdemokraterna vill att en utvärdering av de genomförda och beslutadeförändringarna av tingsrättsorganisationen ska göras innan ytterligaretingsrätter läggs ned. Utvärderingen ska inte uppdras åt Domstolsverket.Särskilda åtgärder måste vidtas för att minska den oacceptabelt stora volymenav balanserade mål i kammarrätterna och Regeringsrätten.Inom kriminalvården måste resurser avsättas för påverkansprogram, flermotivationsavdelningar och förberedelser för utslussning av de intagna efteravtjänad strafftid. Antalet häktesplatser och platser för sluten ungdomsvårdmåste öka.Kristdemokraterna vill även uppmärksamma det lokala brottsförebyggandearbetet. För att långsiktigt lyckas med målet att minska brottsligheten lokaltoch skapa trygghet för kommuninnevånare och företag behövs resurser tillkommunala insatser.Sammantaget bör ramen för utgiftsområdet utökas med 1 000 miljonerkronor för , 2003 och 1 000 miljoner kronor2004.Utgiftsområde 5. och internationell samverkanTabell 21: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Inom utgiftsområdet ingår utrikes- och säkerhetspolitik och det avserbidrag till vissa internationella organisationer, fredsfrämjandeverksamhet, information om i utlandet, nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska frågor samt Europainformation. Även och utlandsrepresentation ligger inom dettautgiftsområde.Kristdemokraterna motsätter sig regeringens förslag att anslaget förutrikesförvaltningen flyttas från utgiftsområde 5 till utgiftsområde 1 och attden läggs under myndighet och stabsorganisation.Vi motsätter oss även de planerade nedläggningarna av Sverigesambassader i , , Heliga Stolen, och . I tider avglobalisering och ökad internationalisering stryper viktigautrikespolitiska och strategiska internationella kontaktytor och vänskapsband.Detta anser vi kristdemokrater är både orimligt och obegripligt. Därför anslårvi utöver regeringens budgetförslag 35 miljoner varje år 2002-2004 för attbevara de utpekade ambassaderna, liksom för att kunna upprätta flerbeskickningar i Öst- och Centraleuropa.Utgiftsområde 6. TotalförsvarTabell 22: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar verksamheter inom det militära och det civilaförsvaret, , ,, vissa nämnder samt stödverksamhet till detmilitära och det civila försvaret. Här ingår även fredsfrämjandeverksamhet med svensk trupp utomlands.Kristdemokraterna motsatte sig de omfattande nedskärningar av Försvars-maktens fredsorganisation som den socialdemokratiska regeringen ochCenterpartiet föreslog i prop. 1999/00:30 Det nya försvaret. Riksdagenbeslutade i huvudsak enligt propositionen.Regeringen föreslår i budgetpropositionen för att de nuvarandeanslagen 6:1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m. och anslaget 6:2fredsfrämjande truppinsatser slås samman till ett anslag. Detta kan innebäraonödig konkurrens beträffande fördelningen av medel till reguljärförbandsverksamhet och fredsfrämjande truppinsatser. Kristdemokraternaavslår således denna sammanslagning.För att långsiktigt kunna möta utökade krav på internationell verksamhet,gränskontroll och miljöskydd till sjöss bör resurserförstärkas. avsätter under anslag 7:1för detta ändamål.Utgiftsområde 7. Internationellt biståndTabell 23: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar verksamheterna internationelltutvecklingssamarbete samt samarbete med Central- och Östeuropa.Kristdemokraterna anser att det svenska biståndet ska öka. Drastiskt ökadeambitioner är nödvändigt bl a inom det humanitära biståndet, globalamiljöprojekt, arbetet för att stärka respekten för mänskliga rättigheter och endemokratisk samhällstradition, det säkerhetsfrämjande området,fattigdomsbekämpningen (skuldavskrivningar m m), samt insatser för atthindra spridningen av sjukdomar som aids, tuberkulos och malaria i såvälutvecklingsländer som delvis i vårt eget