mot · GP02T34 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T34av m.fl. (m)med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av infrastruktursatsningar i . Motivering är strategiskt belägen mellan tillväxtområdena , och . 650 000 personer arbetar i regionens näringsliv som har sin tyngdpunkt inom industri och varuproduktion samt handel och kommunikation. I regionen finns till exempel hälften av rikets sysselsättning inom bil- och bilkomponentindustrin och 41 000 företag bedriver handel med utlandet. Vid regionens högskolor och universitet finns fler än 55 000 studerande. är en av de ledande industriregionerna i , och det i hög grad exportberoende näringslivet är beroende av en bra infrastruktur för att minimera nackdelen med långa avstånd till de viktigaste marknaderna. Logistiken har blivit en allt viktigare fråga för företagen, och utvecklingen inom detta område går mycket fort. Därför är infrastrukturen kvalitetsavgörande för var företagen etablerar sig och var de lägger sina investeringar. Denna utveckling är särskilt tydlig hos de globala företagen. största hamn finns i , den enda med trafik. av landets containertrafik passerar här. I regionen finns flera av viktigaste väg- och järnvägsstråk och näst största flygplats. har betydande möjligheter som farled till hamnarna i . Inom från finns merparten av industri. Betydande godsvolymer både på väg och järnväg fraktas mellan regionen och bland annat , , och . Regionens näringsliv genererar stora transportmängder. Import och export är betydande och svarar för av godset i svenska hamnar. Så gott som all oljetransport till och från sker via hamn och . Näringslivet har behov av en fullgod infrastruktur inom såväl väg, flyg, järnväg som sjöfart. Transportsystemet måste kunna klara de högt ställda kraven på snabbhet, frekvens och säkerhet både vad det gäller gods- och persontransporter. De senaste årens utveckling mot kundorderstyrning, ökat leverantörsansvar och just-in-time-leveranser ställer krav på säkra, snabba och frekventa sändningar, vilket kraftigt ökar efterfrågan på väg- och flygtransporter. Denna utveckling förstärks genom att näringslivet i global konkurrens tillverkar alltmer högförädlade produkter, vilket är en förutsättning för tillväxt och välfärdsutveckling. Nya och effektiva logistiklösningar växer fram där de olika transportslagen ofta kompletterar varandra. Stora brister i järnvägsnätet Infrastrukturen i har stora brister, inte minst på järnvägsområdet. har de mest omfattande problemen i landet vad gäller kapacitetsbrister på järnvägsnätet. Stamjärnvägarna in mot har sådana brister att det finns påtagliga hinder för att utveckla såväl gods- som persontrafik. Sker inga snabba satsningar på banan kommer dagens problem att förvärras med allvarliga konsekvenser för gods- och persontrafik. Potentialen för både gods- och persontrafik kan tillvaratas först då standardbristerna på järnvägsnätet åtgärdats. Godsvolymerna som transporteras över gränsen på järnväg minskar. Det krävs därför en kraftfull utbyggnad av järnvägsnätet i för att vända utvecklingen. Då finns möjlighet att nå en mycket god kvalitet och omfattning på tågtrafiken. Kapacitetsproblemen inom kan åtgärdas genom byggandet av en tågtunnel. En sådan lösning skapar också nya och intressanta trafikeringslösningar för lokal- och regionaltrafiken. Antalet resenärer in mot med regiontågen har ökat . Ökad kapacitet i infrastrukturen medger att trafikvolymen kan fördubblas. Stora nationella satsningar på järnvägar genomförs eller har genomförts i andra delar av landet. måste komma upp på dagordningen. Järnvägen GöteborgOslo måste prioriteras. ... och i vägnätet Det statliga vägnätet i regionen har i stora delar en låg standard. Det gäller såväl stamvägar som regionalt vägnät. Trafikbelastningen är i vissa delar hög och även totalt i förhållande till väglängden. Regionen har av det statliga vägnätet men av trafiken. Stora delar av stamvägnätet har i relation till trafikvolymer och antal lastbilar en mycket bristfällig standard. Många plankorsningar och trafikljus samt smala vägbredder bidrar till ryckig trafik och onödiga utsläpp. För del är det framför allt en ny förbindelse över som avlastning till den överbelastade Tingstadstunneln som behöver komma till stånd. Trafikproblemet genom Tingstadstunneln är nu ohållbart. Detta problem medför väldigt hård belastning på både trafikanter