mot · GO02So50 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So50av , ()med anledning av prop. 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m.Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att äldre människor inte skall kunna nekas hemtjänst medhänvisning till deras ekonomiska situation.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrade villkor för närståendevården.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om äldre och SoL.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall ha tillsynsansvaret för äldreomsorgen.5. avslår regeringens förslag avseende behandlingen av känsligapersonuppgifter inom socialtjänsten.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skyddet för den personliga integriteten.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör återkomma till med ett nyttlagförslag.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förlängning av övergångsbestämmelserna till personuppgifts-lagen.InledningFolkpartiet motsatte sig försämringen av rätten att överklagabiståndsbeslut som infördes och därför välkomnar vipropositionens förslag om ett återställande av det som gällde före 1998.Dock har vi mött ett problem, nämligen att kommunerbeviljat bistånd men sedan inte verkställt besluten. Då har den enskilde ingenmöjlighet att överklaga uteblivet bistånd, eftersom bistånd beviljats. Det ärdärför viktigt att tillsynsmyndigheterna prioriterar ärenden där bifall tillbistånd föreligger men inte verkställts. Någon form av sanktion borde kunnafinnas.Vi instämmer i regeringens oro över den utveckling som visar att en deläldre nekas hemtjänst, främst i ordinärt boende, med hänvisning till derasekonomiska situation. Vi anser att denna oro borde leda till ett förslag frånregeringen som garanterar rätten till hemtjänst även för dessa äldre.NärståendevårdenAvsnittet om stöd för anhöriga och närstående är viktigt men otillräckligt.Det som föreslås i propositionen är små steg i rätt riktning. haråtskilliga gånger tidigare motionerat om ett förbättrat närståendestöd.Trots de små förbättringarna som föreslås i propositionen går regeringeninte heller tillräckligt långt i sitt förslag. Det finns ett stortbehov av en omfattande reform för förbättrat närståendestöd.I den nu framlagda proposition 2000/01:80 återgår regeringen till dentidigare regeln att familjerna har rätt till insatser som ger dem skäliglevnadsnivå. Men den nuvarande bestämmelsen i 5 § SoL har oförändratöverförts till förslaget till den nya SoL, 5 kap 10 §. Detta innebär attavlastning inte kommer att ingå i skälig levnadsnivå, om förslaget antas avriksdagen. Uttalandena i den tidigare propositionen gäller fullt ut även om detnya förslaget antas. Om lagförslaget antas, innebär det inte att rätten tillavlösning återinförs.För det första bör alltså 10 § ändras så att den börjar: "skallgenom stöd och avlösning underlätta för dem som vårdar närstående som ärlångvarigt sjuka eller äldre eller som har funktionshinder. "För det andra måste anhöriga få utbildning om hur de bäst kan sköta sinanhörige. De måste ha tillgång till avlastning värd namnet och de måste fåtillgång till stödpersoner. Av propositionstexten framgår att den viktigasteeffekten av det anhörigstöd som delats ut till kommunerna genom Anhörig300 var att anhörigas situation fått ökad uppmärksamhet bland beslutsfattare,vårdpersonal och allmänhet. Men det räcker inte med uppmärksamhet, detmåste till konkreta insatser. Viktigt i sammanhanget är att anhöriginsatsernalämnas på frivillig bas. Frivilligheten gäller såväl den anhörige som denvårdbehövande.I propositionen hänvisas till den satsning på fortsatt utveckling avanhörigstöd i kommunerna som beslutats i ochmed att antog den nationella handlingsplanen för hälso- ochsjukvården. Men det rör sig om små belopp i sammanhanget. Många lyckadeprojekt har tyvärr inte lett till bestående förändringar i vården och omsorgen.När projektet är avslutat, återgår man till de gamla rutinerna. Så har t.ex.skettnär det gäller projekt för att förbättra läkemedelsanvändningen i de särskildaboendena.För att möjliggöra för anhöriga att ta ett omfattande ansvar för daglig vårdav en sjuk närstående måste anställning som anhörigvårdare medges frånkommunen. Detta skall enligt vår mening vara möjligt även för närståendesom uppnått pensionsåldern. Alternativet med hemvårdsbidrag till den sjukebör finnas kvar för dem som föredrar detta. Ett bättre samhällsstöd tillnärståendevårdarna skulle förmodligen leda till besparingseffekter, t.ex.sparade vårdplatser på sjukhusen och inom äldreboende. De korta vårdtidernainom akutsjukvården och den ökande användningen av dagkirurgi leder somnämnt också till ökat behov av anhöriginsatser.En viktig del av sjukvården är en bra uppföljning och kvalitetskontroll avden vård och den omsorg som ges. Detta gäller också närståendevården. Vianser det angeläget att ägnar stor uppmärksamhet åtmetodutveckling av hur en sådan uppföljning inom området sjukvård ihemmet kan ske med beaktande av de berörda personernas integritet.Folkpartiet har vid upprepade tillfällen framfört att ett första steg mot attunderlätta för närståendevårdarna vore att regeringen tog initiativ tillöverläggningar med de båda se över hur ett utökatstöd till dem som vårdar närstående skall kunna ske. Vi upprepar detta kravhär.Reformförslag som bör tas upp vid överläggningarna är:- en fortsatt utbyggnad av avlastnings- och växelvård,- förbättringar i kommunernas regler för hemvårdsbidrag och ökademöjligheter för närstående att anställas,- en utvidgning av kretsen av dem som har rätt att vara närståendevårdaremed ersättning från samt- en ytterligare förlängd period för dem som vårdar.Tiden för rätt till ledighet från anställning och för rätt till ersättning frånförsäkringskassan för vård av närstående bör förlängas från nuvarande 60dagar till 120 dagar.