närområde kring Östersjön.Regeringen anger att enprocentsmålet skall uppnås när de statsfinansiellaförutsättningarna för detta föreligger. anser att det finnsskäl och möjligheter för en ytterligare ökad biståndsnivå. Vi anslår därför 2,7miljarder kronor mer än regeringen , 2004avsätta av BNI.Ramen för utgiftsområdet bör utökas med för år för och för år 2004.Utgiftsområde 8. Invandrare och flyktingarTabell 24: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar politikområdena Migrationspolitik,Integrationspolitik, Storstadspolitik och Minoritetspolitik.Statsbidrag har /96 lämnats till vissa kommuner iframförallt storstadsregionerna för att stimulera till insatser i vissabostadsområden. avvisar projektets förlängning som skulleinnebära ett anslag om . Kristdemokraternamotsatte sig inrättandet av en ny integrationsmyndighet. Trots motstånd frånfem av partier genomdrev Socialdemokraterna beslutet ominrättandet av myndigheten.Kristdemokraterna föreslår en nedläggning av från den1 . Vissa uppgifter övertas av , ombudsmannen företnisk diskriminering samt Riksförsäkringsverket.Sammantaget innebär våra förslag att ramen minskas med 43 miljonerkronor , och år 2004.Utgiftsområde 9. Hälsovård, sjukvård och social omsorgTabell 25: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso och sjukvårdspolitik,Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik,Socialtjänstpolitik och Forskningspolitik.Kristdemokraterna anser att sjuk- och tandvårdsförsäkring börsamordnas. För detta ändamål bör en utredning skyndsamt tillsättas. Det är idet sammanhanget lämpligt att även frågan om kostnader för hjälpmedel tasmed.Under de senaste åren har den enskildes tandvårdskostnader stigitdramatiskt. känner oro för att många tvingas avstånödvändig tandvård, på grund av de höga kostnaderna. I avvaktan på enutredning om att slå samman sjuk- och tandvårdsförsäkringen tillför vi 100miljoner kronor under åren 2002-2004.Kristdemokraterna avvisar regeringens förslag som innebär att landstingenskall ansöka om pengar för att minska vårdköerna. Vi anser att pengarnaistället, enligt fördelningsprincipen, skall utgå till samtliga landsting. Detärviktigt att landstingen själva får besluta om hur man på bästa sätt organiserarsin verksamhet.Kristdemokraterna anser att funktionshindrade skall kunna delta isamhället på lika villkor och accepterar därför inga nedskärningar påhandikappområdet. Regeringen har sänkt anslaget för bilstöd senast i och medhöstbudgetpropositionen. Detta har resulterat i att personer medfunktionshinder nekas bilstöd, långt innan årets utgång, med hänvisning tillatt det saknas pengar. För att på ett bättre sätt tillgodose behovet av bilstödökar vi anslaget med under åren 2002-2004.Kristdemokraterna anser dock att det bör skapas en större flexibilitet mellande olika systemen för bilstöd, färdtjänst samt utökad tillgänglighet ikollektivtrafiken.Från år 2002 förelås en extra satsning om påstimulansbidrag till kommunernas arbete med anhörigvårdare.Kristdemokraterna vill minska de stora skillnaderna i äldreomsorgsavgiftermellan olika kommuner. Regeringens förslag om ett nationelltförbehållsbelopp (finansierat under utgiftsområde 25) är endast ett första stegtill rättvisa för de äldre. återkommer med etttaxeförslag som innebär mindre skillnader mellan kommunerna och rimliganivåer för de äldre. För detta ändamål har medel tillförts kommunsektornunder utgiftsområde 25.Det avtal som slöts mellan staten och omkostnadsansvaret för läkemedelsförmånen har intefått den utformning som begränsar den ekonomiska risken förlandsting/regioner till en rimlig nivå. Vi kristdemokrater kan inte acceptera enutveckling där läkemedelskostnaderna riskerar att ekonomiskt tränga ut andradelar av vård och omsorg.Ramen för utgiftsområdet bör utökas med år samt med år 2004.Utgiftsområde 10. