mot · GP02U282 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U282av m.fl. (v)Sanktionerna mot och det kurdiska folkets säkerhet 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att i FN måste verka för att och bombningar av upphör. tillkännager för regeringen som sin mening att till följd av att sanktionerna mot inte alls får den effekt som avses i FN skall verka för att sanktionerna hävs. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen inom FN och EU verkar för att den kurdiska befolkningens och norra /irakiska autonomi i folkrättsligt avseende stärks och skyddas genom att de kurdiska delarna ingår i en federation med övriga . tillkännager för regeringen som sin mening att eftersom det s.k. Food for Oil-programmet inte fungerar måste den i FN verka för att den irakiska befolkningen ges snabb och effektiv hjälp med livsmedel och mediciner så snart sanktionerna har hävts och bombningarna har upphört. tillkännager för regeringen som sin mening att den skall verka för att FN utarbetar andra metoder och typer av sanktioner mot stater som begår brott mot folkrätten eller mot mänskliga rättigheter än dem som vi sett i bl.a. , vilka drabbar oskyldiga i stället för de för brotten ansvariga. tillkännager för regeringen som sin mening att den bör i FN arbeta för en successiv nedtrappning av sanktionerna mot förbunden med krav på säkerhet och möjligheter för kurderna i norra /irakiska att utveckla sitt regionala självstyre och ingå i en federation med övriga . tillkännager för regeringen som sin mening att den bör i FN arbeta för en successiv nedtrappning av sanktionerna mot förbunden med krav på säkerhet för shiamuslimerna i södra . 2 Bakgrund I och med 1989/90 avslutades det . Därefter har följt med endast en stormakt i världen. Det borde efter ett studium av de senaste tio årens utveckling stå klart att den stormakt som blev kvar på arenan i ringa grad agerat utifrån de mål som är FN:s och mänsklighetens utan utifrån eget skön och utifrån egna snäva intressen. I samband med andra staters folkrättsbrott eller terroristangrepp har uppträtt utan FN-mandat. Några exempel på detta är de repressalier i form av missilangrepp som vidtog efter terroraktionerna mot ambassader i och vilka på lösa grunder antogs vara initierade från och . Som terroristbekämpning var dessa angrepp fullständigt meningslösa, eftersom missilerna träffade antingen oskyldiga människor eller i sammanhanget perifera mål. Syftet med dessa attacker var dock knappast att uppvisa skjutskicklighet utan snarare att visa sin makt och militära styrka. Båda attackerna saknade sanktion från FN. Även och Natos ingripande mot skedde utan FN-mandat. I samtliga tre fall begick självt folkrättsbrott. I samtliga fall sköts FN åt sidan på ett sätt som visade en oerhörd brist på respekt för FN och världssamfundet. Ingenting av maktutövning och utrikespolitiska verksamhet har dock kostat så många människoliv som det krig som följde efter det s.k. gulfkriget det senare kanske det blodigaste av de militära ingripanden där också FN varit inblandat. 3 I strid med folkrätten angrep under 1990 . Eftersom det handlade om ett folkrättsbrott begånget av kunde få FN:s sanktion för ett ingripande till försvar. Svaret på angrepp på blev , vars huvuddel bestod av amerikansk och brittisk militär under FN-flagg. Militära anläggningar och andra viktiga mål i bombades under föregivande att man endast attackerade militära mål. De förklarade att man bara gjorde kirurgiska ingrepp mot dessa utan att civilbefolkningen drabbades. Detta var inget annat än ett propagandistiskt påfund. med bombardemanget av gick FN-trupper, främst bestående av amerikanska soldater, till angrepp mot de irakiska ockupationsstyrkorna i och drev ut dem ur landet. Under den irakiska arméns återtåg utsattes denna för skoningslöst bombardemang av amerikanskt FN-flyg. Sannolikt gick mer än 100 000 människoliv (vissa källor anger det dubbla) till spillo under denna meningslösa slakt på flyende soldater. 4 Massförstörelsevapen i och annorstädes Liksom andra länder i området, exempelvis och , var i besittning av massförstörelsevapen, som man tidigare fått hjälp från sina nya fiender att bygga. Efter gulfkriget krävde FN att dessa skulle monteras ned. Det föll dock aldrig , eller andra som ingått i FN-aktionen mot , in att begära av andra länder i området att de skulle göra samma sak. hade för övrigt , medan betraktade som sin bundsförvant, i FN motsatt sig en resolution där en rad länder ville fördöma massaker på kurder i staden . Bristen på konsekvens när det gäller den politiska hanteringen av olika länders arsenaler av massförstörelsevapen och indignationen över användning av sådana torde därför ha andra motiv än humanitära. För att förmå att