ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Kr283 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr283av ()Allmänna samlingslokaler Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att för anslå utöver regeringens förslag till allmänna samlingslokaler under utgiftsområde 17 anslag 30:2. Allmänna samlingslokaler Om demokratin och det offentliga lokala samtalet ska frodas måste det finnas allmänna samlingslokaler på rimligt avstånd för alla som behöver tak över huvudet för möten och umgänge. Mötesplatser för samtal skapar möjlighet till demokratisk skolning. De ekonomiska betingelserna för allmänna samlingslokaler är kärva. Regeringen har dragit in resurser till denna verksamhet, vilket innebär utarmning av mötesmöjligheter på landsbygden. Verksamheten i dessa lokaler är ideell och lokalt engagerade människor bidrar med många frivilliga arbetstimmar. På många platser i vårt avlånga och ofta glesbefolkade land finns endast icke-kommunala samlingslokaler att tillgå. Det handlar ofta om , bygdegårdar eller Folkets Huslokaler runt om i vårt land. Ofta handlar det också om nedlagda byskolor som bygdebefolkningen tar över och rustar upp. För dessa orter betyder ett bidrag till samlingslokalstödet oerhört mycket, inte minst med tanke på tillgänglighet för våra äldre och handikappade. Var fjärde samlingslokal är ännu inte handikappanpassad. Ofta är samlingslokalen liktydig med byars och små samhällens identitet, sammanhållning och utveckling. Det finns fortfarande många orter som helt saknar samlingslokal men som är i behov av en sådan. Alla de många byutvecklingsgrupper som i regi enträget arbetar för sin bygds överlevnad och utveckling nyttjar ofta dessa samlingslokaler i sitt arbete. Det är genuin lokal demokrati det handlar om. Inte minst ungdomsarbete har stor användning av dessa lokaler för att nå ut till dagens barn och ungdomar med så viktiga och livsavgörande frågor som nykterhetsidealet är, för en positiv framtid. Detta är värt ett större stöd av samhället. I när avståndet mellan makthavare och medborgare av många uppfattas som tilltagande är det speciellt motiverat att satsa på möjligheter som ökar människors deltagande i den demokratiska processen. Det var ofta på bygdegården och den lokala IOGT-logen som det demokratiska intresset vaknade . Detta arv är värt att förvalta och föra vidare. Vår tid behöver det kanske mer . Anslagsnivån har kraftigt reducerats och bör successivt förstärkas. föreslår en utökad satsning med utöver regeringens nivå för denna verksamhet. Detta inryms också i vår samlade budgetmotion under utgiftsområde 17.
mot · GP02Kr284 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr284av och ()Satsning på Ark-IT i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett centrum för mediekonvertering lokaliseras till i kommun. Motivering kommun har drabbats av nedläggningar och rationaliseringar med ett minskat antal arbetstillfällen som följd. En långt gående planering för att utöka verksamheten vid enhet SVAR:s arbetsplats i inom ramen för projekt har på grund osäker handläggning inom Strukturfondsdelegationen och försenats kraftigt. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att utreda vissa arkivfrågor (Dir. 2000:104). Utredaren har bl.a. fått i uppdrag att lämna förslag till hur arkivmyndigheterna på bästa sätt kan rustas dels för att nya medier skall kunna tas emot, bevaras, vårdas och göras tillgängliga, dels för att de möjligheter som den nya tekniken innebär skall kunna tas till vara, bl.a. när det gäller att vårda och tillgängliggöra äldre material. SVAR har som informationsföretag inom arkivområdet stora potentialer att ytterligare bidra till utvecklingen i kommunen. Kompetens inom scanningverksamheten har utvecklats starkt . SVAR har mycket stora möjligheter att erbjuda nya arbetstillfällen inom den nya tekniken, under förutsättning att en nationell satsning kommer till stånd vid SVAR:s enhet i i kommun. () ()
