mot · GP02Ub221 · 2001-10-05 00:00:00 — Särskilt steget mellan Godkänd och Väl godkänd är för stort. Därför föreslår att sex betygssteg införs. får elever i gymnasieskolan bara göra en prövning för att få betyg från en kurs om de inte har något betyg från kursen eller har fått betyget Icke godkänd. Detta är ett hinder för de elever som i gymnasieskolan förbättrar sina kunskaper och vill ha det på papper. anser därför att elever som går i gymnasieskolan ska kunna pröva för ett högre betyg också när de redan har betyget Godkänd. IT och datorer Att alldeles för många elever saknar tillgång till datorer och IT innebär en stor risk för att eleverna delas in i ett A- och ett B-lag där några har tillgång till datorer och IT i hemmet, medan andra inte har samma möjligheter. Alla elever borde därför få tillgång till dator och en e-postadress i skolan. Datorer är ett effektivt hjälpmedel för elever med särskilda behov, exempelvis läs- och skrivsvårigheter. Inrätta en entreprenörsutbildning Svensk skola har varit dålig på att ta till vara den blivande entreprenörenföretagaren. Det är viktigt att skolan tar till vara dessa elevers behov. På gymnasiet bör man inom ramen för de nationella programmen finna lösningar som skapar större förståelse bland elever av företagandets villkor. Det kan betyda att kommuner startar entreprenörsutbildning eller att lärlingsutbildning startas med inriktning mot företagande. Fler och fler ungdomar kan tänka sig att starta eget företag. Det är en enorm potential som måste tas till vara. Det är viktigt att man redan i skolan skapar medvetande om företagandets villkor. föreslår att det inrättas en entreprenörsutbildning i gymnasieskolan. Genom att unga människor får utlopp för egna idéer och samarbetar med företagare i regionen kan vi få en mycket attraktiv och kvalificerad gymnasieutbildning. I entreprenörsutbildningen bör ingå kärnämnen som svenska, engelska och matematik, samt redovisning, affärsjuridik och marknadsföring etc. En entreprenörsutbildning skulle förbättra många ungdomars situation på den framtida arbetsmarknaden. Rent allmänt bör skolan och arbetslivet förbättra sitt samarbete. Främja en god hälsa Under skolåldern grundläggs många av de vanor och livsstilar som får bestående effekter för hälsan. Det gäller t.ex. matvanor och motionsvanor. Det är viktigt att gymnasieskolan fortsätter undervisningen i hälsofrågor som påbörjas i . Undervisningen ska ta sin utgångspunkt i ett positivt och främjande perspektiv även om man inte ska blunda för de risker som finns i elevernas omvärld. Bland värnpliktiga har enligt utredningen dubbla spår till elevhälsa den genomsnittliga vikten ökat med ca och andelen överviktiga har ökat från . Det är därför viktigt att eleverna får en undervisning om kost och motion och att idrottsämnet inte teoretiseras utan att eleverna får utöva fysiska aktiviteter. ser med allvar på att det verkar bli allt lättare för ungdomar att få tag i alkohol och narkotika. Rök- och alkoholdebuten sker allt längre ned i åldrarna. Dessutom tycks den negativa attityden till narkotika ha luckrats upp hos en del ungdomar. Enligt en undersökning har var fjärde 17-åring i använt narkotika. Det är nödvändigt att kampen mot alkohol, narkotika och tobak intensifieras. efterlyser en nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak ska intensifieras. Behovet att få reflektera över identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhet är stort bland ungdomar. är utbudet av information om dessa frågor stort genom medier som tidningar, teve och Internet. Det är viktigt att skolan utgör en arena för fördjupade samtal kring sex och samlevnad och ger eleverna möjlighet att ta ställning i dessa frågor. En öppen och saklig diskussion kring dessa frågor ska också syfta till att skapa ett klimat på skolan där sexuella trakasserier och kränkningar är främmande. kvalitetsgranskning av sex- och samlevnadsundervisningen visar att skolorna får dålig vägledning i de nationella styrdokumenten när det gäller undervisning om sex och samlevnad. Målskrivningar i läroplanen är betydelsefulla för möjligheten att avsätta resurser, formulera mål för det lokala arbetet och bedöma kvalitet och resultat. föreslår därför att det införs mål i läroplanen som närmare definierar området sex och samlevnad. Kvalitetsgranskningen tyder också på att det behövs ett skifte från fokus på risker till ett mer främjande perspektiv där både flickor och pojkar får möjlighet att integrera sexualiteten som en god kraft. Granskningen visar också att området jämställdhet behöver få en tydligare plats i undervisningen. Jämställdhet i undervisningen Jämställdhetsarbetet i skolan har i hög grad inriktats på att motverka könsskillnader när det gäller