ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk368 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk368av ()Fastighets- och förmögenhetsskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa fastighetsskatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa förmögenhetsskatten. Fastighets- och förmögenhetsskatten är en omoralisk skatt som tas ut utan hänsyn till betalningsförmåga. Den slår skoningslöst mot människor med låga inkomster som bor i hus och områden med höga taxeringsvärden. Den innebär t.o.m. att människor måste lämna sina hem. Det är ofta betydligt dyrare att skaffa bostad i storstadsregionerna, särskilt i storstädernas centrala delar, än i andra delar av landet. De höga priserna driver upp taxeringsvärdena på såväl flerbostadshus som villor. Storstadsregionerna står därför för en betydande del av statens inkomster från fastighetsskatten. Regeringen lovade i valet att de som drabbas värst av fastighetsskattehöjningarna skulle få lindring av skatten. Utredning på utredning har misslyckats med att lösa frågan, och regeringen har därför inte infriat löftet. Nyss föll regeringen till föga och sänkte skattesatsen för villor och hyresrätter. Sanningen är dock att denna sänkning endast innebär en något mindre höjning än tidigare för de allra flesta boende i storstadsregionerna. Sänkningen av skattesatsen är bara ett sätt att dölja att man straffar boende i attraktiva områden. Regeringen har också föreslagit en begränsningsregel som innebär att ett hushåll inte skall behöva betala av sina bruttoinkomster i fastighetsskatt. En sådan regel skapar dock nya marginaleffekter som den inte omfattar förmögenhetsskatten. Fastighetsskatten bör avskaffas . Detta är en betydligt mera renodlad och rättvis åtgärd än att lappa och laga i ett i grunden sjukt system. Genom ett avskaffande kommer man till rätta med de tillväxthotande effekterna i tillväxtregionerna. avvecklas ett system som beskattar vinster som faktiskt inte reellt uppstått för den skattskyldige. Genom detta kan boendekostnaderna i storstadsregionerna sänkas, vilket leder till en ökad rörlighet inom boendesektorn. Detta gynnar alla familjetyper eftersom den s.k. boendekarriären i takt med växande familj och inkomster kan underlättas. Låt oss göra en jämförelse mellan , en kommun i en het tillväxtregion, och som är en typisk mindre småstad. Villorna är identiska och ligger i tätorten. De förutsätts vara obelånade, och förmögenhetsskatten är beräknad på skillnaden i taxeringsvärdena mellan orterna. Ägarna har övriga tillgångar . Total förmögenhetsskatt blir då i för ensamstående och för sambor. I blir fastighetsskatten 22 500 i båda fallen. I blir förmögenhetsskatten och fastighetsskatten i båda fallen. Adderar man sedan de båda skatterna blir resultatet att ensamstående och sambos i betalar respektive mer i boendeskatt än om de hade bott i . Är detta rättvist? Svaret är givetvis nej. För att komma till rätta med problemet och för full rättvisa bör såväl fastighetsskatten som förmögenhetsskatten avskaffas.
mot · GP02Sk369 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk369av och ()Energiomställningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattereglernas betydelse för omställning av energisystemet och uppbyggande av kraftvärmeproduktion samt fjärrvärme. Motivering I skapandet av ett ekologiskt hållbart samhälle är omställningen av energisystemet central. Omställningen skall genomföras på ett sådant sätt att den elintensiva basindustrins konkurrensläge inte äventyras. Effektivisering och hushållning med energi skall stimuleras. Energiomställningen förutsätter dessutom omfattande satsningar på el- och värmeproduktion som baseras på förnyelsebara bränslen och förnyelsebara energikällor. Många kommuner arbetar aktivt med att underlätta energiomställningen, exempelvis genom uppbyggande av kraftvärmeproduktion och fjärrvärme. Tyvärr är inte skattereglerna så utformade att de underlättar denna utbyggnad. Flera fjärrvärmebolag brottas med problemen att få industrin att ansluta sig till nätet p.g.a. att skattereglerna gynnar oljeuppvärmning för industrin. Därför bör en översyn av bl.a. skattereglerna göras, lämpligen inom ramen för det arbete som pågår i . () ()