mot · GP02Kr285 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr285av och ()Diskriminerande åldersgränser 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen i enlighet med motionen tillsätter en utredning i syfte att kartlägga hur olika åldersgränser används och påverkar den som uppnått myndig ålder, dvs. , samt föreslår åtgärder som förhindrar möjligheten att använda åldersgränser som verkar diskriminerande på myndiga personer då åldersgränser används utan klara motiveringar och starka skäl. 2 Motivering Det finns en rad åldersgränser som reglerar vad en person får göra och är skyldig att göra vid viss ålder. Vissa åldersgränser används också till fördel för den enskilda, t.ex. möjlighet att erhålla bidrag. Barn- och studiebidrag är bra exempel på det . Det är allmänt känt att man måste ha fyllt för att få köra moped på allmän väg. Andra åldersgränser är mer okända. När en person fyller blir denne myndig och en rad rättigheter och skyldigheter träder in. Det är t.ex. ett av villkoren för rösträtt och valbarhet till riksdag. En person som fyllt får inköpa alkoholdrycker på restaurang, men måste ha fyllt för att inköpa alkohol på Systembolaget. Detta vållar förvisso vissa problem i enskilda familjer där trycket på föräldrar från myndiga ungdomar kan bli hårt att köpa ut alkohol, eftersom de ju ändå kan köpa alkohol på lokal. Det vore lättare om det fanns endast en åldersgräns avseende inköp av alkohol, men här kan alkoholens risker för den som konsumerar alkohol, t.ex. risken för langning, vara ett rimligt motiv för att den som är myndig men inte ej får inhandla alkohol på Systembolaget. Men det finns en rad andra märkliga åldersgränser. De mest anmärkningsvärda är när krogar, restauranger och andra nöjesetablissemang fastställer mer eller mindre godtyckliga åldersgränser i syfte att utestänga vissa personer, trots att de uppnått myndig ålder. Det är inte ovanligt att det i nöjessvängen sätts åldersgränser som gör åtskillnad på personers kön, t.ex. Han , hon . Detta skapar stora problem för enskilda personer som råkar hamna utanför , men också för par där den ena parten inte uppnått den satta åldersgränsen. Det bör finnas mycket starka och redovisade skäl för att åldersgränser skall tillåtas för att begränsa rättigheterna för den som uppnått myndig ålder. bör därför ge regeringen i uppdrag att utreda frågan om åldersgränser för den som är myndig och föreslå åtgärder om dessa olika åldersgränser används på ett diskriminerande sätt. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Kr287 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr287av ()Det svenska språket Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om språket i författningstext. Motivering Från demokratisk synpunkt är det viktigt att medborgarna kan förstå de skrivelser som myndigheter sänder ut. Jag är den största anhängare av kampen mot byråkratiskt kanslispråk. En helt annan sak är att lagtext måste avfattas på ett juridiskt korrekt sätt. Moderniseringen av språket får inte ske på stringensens bekostnad. De s.k. språkvårdarna har länge haft för sig att lagtext blir mer lättillgänglig om man petar in en bestämd artikel på alla möjliga och omöjliga ställen. I 10 § polislagen stadgas exempelvis att en polisman får använda våld för att genomföra en tjänsteåtgärd. Fråga har då uppstått om vad som gäller beträffande rätten att använda våld när två polismän skall genomföra tre tjänsteåtgärder. I Statsrådsberedningens Svarta lista, Ord och fraser som kan ersättas i författningsspråk, finns tyvärr ett antal svartlistade ord och fraser som inte kan ersättas. Skrivråden innefattar dessutom en övergång till ett rent talspråk. Ett svartlistat ord är stadgas som man vill ersätta med föreskrivs. Ett lagstadgande har emellertid en helt annan statsrättslig valör än föreskrift, som ju kan vara en myndighetsföreskrift eller liknande. Ansvar skall ersättas med straffbestämmelser, vilket är helt fel i sak. Fälla till ansvar skall ersättas med döma, vilket också är inkorrekt eftersom man kan fälla någon till ansvar utan att döma till påföljd. Underlåta skall ersättas med låta bli/inte. Detta blir inkorrekt eftersom det i rekvisitet underlåtenhet ligger mer än att någon inte gör någonting. För att man skall kunna tala om underlåtenhet krävs att det på någon rättslig grund föreligger en handlingsplikt. Utöver dessa exempel innehåller den svarta listan ett antal påbud, vars efterlevnad innebär att den juridiska stringensen går förlorad. Det är möjligt att det behövs språkvårdare på men deras roll bör vara rent rådgivande och inte beslutande i fråga om vilka ord och fraser som skall användas i offentliga utredningar och i lagstiftningsarbetet. Ett alternativ till att infantilisera det svenska språket är att återgå till den goda vanan, som en gång fanns i den svenska skolan, att lära det uppväxande släktet att behärska sitt modersmål.
