ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02MJ202 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ202av ()Rovdjurscentrum i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om placering av rovdjurscentrum i . Motivering Statliga rovdjursutredningen kom med förslaget att inrätta ett rovdjurscentrum. Tanken var, vad jag förstår, att på ett bra sätt sprida kunskap till allmänheten om björn, varg, lo, järv och om kungsörn. Utredningen pekade på följande kriterier då det gällde att uppfylla kraven på ett rovdjurscentrum: Det bör vara beläget i ett område där det förekommer rovdjur, men ändå vara så tillgängligt att det finns ett brett besöksunderlag från åtminstone någon av våra storstadsregioner. Både av informationsskäl och ekonomiska skäl är ett tillräckligt stort antal besökare viktigt. Det bör finnas djur av i varje fall flera av de olika arterna i hägn. Man bör ha kapacitet att följa och samarbeta med viltforskningen. Man bör kunna erbjuda kvalificerade föreläsare. Man bör kunna erbjuda guidade turer i fält för att t.ex. titta på spår eller pejla märkta djur. Man bör kunna hålla en högkvalitativ och aktuell hemsida på Internet. Jag anser att Grönklitt, i , i uppfyller dessa kriterier och bör väl vara den plats som uppfyller kriteriet om att ligga nära en storstadsregion så nära ett rovdjurscentrum kan ligga. Och att vi har rovdjur i kan bevisas av att polisen i fick ge order om att skjuta en björn som bosatt sig centralt i , från . Att placera ett rovdjurscentrum i just skulle också vara en bra injektion för en liten kommun.
mot · GP02MJ203 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ203av och ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillstånd för transport av miljöfarligt avfall. Motivering Det är viktigt att lagar och regler är utformade på ett sådant sätt att de inte väcker löje och undergräver lagstiftarens auktoritet. I annat fall finns det risk för att en allmän respektlöshet mot lagar och regler utbreder sig. När det gäller finns det många bestämmelser som med rätta kan kritiseras för att uppmana till lagtrots. Ett exempel på detta är bestämmelsen om att företagare skall ha tillstånd för att transportera bort miljöfarligt avfall. Ta den lille bonden som exempel. Han kan utan tillstånd ta sin traktor och hämta hem ett par oljefat, han kan ta personbilen och köra hem ett nytt batteri till traktorn och fylla sin släpvagn med målarfärg till ladugården som han också köpt med sig två nya lysrör till mjölkrummet. När han sedan bytt lysrören måste han ha tillstånd för att forsla de gamla till destruktionsanläggningen. När han målat ladugården måste han ha tillstånd för att köra bort de tomma färgburkarna. Detsamma gäller för hans uttjänta batteri och för spilloljan han samlat upp när han bytt olja i traktorn. Inte nog med att han behöver tillstånd. Han behöver ett tillstånd för varje avfallssort! Så även om bonden i sann miljöanda fyller sin släpvagn med allt miljöfarligt avfall han har och kör bort det till destruktion så behöver han i detta exempel fyra tillstånd! Om denne bonde haft en bror som inte var företagare men som innehade samma miljöfarliga avfall, skulle denne inte ha behövt något tillstånd för att köra avfallet till destruktion. Givetvis är det viktigt att miljöfarligt avfall hanteras så säkert och bra som möjligt. Men varför skall lagen ha större tillit till privatpersoner än till företagare? Det borde väl i stället vara mängden avfall i relation till farligheten som är avgörande. () ()
mot · GP02MJ204 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ204av och ()Svampangrepp på tallskog Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheterna att stödja återplantering av drabbade skogsområden för skogsbrukare vars skog drabbats av svampangrepp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurser till för inventering och rådgivning för att bekämpa svampsjukdomen Gremmeniella. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade forskningsresurser. Svampangrepp på tallskog har tallskogen i bl a drabbats av svampangrepp till följd av förra årets kalla och blöta sommar i kombination med en varm och blöt höst. Svampsjukdomen Gremmeniella har slagit till på bred front. I har svampen fått fäste från till . Ett annat område som drabbats är norra delen av kommun och även betydande områden i . Enligt vissa bedömningar kan det innebära att tallskog måste avverkas . Svampangreppen kommer med stor sannolikhet att fortsätta även då svamparna har en tvåårig cykel och en stor sporspridning kan komma att ske även . Främst är det träd i åldern som drabbas, vilket innebär att utbudet av massaved kommer öka när dessa träd avverkas med låga priser som följd. Svampangreppen kan komma att leda till stora ekonomiska förluster för enskilda skogsägare. Därför bör åtgärder vidtas för att stödja de värst drabbade skogsbrukarna, bland annat genom ersättning för kostnader för återbeskogning. Regeringen bör därför skyndsamt utreda möjligheterna att stödja drabbade skogsbrukare. För att bekämpa svamspridningen krävs resurser till för extraordinära åtgärder avseende rådgivning och inventering av skador. bör därför ge regeringen tillkänna att sådana resurser skall ges . För att öka forskningen om svampen, vilket är nödvändigt för att förebygga kommande problem, krävs dessutom ytterligare resurser. () ()
mot · GP02MJ205 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ205av ()Ökad frivillighet i biotopskyddet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frivilliga avtal utnyttjas som ett alternativ till bestämmelser om områdesskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning till markägare. Motivering har fattat beslut om att en kvarts miljon hektar produktiv skogsmark skall avsättas som reservat. Ansvaret för att identifiera den skyddsvärda marken ligger på länsstyrelserna. Dessutom har staten genomfört inventeringar vad gäller nyckelbiotoper och sumpskog. Det har resulterat i att har som ambition att avsätta som antingen biotopskyddsområden eller genom naturvårdsavtal med markägarna. Om man väljer att göra ett biotopskyddsområde regleras detta i . Även rätten till ersättning regleras i . Om beslutet medför att pågående markanvändning avsevärt försvåras inom berörd del av fastigheten är markägaren berättigad till ersättning. Det är av största vikt att arbetet med att skydda höga naturvärden i skogen görs på ett sådant sätt att de enskilda markägarna känner sig delaktiga. Det är viktigt att informationen till markägaren är bra och att arbetet i största möjliga mån bygger på frivillighet och samverkan. Därför bör den frivilliga avtalsformen utvecklas ytterligare och utnyttjas som ett alternativ till mer tvingande åtgärder. Det är dessutom av stor vikt att markägaren ges skälig ersättning för de miljöinsatser som görs och vid bildandet av olika typer av reservat.
mot · GP02MJ208 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ208av och ()Strandskydd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av strandskyddslagen. Motivering Det finns inte många länder på jordklotet som har så gott om stränder och därmed potentiella sjötomter som . Vi vet att människor gärna bor vid vatten. Men vi vet också att det är nästan hopplöst att få bygga nytt nära vatten. Stränderna behövs för det "rörliga friluftslivet", heter det. Det stämmer, men det finns gott om stränder för detta ändamål, mer än på nästan alla andra håll i världen. Men det är faktiskt inte fel att se till att också de som inte joggar runt på stränderna har en god livskvalitet genom ett trevligt boende. Med gott omdöme skulle man kunna justera strandskyddslagen så att det faktiskt skulle vara möjligt att utnyttja någon procent av våra stränder till att skapa några hundratusen bostäder vid vatten. Som det nu fungerar är det bara de riktigt rika som har råd att köpa de mycket dyra och exklusiva villor som byggdes innan nuvarande byggnadsbestämmelser kom till och därför ibland har den närhet till vatten som är så få förunnat. Att det skall vara svårt vad gäller att få bygga nära eller på vattnet är märkligt. , , lider inte precis någon brist på sjönära tomter. Alla skulle inte ha råd med dessa nyuppförda bostäder, men man får inte glömma bort att de som flyttar in lämnar en enklare bostad, som då blir öppen för inflyttning. () ()
mot · GP02MJ210 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ210av ()Farliga ämnen i kläder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skynda på arbetet inom EU med förbud mot farliga ämnen i kläder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att krav på innehållsdeklaration för kläder skall införas. Farliga ämnen i kläder Ämnen som hittats i textilier är bl a arylaminer som är nedbrytningsprodukter från textilfärgämnen med s k azostruktur. En del arylaminer har bedömts vara cancerframkallande, bland dem är benzidin. Bland tungmetallerna är koppar, krom, kobolt och nickel vanligast och förekommer i färgämnen. Flyktiga organiska lösningsmedel, som t ex toluen och xylen, används för att lösa vattenlösliga färgämnen vid pigmenttryckning av bomull. Bekämpningsmedel