och miljön. Att bygga bort det stora trafikproblemet vid Tingstadstunneln är en angelägenhet som måste få högsta prioritet. Olycksbelastningen är hög på långa avsnitt av de västsvenska vägarna. Andelen farligt gods som transporteras på lastbil är högre i än genomsnittet för riket. som standarden bitvis är mycket låg i förhållande till vägarnas funktion så ökar trafikmängderna kraftigt och prognoserna visar fortsatta ökningar. Så har till exempel E 6 den starkaste trafikökningen av stamvägarna i landet. Stora brister finns också på det regionala vägnätet. I det regionala vägnätet ingår både vägar med stora trafikmängder och vägar med mer gles trafik. Högtrafikerade vägar har betydelse för gods- och pendlingstrafiken men också för till exempel tillgängligheten till regionens sjukhus. Det finmaskiga vägnätet är vidsträckt och viktigt för arbetspendling, varudistribution samt jord- och skogsbruk. Behoven av bärighetshöjning, tjälsäkring, rekonstruktion och beläggning av grusvägar är eftersatta och uppgår till mer än de 0,9 miljarder som finns tillgängliga i regeringens budget. Vägkapitalet urholkas genom eftersatt drift och underhåll. Utöver de välståndsskapande argumenten för satsningar på infrastrukturen så är givetvis nödvändigheten av att minska trafikolyckorna det viktigaste argumentet. En utbyggnad av viktigaste stamvägar; E 6, E 20, Rv 40 och Rv 45 till motorväg- och fyrfältsväg skulle enligt uppgifter från minska antalet skadade med cirka 1000 personer, varav cirka 220 döda eller svårt skadade. Om nollvisionen är en allvarligt menad målsättning måste staten naturligtvis satsa på att bygga den säkraste typen av väg. ... såväl som flyget flygplats är landets näst största flygplats som dessutom svarar för en stor del av överskott. Trafikutvecklingen för både gods- och persontrafik är stark. Tillgängligheten till behöver förbättras för resande och gods till och från regionen. Järnvägsförbindelse till flygplatsen saknas och resande på fyra av fem stamvägar måste passera för att nå flygplatsen. På flygplatsen planeras för bland annat terminalutbyggnader och uppställningsplatser för flygplan. Det är angeläget att dessa investeringar ryms inom ramar. ... och hamn , av den svenska utrikeshandeln, passerar hamn. Antalet containrar är uppe i 700 000 stycken, en siffra som beräknas att fördubblas . För landets internationella konkurrenskraft krävs välfungerande och anslutande landinfrastruktur till framför allt hamn. Farlederna till hamn måste uppfylla de krav internationell sjöfart ställer. Avtal har slutits om att bredda och muddra hamnkanalen, vilket är bra. Vad som krävs är att elektrifieras. Vad som också krävs är att väg- och järnväg till och från hamn håller en hög klass, så att godstransporterna flyter smidigt. Alternativ finansiering Viktigt att lyfta fram är även en alternativ finansiering genom partnerskap med näringslivet för utbyggnad av våra viktigaste vägar och järnvägar. Det innebär i princip att staten upphandlar om anläggning av en prioriterad väg- eller bansträcka i internationell konkurrens. Det vinnande konsortiet ordnar finansieringen av anläggningen. Staten betalar en årlig kostnad i exempelvis för anläggning, drift och underhåll från det att vägen är klar. Vägen överlämnas till staten i avtalat skick när betalningen är klar. Detta innebär att kostnaden för staten startar först när nyttan av den nya vägen uppkommer. Enligt internationell erfarenhet (och ) medför utbyggnad av infrastrukturen med användande av alternativ finansiering genom partnerskap (Public Private Partnership, PPP) lägre kostnad på grund av riskdelning och effektivare och snabbare process. Vidare har det finska bedömt att användandet av alternativ finansiering genom partnerskap vid utbyggnaden av motorväg mellan och inneburit att vägen har kunnat öppnas för trafik än med anslagsfinansiering. Den samhällsekonomiska effekten av tidigareläggning har uppskattats (finska ) uppgå till cirka 400 miljoner i minskade olycks-, miljö- och tidskostnader. Ytterligare en fördel med användandet av alternativa finansieringsmetoder genom partnerskap är att detta frigör offentliga resurser för andra ändamål som till exempel det eftersatta och mycket viktiga underhållet och förbättringar av det befintliga vägnätet. Att en stor del av vägnätet exempelvis i är avstängt under tjällossningen är naturligtvis helt oacceptabelt. () () () () () () () () ()