mot · GP02Kr290 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr290av och ()Nyckelharpan som ett svenskt nationalinstrument Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra nyckelharpan till ett svenskt nationalinstrument. Motivering Nyckelharpan är en viktig och unik del av det svenska kultur- och musikarvet. Instrumentet är utvecklat i . Det byggs i , fortfarande på ett hantverksmässigt sätt som utvecklats . Nyckelharpa trakteras framför allt i och har med sin unika klang bidragit till bredden i det svenska musikutbudet. Vi anser att nyckelharpan bör göras till nationalinstrument. () ()
mot · GP02Kr291 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr291av och ()Studioglasmuseum i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av statligt stöd för förverkligandet av ett studioglasmuseum i . Bakgrund startade första studioglashytta i och blev därmed och första studioglaskonstnär. Enbart i finns det över 50 studioglashyttor och i ytterligare 400500. Studioglasrörelsen har haft en stor betydelse för såväl svenskt som europeiskt glas. Friheten i glashyttan har gett den enskilde konstnären utrymme för konstnärliga och tekniska experiment på ett sätt som inte var möjligt inom glasindustrin. Studioglaset har ofta präglats av färgglädje och lekfullhet. tradition som ett av världens nav inom glasproduktion inom såväl design som funktion är nu på väg att tunnas ut till förmån för andra länder. En intensiv satsning på att bygga upp museer och gallerier inom studioglasrörelsen sker nu runt om i världen. Detta sker i , , liksom . I har inte studioglasrörelsen haft något naturligt centrum trots vissa samlingar på och på glasmuseet i . I anslutning till studioglashytta har en början till ett centrum för studioglas vuxit fram på i som verksamhet har ca 38 000 årliga besökare, vilket redan nu gör den till främsta mötesplats för glas. bildades i en glasakademi av landets ledande trettio glaskonstnärer utan anknytning till glasindustrin. Det är en ideell förening med målsättningen att vara ett forum för studioglas samt att verka för tillkomsten av ett museum och för studioglas. Avsikten med museet är att visa upp studioglasets utveckling och betydelse i en permanent utställning. Museet skall också innehålla arkiv för dokumentation och forskning samt ett digitalt bildarkiv. I planerna ingår även ett virtuellt glasmuseum och eventuellt vissa utbildningssatsningar. Argument Framtidens kultur har ansett denna satsning vara en av de mest intressanta i landet och gett 1,5 miljoner till förverkligandet av detta studioglasmuseum i sin senaste ansökningsomgång . Vi vill att regeringen överväger att avsätta medel inför . () ()
mot · GP02Kr293 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr293av ()Östgöta Blåsarsymfoniker m.fl. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nationell status för några fullt besatta blåsarsymfoniska orkestrar. Motivering och fram tills nu har man nästan lyckats utplåna alla blåsprofilerade institutioner i . Nästan alla professionella blåsorkestrar med heltidsanställda musiker är nedlagda och risken finns med denna utveckling att medborgare fråntas en chans till ett fullödigt och genrerikt musikutbud. De få professionella blåsorkestrar som finns kvar måste få en säkrad framtid. Östgöta Blåsarsymfoniker är en blåsarsymfonisk orkester inom . Orkesterns rötter finns i den gamla militärmusiken, men omvandlades till regionmusik och behöll därvidlag vissa ceremoniella uppdrag. gjordes en sammanslagning av Rikskonserters regionkontor och Regionmusiken. Östgöta Blåsarsymfoniker har utvecklats till en helt civil orkester med finansiering till största delen inom länsmusikanslaget med stöd av landsting och kommun. Detta anslag fördelas av . Länsmusiken har varit föremål för översyn och nya riktlinjer är beslutade av . Dessa riktlinjer ger ingen prioritet för att länsmusikanslaget skall användas till orkesterverksamhet. nya riktlinjer gör att Östgöta Blåsarsymfoniker hamnar mellan stolarna. Östgöta Blåsarsymfoniker är inte att betrakta som orkester ur rent anslagsmässig terminologi och får därmed inte tillgång till orkesterbidrag. Finansieringen måste säkras genom att orkestern ges nationell status och därigenom får del av orkesteranslaget som beslutas och betalas ut av . () () () () () ()
mot · GP02Kr294 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr294av ()Nyckelharpans ställning som nationalinstrument Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyckelharpans ställning som nationalinstrument. Motivering Nyckelharpan eller knaverharpan beskrivs i enligt följande: Folkligt stråkinstrument vars 24 spelsträngar avkortas av stift placerade på tangenter i en spelmekanism på instrumentets hals. Nyckelharpan hålls vid spel snett horisontellt, närmast att jämföra med knäppinstrument som gitarr. Nyckelharpan förekommer nästan enbart i och, med några få undantag, i och . I finns en obruten dokumentation om instrumentet ända från de medeltida kyrkornas kalkmålningar av nyckelharpsspelande fram till . Från och utgick också nyckelharpans renässans . Det har resulterat i att instrumentet spelas och byggs över i stort sett hela landet. Det har använts vid dans och ceremonier . I modern tid har instrumentet fått en särställning inom spelmansrörelsen men används också i populär- och konstmusik. Det är möjligt att instrumentet hade samma breda sociala funktion även . Nationalinstrument är ett något diffust begrepp som inte finns med i . Trots detta kan man läsa om det grekiska nationalinstrumentet bouzouki, långhalsluta, och det finska kantele, ett stränginstrument av cittratyp, som fick statusen av finskt nationalinstrument. Det är svårt att se något annat instrument än just nyckelharpan som kandidat till utnämningen svenskt nationalinstrument. En sådan utmärkelse skulle ge svensk folkmusik, men även hela den folkliga traditionen med dans och klädnader och levnadssätt, en välförtjänt och välbehövlig uppmärksamhet. Ordet nationalinstrument skulle också därigenom med all säkerhet leta sig in i ordlistan. bör uppdra åt regeringen att upphöja nyckelharpan till nationalinstrument.