elevernas val av utbildningsväg i gymnasieskolan. Ett aktivt jämställdhetsarbete behöver dock bedrivas på många fronter och med olika innehåll och metoder. De förväntningar som omgivningen har på flickor respektive pojkar inverkar hämmande på deras möjligheter att göra sina val efter de intressen och förmågor de besitter som individer. Gymnasieskolan måste ta ett ansvar för att undervisningen organiseras och pedagogiska metoder väljs på ett sätt så att hänsyn tas till varje individs intressen samt mognads- och kunskapsmässiga nivå, oavsett vilket kön individen tillhör. Pedagogik och metodik måste anpassas så att såväl flickor som pojkar kan intressera sig och aktivt ta del av undervisningen. Detta kan innefatta att ibland arbeta med enkönade undervisningsgrupper. Avgörande är att arbetet i skolan syftar till att ge alla samma chans att utvecklas. Arbetsro och respekt Mobbning, våld och sexuella trakasserier har blivit ett växande problem i svenska gymnasieskolor. Sådant får inte accepteras i skolans arbetsmiljö. Brott som begås i skolan ska alltid polisanmälas. Varje skola ska ha en åtgärdsplan mot mobbning. En av de viktigaste åtgärderna är att informera föräldrar till barn som mobbar eller mobbas. Det är ingen självklarhet. Det finns metoder mot mobbning som förespråkar att föräldrarna inte blandas in. Det tycker är fel. Föräldrar har rätt att få veta hur deras barn har det i skolan och de kan också bidra till en lösning av problemet. I nationella kvalitetsgranskning av skolors arbete mot mobbning och annan kränkande behandling ifrågasätts om bestämmelserna i skolformsförordningarna ger skolor rätt stöd för sina myndighetsbeslut. presenterar sina förslag för att stödja skolornas kamp mot mobbning i en separat motion. I jämställdhetslagen har en strängare lagstiftning införts mot sexuella trakasserier på arbetsplatsen. Det är viktigt att elevers situation när det gäller sexuella trakasserier uppmärksammas på samma sätt som arbetstagarnas. föreslår därför att en lag införs mot sexuella trakasserier även för elever, med förebild i jämställdhetslagen. I fler och fler kommuner är skolket ett växande problem, vilket gör det svårt att bedriva en ordnad undervisning. Lärare, skolledare och politiker måste ge ett tydligt besked om att skolan inte är ett öppet hus där man kan komma och gå som man vill. Närvarokravet måste hävdas också i en frivillig skolform som gymnasieskolan med elever som uppnått myndighetsåldern. I skolan ska bedrivas undervisning, vilket förutsätter närvaro av eleverna. Det saknas kraftfulla åtgärder mot det tilltagande skolket i gymnasieskolan. menar att skolor med stora skolkproblem måste genomföra särskilda program för att komma åt problemen. Ett handlingsprogram mot skolk kan innehålla en rad åtgärder. En vitt spridd insikt är att skolket ökar om och när en elev känner sig otillfredsställd med sina studieresultat. Därför måste stödinsatserna för elever som kommit efter bli större. På vissa håll där man lokalt tagit itu med skolkproblemen har goda resultat uppnåtts. Exempel på en åtgärd som uppges ha givit positivt resultat är att skicka rapporter till hemmen om elevernas frånvaro. anser att eleven för att få ett betyg ska ha varit närvarande på lektionerna. Från skolledarhåll efterlyses ibland möjligheter att vidta mer långtgående åtgärder. tycker t.ex. att det är rimligt att en elev som är frånvarande från huvuddelen av lektionerna inte ska få studiebidrag. Möjligheten att ange ogiltig frånvaro på de betyg som ges när en gymnasiekurs är avslutad har diskuterats. Regeringen bör återkomma med ett förslag om regler för betygsättning så att det blir möjligt att ange ogiltig frånvaro på kursbetygen. Alla ämnen ska kunna läggas ut på entreprenad får endast undervisning i yrkesämnen läggas ut på entreprenad. liberalerna anser att denna begränsning är omotiverad. Om det finns tydliga krav på lärarkompetens och undervisningens kvalitet finns det ingen anledning att begränsa entreprenadmöjligheten till yrkesämnen. Det borde vara möjligt för en kommun att t. ex. beställa undervisning med en särskild pedagogisk profil i språk eller naturvetenskap av lärarkooperativ eller andra privata anordnare. Vuxenutbildningen Elever som inte har uppnått gymnasiekompetens ska ha goda möjligheter att komplettera som vuxna. Förutom den kommunala vuxenutbildningen erbjuder folkhögskolorna bra alternativ med inslag av olika pedagogiska traditioner. Vuxenutbildningen läggs ofta ut på entreprenad, vilket är ett steg på väg mot ökad mångfald men också är ett system med svagheter. Det innebär att kommunen och inte eleven väljer skola. Dessutom måste kommunens vuxenutbildning sätta betyg också på elever som undervisats av en annan anordnare, vilket har visat