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappTabell 26: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga.Regeringen har tidigare minskat anslaget till rehabilitering.Det har varit missriktat, eftersom resurser som satsas betalar sig mångdubbelt.Enligt regeringens egen utredning ger varje krona satsad på rehabilitering ilängden tillbaka. anser att den nyarehabiliteringsförsäkring som föreslås i SOU 2000:78 i alla väsentligahuvuddrag bör genomföras från . Totalkostnaden ökar underdet första året men åren därefter innebär reformen en nettovinst i form avlägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension. Inga dynamiskaeffekter eller förändringar i skattebasen finns inräknat i detta.Vi föreslår att sjukförsäkringen skall innehålla med etthögriskskydd per år.Den ersättningsgrundande inkomsten (SGI) skall beräknas påsnittinkomsten . Skattepliktiga förmåner samtsemesterersättning skall vara SGI-grundande.Kristdemokraterna förespråkar en ny modell för trafikförsäkringen, enligtfinsk modell, där samtliga personskadekostnader i samband med trafikolyckorförs över till trafikförsäkringen. Enligt detta alternativ avlyfts detoffentligakostnader på ca . Den besparing som uppstår återförs delvistill trafikanterna genom sänkt fordonsskatt.Sammantaget kan utgiftsområdesramen minskas med 5 990 miljonerkronor , och år2004.Utgiftsområde 11. Ekonomisk trygghet vid ålderdomTabell 27: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk familjepolitik.Kristdemokraterna har tidigare påpekat att regeringen har genomfört en radorimliga försämringar inom utgiftsområdet. Vi anser att inkomstprövningen iänkepensionen skall tas bort. Vidare skall inte fritidsfastighet ingå iinkomstprövningen för bostadstillägg.Regeringen föreslår i prop. 1999/2000:91 Efterlevandepensioner ochefterlevandestöd till barn, att en förlängning av omställningspensionen skall ske . aviseras en förlängning 2005. anser att omställningspensionen skallåterställas i ett steg . För att förbättra för de sämstställda pensionärerna föreslår ett höjt pensionstillskottmed . Därmed får de ekonomiskt sett sämstställda pensionärerna del av de förbättringar som garantipensionen väntas geår 2003. får samtliga pensionärer en skattesänkning med 250kronor till följd av det höjda grundavdrag som Kristdemokraternaföreslår.Ramen för utgiftsområdet utökas med ochmed och med år 2004.Utgiftsområde 12. Ekonomisk trygghet för familjer och barnTabell 28: (Miljoner kronor 2002 2003 2004 )Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk familjepolitik.Kristdemokraterna hävdar familjens rätt att avgöra barnomsorgsforminklusive egen omsorg i hemmet. Tillsammans med , har vi presenterat ett gemensamt alternativ till regeringensmaxtaxereform. Barnomsorgskontot föreslås införas från och med den 1/12002.Garantinivån i föräldraförsäkringen föreslås höjas i två steg till 200 kronorper dag . föreslås nivån bli per dag.Kristdemokraterna förstärker även den barnrelaterade delen i bostadsbidragetinom utgiftsområde 18. För de barnfamiljer som berörs betyder det ca 300kronor mer i månaden.Kristdemokraterna välkomnar regeringens förslag att åter införakontaktdagarna eftersom vi har drivit frågan om ett återinförande sedan detogs bort 1995. vill vi ge föräldrarna möjlighet att ta ut tvåkontaktdagar per barn och år för barn mellan . införsdessa kontaktdagar för barn mellan . Föräldrarna kan även välja attspara kontaktdagarna därpå. avvisar såledesregeringens förslag som endast innebär en kontaktdag per barn och år för barnmellan 6 och 11 år.På motsvarande sätt som inom utgiftsområde 10 föreslås ett nyttberäkningssätt för SGI, vilket leder till att kostnaderna förföräldraförsäkringen kommer att minska. samladefamiljepolitik framgår av avsnitt 7.3.Jämfört med regeringen utökas ramen för utgiftsområdet med 640,5miljoner kronor , med och med 450,5miljoner kronor år 2004.Utgiftsområde 13.