mot · GP02Sk370 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk370av och ()Lokal fastighetsskatt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna till en lokal fastighetsskatt eller avgift. Motivering är ett av de få länder där fastighetsskatten är helt statlig. I de flesta länder är fastighetsskatten eller en kombination av båda. I vårt grannland har kommunerna möjlighet att bredda skattebasen genom en lokal bolagskatt. Ett dilemma med dagens system är att skattebasen helt är uppbyggd på inkomstskatter och därmed lättrörlig. Fastigheter är en stabilare och trögare skattebas, vilket har speciell betydelse för utflyttningsorter. Förutsättningarna för och de fördelningspolitiska effekterna av en fastighetsskatt eller avgift är naturligtvis olika kommuner emellan, och därför bör varje kommun själv få bestämma om man vill införa en sådan. Ett golv och ett tak kan införas så att skatten/avgiften för den enskilde blir rimlig. För att få en starkare koppling mellan den lokala fastighetsskatten/avgiften och kostnaderna för kommunen så bör den kunna differentieras mellan exempelvis olika kommundelar och fastighetskategorier. Flertalet av utpräglade turistkommuner har en särskilt problematisk situation, med många fritidshus och många säsongsanställda. I exempelvis kommun, med en befolkning på drygt 10 000 invånare, utökas arbetskraften med ca 2 000 personer varje vinterhalvår genom turismen i ; men dessa personer är skattskrivna på andra orter och får inte till någon del räknas in i befolkningsunderlaget. Till näringen hör också ca 4 000 fritidshus, vars fastighetsskatt till hela sin del går till statskassan. Kommunens insatser för denna infrastruktur och service är betydande. Enbart räddningstjänsten kostar ca . Konkret handlar frågan om att staten ger kommunerna rätt att, inom vissa ramar, införa en lokal fastighetsskatt/avgift. Denna bör i princip vara oberoende av hur staten utformar sin beskattning och ses som ett komplement till och delvis ett alternativ till den kommunala inkomstskatten. Genomförandet skulle däremot underlättas om möjligheten att införa en fastighetsskatt/avgift sker som motsvarande lättnad i den statliga fastighetsbeskattningen genomförs. En följd av en sådan reform torde också bli ett stärkt kommunalt självstyre och en vitalisering av den lokala demokratin. Dessutom skulle en fastighetsskatt/avgift få en större legitimitet än nuvarande ordning. En viktig aspekt är att utforma systemet så att det blir rättvist mellan kommunerna. Mot bakgrund av ovanstående vill vi att den aviserade utredningen i BP 2002 om fastighetsskatt får direktiv om att utreda möjligheterna att ge kommunerna rätt att införa någon form av lokal fastighetsskatt/avgift enligt intentionerna ovan. Detta bör ge regeringen till känna. () ()
mot · GP02Sk371 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk371av ()Realisationsvinstbeskattningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om realisationsvinstbeskattningen vid avyttring av kapitaltillgångar. Motivering När ett företag avyttrar en kapitaltillgång, såsom en verksamhetsgren, dotterbolag eller liknande skall enligt svensk skattelagstiftning erläggas i reavinstskatt. Motsvarande affärstransaktioner i de flesta EU-länder är betydligt lägre. Vissa länder har helt slopat reavinstbeskattningen. En hög reavinstbeskattning kan möjligen motiveras med att vi i har en förhållandevis låg slutlig företagsbeskattning, . Men om allt fler företag, som statens egna (och Posten), kringgår svensk reavinstbeskattning genom att registrera olika slags holdingbolag i länder med låg eller ingen reavinstskatt och de facto genomför affärstransaktioner där i syfte att minska skattebelastningen så har själva skattebasen underminerats och kraftigt demoraliserats. Sett ur företagets synvinkel är det naturligtvis helt korrekt att försöka få ut så mycket som möjligt av en affär. Företagets långsiktiga överlevnads- och konkurrensförmåga stärks om företaget kan behålla så stort netto som möjligt av en affär. Men sett med nationen ögon så är det ohållbart om allt fler svenska företag, stora som små, registrerar bolag i länder med låg eller obefintlig reavinstbeskattning så snart en försäljning av kapitaltillgång står för dörren. Det finns tre lösningar på problemet: Endera sänks reavinstbeskattningen till europeisk normalnivå eller slopas helt. Eller också uppmanas alla företag med planer på avyttring av kapitaltillgångar, verksamhetsgrenar, materiella och immateriella rättigheter m m att registrera förvaltnings- eller holdingbolag i lågskatteländer. Eller också utfärdas någon typ av förbud, åtminstone för offentligt ägda företag att genomföra affärstransaktioner på det sätt som och Posten gjort, för att på så sätt föregå med gott exempel och stärka tilltron till svenskt företagsskattesystem. Allt annat är en orimlig och djupt demoraliserande ordning.