mot · GP02Kr295 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr295av m.fl. (s)Utbyggnad av flygvapenmuseum Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av Flygvapenmuseum. Motivering Flygvapenmuseum i har största samling av flygplan. Det äldsta planet är . I museets ägo finns ett flertal flygplan som är unika och av stort historiskt och kulturellt värde. Den nuvarande utställningshallen är överbelastad. Därför är ett 15-tal plan placerade utomhus och ett stort antal inhysta i lokaler på Malmens flygplats. Flygplanen är klimatkänsliga och erfordrar en inomhusmiljö utan starkt solljus. En utbyggnad är alldeles nödvändig, inte bara för att skydda planen utan också för att kunna visa dem på ett pedagogiskt bra sätt. Den skisserade utbyggnaden kommer också att ge möjlighet till pedagogiska presentationer för skolbesök, vara en resurs för utbildningar och en bra miljö för forskning. Vi anser att anslaget till Flygvapenmuseet skall utökas så att det inrymmer kostnaden för utbyggnaden. () () ()
mot · GP02Kr296 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr296av ()Svenska språkets ställning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genom lagstiftning stärka svenska språkets ställning. Motivering Det är uppenbart att det svenska språket trängs undan i av framför allt engelskan. Den ökade europeiseringen och globaliseringen inom såväl politiken, den offentliga sektorn som näringslivet påverkar också svenska språket. Denna förändring förstärks av den tekniska utvecklingen, av Internet och av media. och högskolor används i många fall engelska i stället för svenska. Det förekommer även i gymnasieskolan. Eftersom svenskan är ett litet språkområde är det viktigt att en så stor del av befolkningen som möjligt får goda kunskaper i främmande språk, och då i första hand engelska. Vi måste också acceptera att främst engelska ord och uttryck kommer in i svenskan och att svenskan förändras. Men den andra sidan av saken är att som ett litet språkområde riskerar svenskan att försvagas. Den risken har ökat på grund av de påverkansfaktorer som har berörts här. Hotet mot svenska språket måste tas på största allvar. Vi måste genom aktiva insatser värna svenskan som ett levande språk. Engelskan kan för de allra flesta aldrig bli mer än ett andraspråk. Stora grupper kommer , kanske alltid, att ha dåliga eller inga kunskaper alls i engelska. En utredning om svenska språkets ställning lägger sina förslag . Förhoppningsvis kommer de förslagen att få positiva effekter. Det är dock angeläget att insatserna för att stärka svenska språkets ställning inte bara stannar vid rekommendationer. Regeringen bör också överväga hur svenskans ställning kan stärkas genom lagstiftning.