sig fungera dåligt. anser därför att fristående vuxenutbildningsenheter ska få etableras enligt samma villkor som gäller för fristående gymnasieskolor. Inrätta en nationell skolinspektion befinner sig i ett mycket allvarligt läge, särskilt på yrkesprogrammen, där många elever inte når de mål som ställs upp. Därför är det extra viktigt att stärka statens utvärdering och uppföljning av skolans resultat. Detta har visat sig nödvändigt efter den olyckligt genomförda kommunaliseringen av skolan. Att kommunaliseringen misslyckats beror bl.a. på att staten inte varit tydlig i sina mål, men ännu mer på att statens utvärderingsinstrument är otillräckliga. Därför behöver en fristående, nationell skolinspektion. är den myndighet som både ska vara rådgivande organ till kommunerna i utbildningsfrågor och den instans som ska följa upp kvaliteten i skolan. Det går inte att vara stödjande och rådgivande mot den man kritiskt ska granska och kontrollera. För en tydligare uppföljning föreslår därför en uppdelning av de uppgifter som ligger hos . behåller sin stödjande och rådgivande roll och sina utvecklingsuppgifter. tillskapas en ny myndighet för att stärka statens roll i utvärderingen av skolans resultat en nationell skolinspektion. Nationella skolinspektionen ska granska kvaliteten i såväl kommunala som fristående skolor, säkerställa likvärdighet i bedömningen av nationella prov och det nationella betygssystemet. Nationella skolinspektionen ska också vara den myndighet som utfärdar respektive drar in den lärarlegitimation som föreslår inrättas. Bättre möjligheter till utlandsstudier Vi lever i en alltmer internationaliserad värld. Det ställer stora krav på främst språkkunskaper, men också på kunskaper om andra länder och kulturer som erfarenheten av ett studieår utomlands ger. Den framtida arbetsmarknaden ställer högre krav på de anställdas språkkunskaper och kännedom om andra länder och regioner . anser att skolan har ett ansvar för att möta den nya, mer internationaliserade, tidens skiftande behov. Med förbättrade möjligheter till elevbyten (som inte bara ger svenska elever möjlighet att studera utomlands, utan också berikar de svenska skolorna med elever från andra länder och kulturer), satsningar på informationsteknik i skolan, utökade möjligheter för elever att läsa språk och en internationellt gångbar studentexamen vill ge alla elever en bättre möjlighet att möta ett internationaliserat samhälle. Vi är positiva till en utveckling där alltfler gymnasieskolor erbjuder International Baccalaureate (IB-utbildning). Elever som har studerat utomlands och vill tillgodoräkna sig sina studier där för att läsa på gymnasiet i , får tillgodoräkna sig sina studier bara genom betyget Godkänd. Rektorn på den gymnasieskola som eleven kommer till i bedömer om eleven förvärvat sådana kunskaper som motsvarar betyget Godkänd. anser att det är felaktigt att eleverna inte också kan få betyget Väl godkänd eller Mycket väl godkänd vid en sådan bedömning. finns kriterier för samtliga betygssteg, varför en rektor lika gärna kan bedöma elevens kunskaper utifrån de högre betygsstegen. Att inte ge elever som studerat utomlands chansen till högre betyg är djupt orättvist. föreslår därför en ändring i 7 kap. 13 a § gymnasieförordningen. Ökade möjligheter att välja skola Inget är viktigare för att ge människor jämlika livschanser än en skola där alla har goda möjligheter att utvecklas. En liberal skolpolitik utgår från den enskilda elevens behov och dennas valfrihet är ett honnörsbegrepp. Vissa elever föredrar fristående skolor framför kommunala och friskolor utgör därför ett viktigt komplement. Det är också viktigt att det skapas större möjlighet att välja även mellan olika kommuners skolor. Fristående skolor Inget är viktigare för att ge människor jämlika livschanser än en skola där alla har goda möjligheter att utvecklas. En liberal skolpolitik utgår från den enskilda elevens behov och valfrihet är ett honnörsbegrepp. Vissa elever föredrar fristående skolor framför kommunala och friskolor utgör därför ett viktigt komplement. Föräldrar och elever ska kunna välja mellan offentliga och enskilda förskolor. ESO-gruppen, en kommitté under , har i sin rapport bildar skola visat att fristående skolor höjer kvaliteten på de kommunala skolor som ligger i närheten. Konkurrenssituationen gör att de skolorna erbjuder en bättre utbildning. Vem som är huvudman för skolan säger inte automatiskt något om kvaliteten. En skola behöver inte vara sämre, men mångfald och konkurrens är bra för alla. Mer mångfald inom utbildningsväsendet behövs även för att stimulera kvalitet och pedagogisk utveckling. De enskilda alternativen behöver bli betydligt fler och de ska kunna konkurrera med de offentliga