släppa in vapeninspektörer i landet införde FN handelssanktioner mot landet. inleddes till kurdernas beskydd i norr och shiamuslimernas i söder flygförbudszoner för irakiskt flyg, zoner som övervakades av amerikanskt och brittiskt flyg. 5 Sanktioner och bombningar Det blev snart uppenbart att dessa handelssanktioner fick en fullständigt missriktad effekt. Det var inte och hans regim som drabbades av dem utan det irakiska folket. Livsmedelsbrist uppstod snart. Människors hälsotillstånd försämrades alltmer. FN försökte att mildra effekterna av sanktionerna och tillät att byta olja mot mat. Någon märkbar förändring av människors hälsotillstånd i landet har dock inte kunnat konstateras. beräknades FN:s sanktioner enligt ha kostat 500 000 barn livet. beräknas 200 barn dö på grund av sanktionerna. Vidare beräknas 1,5 miljoner människor män, kvinnor och barn ha dött till följd av sanktionerna i ett land där tillståndet i folkhälsan var mycket gott. En av orsakerna till att de mildrande sanktionerna inte har någon effekt är att och utan FN-mandat bombat . Det har inte handlat om bombningar till kurders och shiamuslimers skydd. Man har även bombat andra mål. Man bombar infrastrukturen, kommunikationerna råkar i kaos, vattentäkter förstörs, vatten förorenas och sjukdomar sprids. bombar inte enbart militära anläggningar utan sjukhus, livsmedelsfabriker, distributionscentra, kraftstationer, moskéer, broar, vägar och avloppsledningar. Livsmedel går till spillo eller blir omöjliga att distribuera. Detsamma gäller för mediciner. Dessa bombningar i kombination med sanktioner har en förödande effekt när det gäller den irakiska befolkningens levnadsvillkor och hälsa. Man lider brist på livsmedel och mediciner. FN:s program Food for Oil fungerar inte. Skadorna som åsamkats den irakiska befolkningen kommer att ha återverkningar långt fram i tiden. Olika bristsjukdomar förorsakar kroniska tillstånd och hjärnskador. Vad som försiggår, men som media i väst ger knapphändig eller förvrängd information om, är en verksamhet som håller på att få karaktären av folkmord. , chefen för program som har till uppgift att leda Food for Oil-programmet i , avgick i protest och förkarade att han inte längre kunde administrera en omoralisk och illegal politik. Hans efterträdare avgick även han, tillsammans med chefen för . En annan av orsakerna till att Food for Oil-programmet inte fungerar är också att distributionen av mat och mediciner när det kommer till kritan hamnar i händerna på söner, som organiserat en svart marknad där mat och mediciner betingar mycket höga priser och ger dem stora vinster. 6 FN:s politik och intressen De skrämmande effekterna av sanktioner och bombningar till trots finns en skillnad mellan FN:s politik å ena sidan och och å den andra. Medan FN:s politik är att förmå och att göra sig av med alla massförstörelsevapen är och krigsmål mer långtgående. Där ser man inte ett slut på kriget förrän man har en ledning i landet som passar dessa båda länders intressen i området. Därför bombas utan FN-mandat. För handlar det om makt och olja och i mycket ringa grad om mänskliga rättigheter. 7 och massförstörelsevapnen i Det som gör att man har anledning att starkt misstänka att politik egentligen inte handlar om nedmonteringen av massförstörelsevapnen är att förekomsten av dessa vapen befinner sig på en nivå som ligger en bra bit under den hade när landet var bundsförvant och i FN vägrade att fördöma gasangrepp på kurderna i Halabja . Nivån när det gäller förekomsten av massförstörelsevapen i är den lägsta . Enligt FN:s vapenexportörer var av massförstörelsevapen nedmonterade . vet ingen utanför hur situationen är när det gäller massförstörelsevapnen, eftersom den irakiska regeringen inte tillåter FN:s vapenexportörer att besöka landet. politik när det gäller massförstörelsevapen är inkonsekvent och hycklande. Man accepterar förekomsten av massförstörelsevapen i och två stater som båda uppvisar ett aggressivt beteende mot grannländer eller mot minoriteter i det egna landet. bombar och intervenerar i norra och ockuperar fortfarande delar av . ockuperar palestinska områden och ockuperade länge även delar av . Det finns fem länder bland grannar som inte följer FN:s resolution 687 om massförstörelsevapen: , , , och . Det är en sällsam blandning av länder som vittnar om att det egentligen inte är förekomsten av massförstörelsevapen som är huvudmotivet för bombningar. De eftersträvar inte en demokratisk regim i , eftersom de accepterar massförstörelsevapen i . Det enda som räknas är att den regim som sitter vid makten i landet gagnar intressen. tillåter för övrigt inte heller någon inspektion av sin egen arsenal av massförstörelsevapen. Vidare har det rapporterats i media att