mot · GP02Sk372 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk372av ()Kvittningsrätt för underhåll av kulturbyggnader på jordbruksfastigheter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för att återinföra kvittningsrätt för underhåll av kulturbyggnader på jordbruksfastigheter. Motivering I samband med den s.k. skattereformen för försvann möjligheten att göra avdrag för underhåll och upprustning av kulturbyggnader (k-märkta hus) på jordbruksfastigheter. Sådana åtgärder måste göras med skattade medel, vilket leder till att en mängd kulturbyggnader äventyras genom eftersatt underhåll, alldenstund kostnaderna blir för stora. En ändring gjordes för s.k. överstora mangårdsbyggnader, varvid kvittningsrätten återinfördes på just den typen av byggnader. har man kommit till insikt om att den traditionella svenska träbyggnadskonsten är mycket värdefull och unik i ett internationellt perspektiv och ett viktigt svenskt bidrag till det europeiska kulturarvet. Många av dessa värdefulla äldre byggnader är belägna på små fastigheter där det knappast finns resurser att med helt egna medel klara underhåll och reparationer, trots att ägarna i de flesta fall är besjälade av en ambition att vårda sitt kulturarv. En utökad verksamhet vad avser upprustning av äldre hus skulle dessutom bidra till att förbättra arbetsmarknadssituationen för byggnadsarbetare, inte minst på landsbygden och generellt sett i skogslänen. Mitt förslag är således att beslutar om att utreda möjligheterna att återinföra en generell kvittningsrätt för k-märkta hus på jordbruksfastigheter, i enlighet med de regler som redan finns för s.k. överstora mangårdsbyggnader.
mot · GP02Sk373 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk373av och ()Periodiseringsfonder Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning som ser över möjligheten för nystartade och mindre företag att avsätta mer till periodiseringsfonder. Motivering Många mindre företag skulle med glädje se att reglerna för avsättning till periodiseringsfonderna sågs över så att det blev möjligt för nystartade företag att avsätta större delen av vinsten i periodiseringsfonder och att övriga fåmansföretag ges rätt att avsätta en större del av vinsten i fonder av detta slag. Fonderna spelar en avgörande roll för att skapa förutsättningar för företag att våga investera, anställa och bygga ut sin verksamhet. En ökad rätt att göra avsättningar till periodiseringsfonder skulle öka nystartade företags motståndskraft under de fem första ofta kritiska åren. () ()
mot · GP02Sk374 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk374av m.fl. (v)Sponsring av kultur Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändring av reglerna om sponsring av kultur. Motivering Företagens kultursatsningar bekostas delvis av staten. Företagen får dra av kostnaderna för kultursatsningarna i sin skattedeklaration, vilket medför att staten står för av beloppet. Den som mottar beloppet kan dock få betala skatt för beloppet. Det borde vara så att de föreningar och institutioner som mottar beloppet slipper betala skatt för det och att företagen inte kan dra av kostnaden i sin skattedeklaration. Det måste också till tydliga regler för vad som gäller vid företags sponsring av kultur. är det ett samarbetsavtal mellan företagen och institutionerna, där kulturinstitutionerna/kulturgrupperna befinner sig i underläge jämfört med företagen. Det är vår mening att regeringen borde ändra reglerna för sponsring av kultur. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) ()
mot · GP02Sk375 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk375av de och ()Avdragsrätt för arbetsrum Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag till sådan ändring i berörd lagstiftning att rätten till skatteavdrag för arbetsrum i bostaden utvidgas. Motivet till vårt förslag Dagens samhällsutveckling på arbetsmarknaden präglas bland annat av att alltfler arbetstagare utför arbete i hemmet, så kallat distansarbete. Fler och fler fasta arbetsplatser på en gemensam arbetsplats ersätts av rörliga arbetsplatser och av ett arbetssätt som innebär att en ökande del av arbetet utförs i arbetstagarens hem. Denna samhällsutveckling motiverar en radikal omprövning av den hittillsvarande mycket stränga lagstiftning beträffande rätt till skatteavdrag för arbetsrum i hemmet som har gällt i princip oförändrad . I våra förvaltningsdomstolar har också utvecklats en extremt fyrkantig och rigid rättspraxis på området. Denna praxis har i vissa fall tagit sig närmast parodiska uttryck. Begrepp som från bostaden avskilt utrymme har föranlett företagare med särskilt arbetsrum i sin lägenhet att undra om man måste mura igen dörren och ordna entré till arbetsrummet via repstege. Lagen och rättstillämpningen måste enligt vår mening anpassas till rådande aktuella förhållanden på arbetsmarknaden. Skattelagstiftningen