skolorna på ekonomiskt lika villkor. Regeringen har skickat en blivande proposition på remiss till lagrådet om förändrade villkor för fristående skolor. Förslaget kommer att begränsa det fria valet av skola. Regeringen vill låta kommunerna bestämma i alla viktiga beslut som rör friskolor. De vill tillsätta en nämnd med kommunrepresentanter som ska fatta beslut om etablering av friskolor. Därmed ökar politikernas möjligheter att stoppa friskolor. anser att det är felaktigt att kommunen ska få bestämma om den ska utsättas för konkurrens och anser att besluten i stället måste fattas av en neutral part som . Ett annat allvarligt slag mot friskolorna är att aktiebolagsformen i princip förbjuds enligt regeringens förslag. Regeringen vill därmed stoppa de friskolor som just nu växer snabbast. Det blir, om det förverkligas, ytterligare ett hinder mot förnyelse av svenskt skolväsende. Experterna i friskolekommittén konstaterade att det finns fördelar med friskolor som är aktiebolag, eftersom de har en öppen redovisning. har eventuella vinster inte varit högre än en normal bankränta och har gått tillbaka in i verksamheten. Kommittén konstaterade att problemet för friskolorna inte är för stora vinster utan snarare att få fram pengar till investeringar. säger också nej till att kommunerna ska få skära ner bidragen till friskolorna . Principen ska vara att villkoren för kommunala skolor och friskolor ska vara så lika och rättvisa som möjligt. säger däremot ja till vissa andra delar av lagrådsremissen, som kravet på att även friskolor ska ha behöriga lärare och det utbyggda förbudet mot elevavgifter. anser att satsningar måste genomföras så att valfriheten och mångfalden i utbildningen ökar. Intresset för utbildningar i fristående skolor är mycket stort. Särskilt intressant är att flera skolor lyckats locka många sökande till utbildningar som i den kommunala skolan är mindre eftertraktade. Dessa skolor har ofta nya idéer som de förmår förverkliga och lyckas inte sällan med pedagogisk förnyelse. Det finns flera fristående skolor som har en speciell inriktning mot elever i behov av särskilt stöd. Ett exempel är friskolan i för elever med ADHD. Den erbjuder en utbildning som kringliggande kommunala skolor inte kan erbjuda och är därför mycket uppskattad. Det finns också en fristående grundskola i med speciell inriktning på elever med dyslexi. En lag för fristående skolor måste utformas så att kommunalt godtycke inte tillåts vara avgörande för om en fristående skola ska godkännas och reglerna för ekonomisk ersättning måste bli så tydliga att skilda tolkningar i kommunerna inte är möjliga. Profilskolor luckrar upp segregationen En bra och populär skola är positiv för hela omgivningen. Gymnasieskolor i utsatta områden måste ges extra resurser för att hindra utslagning av elever. Skolor bör också kunna ges en attraktiv profil för att dra till sig elever från andra bostadsområden. gymnasium är ett exempel på en skola som fungerat som magnetskola, dvs. den har lockat elever från hela kommunen, även . gymnasium erbjuder en utbildning i naturvetenskap och matematik som delvis är på universitetsnivå, för de elever som kommer från med mycket goda kunskaper och ett stort intresse för dessa ämnen. I dagens gymnasieskola finns det dels ett utrymme för individuellt val, som helt och hållet görs av eleven, dels för valbara kurser, där skolan presenterar kurspaket som eleven kan välja mellan inom ramen för de mål som gäller för respektive program. anser att en skola ska kunna välja att låta en kurs återkomma i alla kurspaket. Då kan man lägga in en kurs som motsvarar skolans profilering, exempelvis inriktning mot matematik eller historia, som eleverna på alla program får läsa. Ytterligare en metod att minska bostadssegregationen som utprovats på initiativ av i , är att ta in eleverna på gymnasieskolorna med hjälp av betyg som urvalsinstrument. Det gör att även elever från invandrartäta förorter kan komma in på de attraktiva skolorna i innerstaden. Utvärderingen av betygsintagningen visade, att andelen förortselever på innerstadsgymnasierna ökat från på det naturvetenskapliga programmet och från på det samhällsvetenskapliga programmet. Fritt val också mellan kommunala skolor Många elever begränsas i sina val till gymnasiet av att de bara får söka till ett gymnasium i hemkommunen. Bara i de fall när kommunen inte kan erbjuda en viss utbildning, är den skyldig att betala elevens utbildning i en annan kommun. Detta bör vara möjligt också i de fall när eleven vill läsa en utbildning i en annan kommun även om utbildningen finns i hemkommunen. En sådan ökad konkurrens mellan gymnasieskolorna skulle göra det möjligt att skapa profilskolor i utsatta områden. () () () () () () () ()