Äldre och SoLBeträffande livsföring ser det som viktigt att äldre inte nekasden tandvård vederbörande behöver. God munhälsa är väsentlig för attförebygga att näringsproblem uppstår. Det finns enligt Socialstyrelsenäldre som inte hämtar ut sina läkemedel på grund av medelsbrist. Antaletär visserligen inte stort men varje fall är ett för mycket. Inte heller får detförekomma att äldre av kostnadsskäl inte får den hörapparat som bästhjälper dem.Folkpartiet anser att det var ett misstag att ta bort kravet på "gemenskapoch meningsfullhet" när socialtjänstlagen skrevs om. Visst är det bra attbistånd ges för att tillgodose en rad fysiska behov, men man får inte bortsefrån att för många äldre är det väl så viktigt att känna att livet fortfarandeärmeningsfullt och att man är del av en gemenskap. Detta krav bör återinföras ilagstiftningen.Socialstyrelsens tillsynsansvarRegeringens förslag till ökad samordning mellan ochlänsstyrelserna i deras tillsynsfunktion anser inte räcker för attskärpa tillsynen av äldreomsorgen. återupprepar därför sittkrav på en grundläggande strukturreform, där tillsynsansvaret renodlatläggs på Socialstyrelsen.Personuppgifter inom SoLTanken på att behandlingen av personuppgifter inom skallförfattningsregleras i särskild ordning är motiverad. är personligauppgifter registrerade på olika sätt. Det är upp till varje enskildsocialnämnd att hos Datainspektionen ansöka om registrering. Det finnsemellertid flera oklarheter och brister i propositionen som riskerar hotaden enskildes integritet och rätt till privat sfär. Det gäller naturligtvisfrämst hanteringen av det som kallas känsliga personuppgifter - uppgifterom ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofiskövertygelse, sexualliv m.m.Inledningsvis uttrycker sin tveksamhet till att myndigheternaskall ha möjlighet att registrera känsliga personuppgifter. Genom att mantillåter registrering av dylika uppgifter inom ett område ökar faran för attävenandra sektorer kommer att hävda att de har behov av liknanderegistreringsmöjligheter. Om enskilda individer vet att känsliga upplysningarregistreras hos de sociala myndigheterna, finns det skäl att anta att människorsom är i kontakt med socialsekreterare m.fl. i mindre utsträckning än idagkommer att anförtro vederbörande känsliga uppgifter av privat karaktär. Enoönskad effekt av detta är ett minskat förtroende för de socialamyndigheterna.Om känsliga uppgifter skall få registreras måste lagstiftningen på ettdetaljerat och preciserat sätt uttryckligen föreskriva vad som är tillåtet.Dettakrav uppfyller inte regeringens förslag. Regeringen tar generellt avstånd fråntanken att det skall finnas några begränsningar när det gäller vilka kategorierav personuppgifter som får behandlas (s 143). Regeringen inser i och för sigproblemet från integritetssynpunkt, men skriver ändå: "I praktiken handlar detemellertid om en mycket omfattande och mångskiftande verksamhet ochsocialtjänstens behov av att behandla ett synnerligen stort antal olika person-uppgifter, som när det gäller graden av integritetskänslighet varierar i storutsträckning". En reglering skulle antingen innebära stora risker för attsocialtjänstarbetet försvårades eller - om listan över vilka uppgifter som fickbehandlas gjordes mycket omfattande - knappast medföra några vinster urintegritetssynpunkt. Detta är en orimlig argumentation. När det handlar omviktiga integritetsfrågor bör regeringen anstränga sig mer än vad den har gjortistället för att påstå att en mer detaljerad reglering är omöjlig och föreslåinrättandet av en "gummiparagraf". Att bestämmelsen är smidig försocialtjänsten står klart. Respekten för den enskildes integritet måste i dettafall väga tyngre. anser därför att propositionen i denna del måsteavslås och anser att regeringen bör återkomma till med ett mergenomarbetat lagförslag, där större hänsyn tas till säkerhets- ochintegritetsaspekterna.En komplikation i sammanhanget rent lagstiftningsmässigt är att en ny lagom hur personuppgifter inom skall hanteras "måste" träda ikraft . Av övergångsbestämmelserna till personuppgiftslagen,som trädde i kraft , följer att för sådan behandling avpersonuppgifter som påbörjats före ikraftträdandet skall till och med den 30september datalagen tillämpas. När det gäller behandling avpersonuppgifter skall de nya bestämmelserna inte börja tillämpas förrän den 1oktober 2007. Ett sätt att lösa problemet är förstås att de nuvarandeövergångsreglerna förlängs till dess att regeringen har kunnat återkomma medett mer genomarbetat förslag som inte ytterligare inskränker den enskildesinte-gritet.Stockholm den 6 april 2001Kerstin ()()()()