riskerar annars att kraftigt motverka en dynamisk och i övrigt önskvärd utveckling på arbetsmarknaden. Synen på rätten till avdrag för arbetsrum i bostaden för arbetstagare som regelmässigt och som en del i arbetstagarförhållandet utför arbete i hemmet är ett tydligt sådant exempel. I regeringens regionalpolitiska proposition föreslås bland annat att arbetstagare skall kunna få bidrag till hemresor om man tar ett arbete långt från hemmet. Detta är ett sätt att stimulera människor att ta arbeten på andra orter än hemorten. Ett effektivare sätt är sannolikt att stimulera arbetssätt som innebär att människor kan arbeta på distans. En viktig åtgärd är då att vidga rätten till avdrag för sådana kostnader och arrangemang i bostaden som är relaterade till arbetet. de () ()
mot · GP02Sk376 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk376av ()Bilreseavdraget för arbetsresor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att höja reseavdraget avseende arbetsresa med egen bil till /mil. Motivering Privatbilismen och bensinpriset är ständigt på mångas läppar och frågan aktualiseras ofta i den politiska debatten. Dagens bilism, som dessutom ökar, är förvisso ett problem på många sätt: drivmedlen bensin och diesel leder till utsläpp av stora kvantiteter icke önskvärda ämnen i vår gemensamma miljö och trafiken är därför ett av de allra största hoten mot uppställda klimatmål, t.ex. stora utsläpp av växthusgaser. Bilismen förorsakar också stora samhällskostnader och personliga tragedier genom det mycket stora antal människor som skadas eller dödas i trafiken . Det måste därför ställas högre krav avseende framtagande av nya drivmedel, som t.ex. etanol, biogaser och alternativt drivna fordon som t.ex. el- eller solkraftsdrivna fordon. Det krävs också långtgående åtgärder för att höja trafiksäkerheten, minska de höga farterna, minimera trafikfällorna osv. Det krävs inte minst en kraftig och genomtänkt satsning för att öka det kollektiva resandet, som är mer miljövänligt och mer trafiksäkert. Trots det tidigare sagda har många människor en boende-, arbets- och livssituation som i princip kräver tillgång till minst en bil per hushåll. Många människor bor i mindre byar eller i mindre orter och pendlar långa sträckor till sitt arbete . Allmänna kommunikationer saknas inte sällan helt eller delvis. Resorna är ansträngande i sig men är dessutom kostsamma för många hushåll. Över 200 av kommuner tappar bebefolkning. Det finns tydliga koncentrationstendenser till länscentra och våra största städer. Långa och dyra arbetsresor till andra orter underlättar inte utflyttnings-kommunernas möjlighet att behålla sina invånare. finns ett bilreseavdrag för arbetsresor på /mil med speciella krav avseende restidsvinst, tillgång till allmänna kommunikationer m.m. Den enskilda får dock enbart tillgodogöra sig resekostnader som överstiger /år. Med tanke på bensinprisets utveckling talar mycket för att det är dags att höja bilreseavdraget till åtminstone /mil. Detta torde i sig inte leda till ökad trafik, utan innebära en mer lämplig kompensation för dyra och nödvändiga arbetsresor. Bilreseavdraget för arbetsresor bör därför höjas /mil. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GP02Sk377 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk377av ()Glesbygdens villkor - glesbygdsavdrag Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen låter utreda glesbygdens villkor och införande av ett särskilt glesbygdsavdrag. Motivering Det går bra för och som ett mantra upprepar regeringen att hela landet skall leva. Ändå upplever många svenskar, inte minst de som bor i norra delarna av landet, att deras levnadsvillkor ständigt försämras. Högt drivmedelspris, som till största delen består av skatt, långa resavstånd till arbetet, matvaruaffären och andra serviceinrättningar gör att en glesbygdsboende inkomsttagare betalar mycket mer skatt än motsvarande inkomsttagare i tätorten. I glesbygden finns ingen kollektivtrafik att tillgå. Bilen är det enda alternativet. Det är inte ovanligt med pendlingsresor på några i inland. Eftersom skatten utgör av bensinpriset betalar långpendlaren med dagens höga bensinpris i bensinskatt . Exempelvis måste boende i glesbygden jämfört med boende i tätorten betala mer för varje inhandlad matkasse, på grund av långt resavstånd till matvaruaffären. Flera kommuner i har dessutom landets högsta kommunalskatter. På många håll betalar norrlänningen mer än storstadsbon i kommunalskatt per intjänad hundralapp. Om hela landet skall kunna leva måste reella förutsättningar ges för befolkningen att bo kvar i glesbygden. Glesbygdens speciella levnadsvillkor med höga skatter motiverar en utredning vars syfte skall vara att utröna om det är möjligt att på något sätt kompensera och möjliggöra boende i glesbygden. Införandet av ett särskilt glesbygdsavdrag kan vara en väg att gå.