den amerikanske chefen för , , först rapporterat om sitt arbete till innan han överlämnat sina resultat till FN. Det är sällan som man i diplomatins värld uppträder på ett så uppenbart provokativt sätt. Det vittnar om hur ser på sig självt och på sitt förhållande till FN. Utifrån ovanstående menar vi att i FN måste verka för att och bombningar av upphör. kommer knappast att ge FN full insyn när det gäller landets massförstörelsevapen. Eftersom det s.k. Food for Oil-programmet inte fungerar och sanktionerna mot inte alls får avsedd effekt måste den i FN verka för att sanktionerna hävs och att den irakiska befolkningen ges snabb, effektiv hjälp med livsmedel och mediciner så snart sanktionerna hävts och bombningarna upphört. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. Den måste verka för att FN utarbetar andra typer av sanktioner mot stater som begår brott mot folkrätten eller mot mänskliga rättigheter än den som vi sett i bland annat , vilka drabbar oskyldiga istället för de för brotten ansvariga. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. 8 Mänskliga rättigheter i Den irakiska regimen under är en diktatur. Som andra diktaturer uppvisar den alla diktaturens kännemärken. Folket utsätts för ett brutalt förtryck. diktator och hans familj exploaterar folket och samlar oerhörda rikedomar i sina händer, medan folket lever i skriande nöd. Skulden för folkets lidande lägger diktatorn på omvärlden främst på och , men också på . Den organiserade oppositionen är till följd av det våldsamma förtrycket mycket svag. Någon respekt för mänskliga rättigheter uppvisar regimen inte. Enligt rapporter är brotten mot mänskliga rättigheter grova och omfattande. En lång rad tortyrmetoder räknas upp i desa rapporter såväl fysiska som psykiska. Officerare som misstänks för samröre med oppositionen avrättas. Dödsstraff tillämpas regelmässigt inte sällan utan föregående rannsakning och dom. En särskild kampanj genomfördes mot prostituerade kvinnor. De avrättades utan dom och rannsakning utanför sina hem genom halshuggning. Någon rättssäkerhet existerar inte. Förtrycket är brutalt och nyckfullt. Det irakiska folkets lidande blir dock inte mindre av och bombningar av landet. 9 Kurdernas situation i norra /irakiska Det finns dock en effekt av de militära och ekonomiska sanktionerna som sällan tas upp i debatten den kurdiska befolkningens situation i norra /irakiska . De flygförbudszoner som är en del av aktionerna mot har medfört att livet för den kurdiska befolkningen temporärt förbättrats. De kurdiska organisationerna betonar ständigt att man inte kräver att få bilda en egen stat. De eftersträvar i stället att den kurdiska delen av skall ingå i en federation med övriga . Men det finns en uppenbar och välmotiverad oro bland kurderna för att under skulle intervenera i norra /irakiska och göra slut på den relativa frihet och det självstyre som finns i denna del av landet. Ett upphävande av sanktionerna mot och bombningarna av kan därför inte vara utformat så att den kurdiska befolkningen i norra /irakiska överges. För att detta skall kunna undvikas torde det inte vara nödvändigt att utsätta den irakiska befolkningen för sanktioner och bombningar som innebär undernäring, sjukdom och massdöd. Det måste rimligen finnas andra utvägar än att man ställs inför situationen att välja vilket områdes befolkning som skall lida och dö. Ett upphävande av de FN-resolutioner som och söker ett bräckligt stöd i för sina aktioner mot , kan medföra att befolkningen i norra /irakiska utsätts för stora faror och att det uppbyggnadsarbete som skett där går om intet. Följaktligen måste en ny resolution till stöd och skydd för kurderna i norra /irakiska och shiamuslimerna i södra antas av FN. Därmed skulle den kurdiska befolkningens folkrättsliga ställning i norra /irakiska och områdets autonomi stärka möjligheterna till en framtida federation med övriga . En väg man skulle kunna gå för att komma bort från de förödande sanktionerna, åstadkomma drägliga levnadsvillkor för det irakiska folket och skapa en tryggad framtid för kurderna i norr och shiamuslimerna i söder är en successiv nedtrappning av sanktionerna förbunden med villkor som ger kurderna i norra / irakiska en trygg och säker framtid och möjligheter att utveckla sitt självstyre. Den bör i FN arbeta för en successiv nedtrappning av sanktionerna mot förbunden med krav på säkerhet och möjligheter för kurderna att utveckla sitt regionala självstyre. Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. Den bör i FN arbeta för en successiv nedtrappning av sanktionerna mot förbunden med krav på säkerhet för shiamuslimerna i södra . Detta vill vi att som sin mening skall ge regeringen till känna. Gotab, 2001 () () () () () () () ()