mot · GP02Kr297 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr297av m.fl. (m, kd, c)Tjustbygden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att får i uppdrag att undersöka möjligheten av ett projektarbete om Tjustbygdens förhistoria. Motivering Vid senaste fornminnesinventering 197879 konstaterades på nytt att Tjustbygden tillhör östra mest koncentrerade fornminnesområden. När det gäller bronsålderns fornlämningar är området kring den innersta delen av det fornlämningstätaste i . I samma område finns ett område med hällristningar, som är nästan helt bortglömt i . Tjust har naturliga gränser mot inre som skärgården i öster både är en gräns och en förmedlare av impulser utifrån. En ständig växelverkan mellan hav, kustzoner och inland har präglat områdets ekonomiska struktur inte minst . Tjust har varit en sammanhållen bygd med ett tydligt centrum längst in i nuvarande , där man också kan finna en koncentration av yngre järnåldersgravfält. Några arkeologiska undersökningar har gjorts. Rektor , gjorde ett antal undersökningar kring ; ungefär hittades en silverskatt med arabiska silvermynt i . 1957 undersöktes en av de s.k. kungshögarna utanför . Fyndmaterialet kan jämföras med det i och i de s.k. båtgravarna i . Skillnaden är att i är allt material bränt. och slutet och gjordes undersökningar vid Hjortekrog, där man fann föremål med anknytningar till Lausitzkulturen i . har endast enstaka s.k. nödgrävningar utförts, detta trots att flera av yngre järnålderns gravfält är svårt skadade, bl.a. av vägbreddningar, dikesrensningar och utbyggnader av ekonomibyggnader. Skyltning av fornlämningarna är sparsamt förekommande. Dock har avsatt medel för detta ändamål. Kunskapen om Tjustbygdens förhistoriska och medeltida historia är mycket liten även inom . Det är kanske därför som och Tjustbygden alltid befunnit sig i forskningsskugga. låg här gränsen mellan och /universitets sfärer, ligger i utkanten av högskolas och universitets forskningsområden. Även från marinarkeologisk synpunkt är sträckan mellan och ett nästan helt outforskat fält. har trots detta fostrat ett tämligen stort antal ungdomar med håg till arkeologi och historia. Av dessa har flera försökt få sin utkomst i kommunen efter sina studier, men har återigen fått lämna den för områden där en aktiv forskning råder. Det är att beklaga att behöva konstatera att norra delen av län alltför ofta har behandlats styvmoderligt. Desto angelägnare är det därför att resurser ställs till förfogande för arkeologisk inventering av boplatser och lösfynd samt en fördjupad analys av bygdens hällristningar. Tjustbygdens invånare av ser fram emot en fördjupad kunskap om sin förhistoria. () () ()
mot · GP02Kr298 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr298av m.fl. (m)Biblioteksersättningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om en reformerad biblioteksersättning. Motivering Regeringen har godkänt en överenskommelse med m.fl. om biblioteksersättningen . Enligt denna skall grundbeloppet för hemlån av originalverk vara 2002 och 2003. Den totala biblioteksersättningen beräknas till . Styrelsen för har fördelat av tillgängliga medel för biblioteksersättning i form av individuella, statistiskt beräknade ersättningar, s.k. författar- och översättarpenningar. var 4 622 upphovsmän berättigade till denna form av ersättning. Ur resten av ersättningen fördelades pensioner, stipendier och andra bidrag till enskilda upphovsmän, bl.a. 801 stipendier om . Det är för oss moderater självklart att det skall kunna utgå ersättning på upphovsrättsliga grunder till den vars böcker finns tillgängliga på folk- och skolbibliotek. Däremot ifrågasätter vi dels att en så liten andel tillfaller de författare vars böcker verkligen finns tillgängliga på biblioteken, dels de nuvarande statistiska reglerna. Vi föreslår att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att föreslå ett nytt ersättningssystem. Vi menar att det går att hämta inspiration från och dess Public Lending Act och Educational Lending . De bygger på att ersättning utgår för böcker som finns tillgängliga på biblioteken, men inte på utlåningsfrekvensen. Det finns fördelar med en sådan ordning. Den skulle kunna inkludera referenslitteratur och tidskrifter och annan icke-utlåningsbar litteratur. Den skulle gynna t.ex. poeter och andra författare vars böcker finns på många bibliotek men inte lånas så flitigt och därigenom minska behovet av det korporativistiska inslaget i dagens system, nämligen de av författarfondens styrelse beslutade stipendierna. De närmare reglerna för en svensk ordning baserad på dessa principer måste naturligtvis övervägas ytterligare. En utredning bör ganska snabbt kunna komma fram till ett förslag som är anpassat till svenska förhållanden. () () () () () () () () () ()
mot · GP02Kr299 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr299av ()Laglydighet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statliga bidrag bör åtföljas av villkor om laglydighet. Motivering Det händer ibland att man kan se exempel på t.ex. olaglig annonsering av kulturevenemang som delvis har finansierats med statliga bidrag. Det kan också efter vad som framgår av tidningsuppgifter handla om att medverkande artister inte ersätts öppet eller att motsvarande sociala avgifter inte betalas. Min erfarenhet sätter gränser för ytterligare exemplifieringar. Det borde vara en självklarhet att den kulturarrangör som uppbär bidrag av skattemedel genom någon form av avtal förbinder sig att följa lagar och gällande bestämmelser.