mot · GP02Sk378 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk378av och ()Handikappade företagare och skattelagarna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ta bort de särskilda skattereglerna för fåmansbolag. Handikappade företagare missgynnas av skattelagarna Ägare av onoterade bolag har rätt att erhålla viss utdelning skattefritt. Man lägger ihop insatt kapital och bolagets lönesumma (efter vissa avdrag). På det beloppet beräknas en ränta uppgående till statslåneräntan plus . Av det som återstår är ungefär en tredjedel skattefritt medan resten beläggs med 30 procents skatt. Men en förutsättning för att bolagets lönesumma (efter avdragen) skall ingå i det belopp på vilket ränta räknas är att företagaren tjänar antingen mer än tio basbelopp eller också av vad den högst betalde icke-delägaren i bolaget tjänar. har ägt och drivit i , som har ett tjugotal anställda och sysslar med fastighetsskötsel. För körde bil i och blev påkörd bakifrån av en buss med resultatet att hon fick en whiplash-skada. På grund av de smärtor som skadan medfört kan hon inte arbeta mer än högst halvtid. Den återstående tiden är hon sjukskriven. Med den arbetstiden kan hon inte komma upp i en sådan årslön tio basbelopp eller av vad den högst betalde anställde icke-delägaren tjänar att hon har rätt att utnyttja bolagets lönesumma (efter avdragen) som bas för ränteberäkningar och skattelättnader. För del är lönesumman (efter avdragen) ungefär 650 tkr . Det hade berättigat henne att ta ut ungefär 60 tkr ur företagets överskott med skattelättnad, närmare bestämt 20 tkr skattefritt och 40 tkr med 30 procents skatt. Hon hade då fått ut totalt 48 tkr efter skatt. får hon i stället ta ut pengarna som lön. Det blir ungefär 30 tkr kvar när inkomstskatten är betald. De småföretagarfientliga skattereglerna missgynnar på ett orättvist sätt denna företagare. De krångliga lättnadsreglerna gör att hon förlorar bara på grund av sitt handikapp. Syftet med lättnadsreglerna kan inte vara att diskriminera mot handikappade företagare. Men när man gör reglerna komplicerade för att täppa till alla kryphål blir effekterna oförutsägbara. behöver fler kvinnor och män som vill och vågar starta och driva företag. För att fler skall finna detta mödan värt måste det skapas ett bättre företagarklimat i . En nödvändig åtgärd som måste genomföras är att ta bort de särskilda skattereglerna för fåmansbolag. Då behövs inte längre de krångliga lättnadsreglerna. En förutsättning för ett bra företagarklimat är att reglerna är få, enkla och begripliga. () ()
mot · GP02Sk381 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk381av och ()Idrottskonto för elitidrottare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning angående idrottskonto för elitidrottare. Motivering Dagens skattesystem driver elitidrottare ut ur landet. Vissa idrottsutövare kan under några aktiva år erhålla extremt höga inkomster. Vi har många exempel på detta. , , och är några av dem. Senast var det som flyttade till . Vissa elitidrottares höga inkomster drabbas, om inga särskilda dispositioner vidtas, av hög marginalskatt. Följden blir att framgångsrika svenska idrottsutövare, som vi känner stolthet över och som ger mycken ära och goodwill i hela världen, av ekonomiska skäl väljer att bosätta sig i något annat land. Detta förhållande skadar Sverigebilden utomlands. Dessutom förlorar skatteintäkter. Det skulle inte behöva vara på det sättet. Genom att införa ett speciellt idrottskonto skulle problematiken till stor del kunna lösas. Detta system skulle betyda att pengar som, upp till en viss gräns, sätts in på kontot är undantagna från beskattning. Beskattningen sker i stället när de lyfts från kontot. Detta system finns redan för skogsägare och författare. Vissa elitidrottare har kanske försakat utbildning och kanske inte haft kontakt med arbetsmarknaden. Med ett idrottskonto fonderas pengarna och beskattas vid uttag. Detta skulle med säkerhet innebära att de flesta av våra elitidrottare skulle välja att stanna kvar i . Införande av ett idrottskonto bör med det snaraste utredas. Gotab, 2001 () ()