mot · GP02T66 · 2001-12-03 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T66av och ()med anledning av prop. 2001/02:66 Ytterligare förlängd tid för statliga garantier för att återställa försäkringsskyddet för flygbranschen Förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens förslag om att förlänga giltighetstiden för bemyndigandet för regeringen att mot en riskavspeglande avgift (inklusive administrativa kostnader) ikläda staten ekonomiska förpliktelser i form av garantier till försäkringsbolag för att återställa försäkringsskyddet till samma omfattning som tidigare vid skador för tredje man som följer av krig, terrorism och liknande för av licensierade flygbolag t.o.m. . avslår regeringens förslag om att förlänga giltighetstiden för bemyndigandet för regeringen att mot en riskavspeglande avgift (inklusive administrativa kostnader) ikläda staten ekonomiska förpliktelser i form av garantier till försäkringsbolag för att återställa försäkringsskyddet till samma omfattning som tidigare vid skador för tredje man som följer av krig, terrorism och liknande för flygplatser t.o.m. . avslår regeringens förslag om att förlänga giltighetstiden för bemyndigandet för regeringen att mot en riskavspeglande avgift (inklusive administrativa kostnader) ikläda staten ekonomiska förpliktelser i form av garantier till försäkringsbolag för att återställa försäkringsskyddet till samma omfattning som tidigare vid skador för tredje man som följer av krig, terrorism och liknande för vissa s.k. handlingsagenter t.o.m. . Sammanfattning Enligt de grönas uppfattning bör staten inte ikläda sig något garantiansvar. Flygbolagens försäkringsskydd är en fråga som bör lösas av marknaden på rent kommersiella villkor. Och redan nu finns försäkringsbolag som erbjuder faciliteter som ger ett försäkringsskydd på upp till 1 000 miljoner USD, vilket ger ingen eller en låg extrakostnad per passagerare. Bakgrund Mot bakgrund av vansinnesdåden i har de internationella flygförsäkringsbolagen reducerat sin täckning av skador på tredje person som förorsakas av krigshandlingar, terrorattacker och liknande mot flygplan från maximalt till . Den lägre nivån började gälla fr.o.m. . Denna ändring från försäkringsbolagens sida gällande försäkringsvillkoren gjorde att det inte längre var möjligt att teckna försäkringar som i tillräcklig grad täckte eventuella personskador och materiella skador för tredje part. Detta gällde i efter , finns det alternativ. försäkringskonstruktioner En första reflektion när denna situation uppstod var: Varför har inte SAS och andra flygbolag tecknat försäkringsavtal som är långsiktiga och hållbara över tiden? Vanligtvis, vid ingående av avtal i många andra sammanhang, utformas en ändringsklausul så att en förändring av avtalet rimligtvis godkänns av båda parter. I det här fallet borde SAS m.fl. ha haft en möjlighet att lägga in sitt veto eller diskutera om en förändring skulle ske eller ej. Men det tycks inte ha varit fallet. Statens inblandning Det som är riskabelt är dyrt att försäkra. Det vet alla som t.ex. åker motorcykel eller dyker. Varför just flyget nu ska undantas från denna princip motiveras med att fungerande flygtransporter är ett intresse för såväl staten, näringslivet som samhället i övrigt. Regeringen anser att det vid allvarliga störningar på flygmarknaden finns ett legitimt intresse av att staten temporärt träder in och ger garantier och andra stödåtgärder när alternativet annars kanske är att dessa transporter upphör helt för kortare eller . Att det finns andra sätt att kommunicera, för kortare eller , tycks vara främmande för regeringen, eftersom dessa alternativ inte finns analyserade och redovisade i propositionen. Det torde vara rimligt att bedöma att näringslivets behov av transporter, i den mån de inte kan tillgodoses med andra transportmedel än flyg, skulle kunna tillgodoses med hjälp av videokonferenser, e-post, telefon, telefax, telex m.m. under en kortare eller . Vi vet att mycket blir dyrare och besvärligare efter den fruktansvärda tragedin i . Att försäkringsbolagen har gjort en annan riskbedömning och inte längre anser sig kunna leva upp till eller klara av utlovade ersättningar vid olyckor är en del av detta. Förut var det försäkringsbolagen som stod för den olyckskostnaden. Så bör det också vara . Frågan ska inte lösas av staten utan på marknaden inom ramen för det storkapital som både försäkringsbolagen och flygbolagen tillhör. har staten bestämt sig för att bli flygbolagens försäkringsbolag. Det är nygammal planekonomi och det är olämpligt. Senaste utvecklingen Det har hänt mycket sedan först behandlade frågan. För de svenska flygbolagen finns det i princip två alternativa lösningar på marknaden. Ett av alternativen har tecknats av över 250 flygbolag världen över. Värt att notera är att SAS numera sänkt sitt försäkringsskydd och endast tecknar sig för en garanti med en ersättningsnivå på 750 miljoner USD mot tidigare 1 750 miljoner USD. För flygplatser och s.k. handlingsföretag finns nu möjlighet att teckna en försäkring för ett skydd upp till 50 miljoner USD. , i sin egenskap av flygplatshållare, har tecknat en garanterad försäkring på 1 100 miljoner USD. Gotab, 2001 () ()