påträffas inte särskilt ofta, men förekommer. Enligt Kemikalieinspektionen skall kläderna inte innehålla alkylfenoletoxylater (AFE), allergiframkallande dispersionsfärger och di(2-etylhexyl)ftalat (DEHP). beslöt EU att klassificera DEPH som reproduktionsstörande, t ex ammoniumklorid, flamskyddsmedel och en hel rad andra. Inom EU diskuteras nu förbud mot användning av azofärgämnen som kan bilda cancerframkallande arylaminer. Kemikalieinspektionen vill också utreda förbud mot användning av pentaklorfenol i importerade textilier och att utreda möjligheten av att begränsa halten av fri formaldehyd i textilier. Vanligen kommer kläderna med farliga ämnen från , , , , , och . I kan det förekomma arylaminer från pigment eller flyktiga organiska lösningsmedel. har länge haft ett förbud mot arylaminer och azofärger i textilier. har lagstiftning mot användning av kadmium i textilier, mot formaldehyd och mot nickel. Kemikalier används för att göra textilierna skrynkelfria, stöta bort väta, vara flamskyddssäkra eller få vackra färger. Symptomen hos klädkonsumenterna är eksem, utslag eller andra hudreaktioner. Efter inträdet i EU har valt att gå mjukt fram mot importörer i avvaktan på en gemensam lagstiftning. Beslut som bara gäller uppfattas som handelshinder. finns ingen innehållsdeklaration vad gäller kläder. Det är viktigt att en sådan skapas, så att kunden själv har möjlighet att bedöma vilka kläder som kan ge utslag eller andra hudproblem. Gotab, 2001 ()
mot · GP02MJ211 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ211av och ()Bortforslande av bilar och höjd bilskrotningspremie Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nya regler för bortforsling av övergivna bilar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att höja skrotningspremien på bilar. Motivering Skrotbilar har länge varit ett miljöproblem i . infördes en bilskrotningspremie som skulle stimulera bilägare att lämna sin gamla utslitna bil till auktoriserade bilskrotare. För att finansiera premien infördes en skrotningsavgift som betalas när bilen är ny. Dagens premie- och avgiftsnivåer fungerar inte och därför måste en rejäl höjning av bilskrotningspremien ske. Detta löser förmodligen en del av problemet, men inte allt. Regler medför att det är mycket svårt att på ett över huvud taget lagligt sätt flytta på övergivna bilar. En bil som placerats på privat eller offentligt ägd mark kan bara flyttas i ett fall Polisen har rätt att utföra en sådan åtgärd om fordonet utgör en trafikfara. Det finns emellertid otaliga exempel på övergivna bilar som blivit stående längs våra vägar. För en privat markägare startar en byråkratisk karusell om man vill få en bil bortforslad. Ofta slutar det med att markägaren förstår att det lagligt sett är omöjligt! Regelsystemet borde ändras så att polisen kunde fatta beslut om tillstånd till bortforsling, och även beslut om verkställighet av bortforslingstillståndet, senast efter att den övergivna påträffas. I lämnas därtill också många skrotbilar på olika platser runt om också i naturen. Det är få som bryr sig om att den gamla bilen står och skrotar och rostar sönder ute i naturen. Anledningen till det är att skrotningspremien är allt för låg, trots justeringar efter införandet 1975. Detta innebär att kommunerna ibland driver kampanjer för att samla upp skrotbilarna, vilket kan bli en betungande utgiftspost i kommunernas budget. Något måste göras åt detta växande problem i ! Genom att erbjuda avsevärt högre skrotningspremie på våra gamla bilar så ökar motivationen att lämna in sin bil till skrotning i stället för att lämna den i naturen eller överge densamma på en privat eller offentlig plats. måste återigen se över möjligheterna till att öka skrotningspremien till en nivå som innebär att medborgarna i vårt land lämnar sina gamla bilar till en bilskrot i stället för att lämna dem att skräpa ner samt förorena vår känsliga och vackra natur. () ()
mot · GP02MJ212 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ212av ()Stopp för kommersiellt utnyttjande av allemansrätten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utredning om gränsdragning mellan normalt utnyttjande av allemansrätten och kommersiellt utnyttjande av densamma. Motivering Allemansrätten den enskildes rätt att vistas i naturen är ett värdefullt inslag i vår svenska kultur och har stor betydelse för människors rätt att vistas i skog och mark. Denna rättighet bör bestå i dess nuvarande form. är det av stor betydelse att inte fastighetsägare eller andra med särskild rätt till en fastighet tillfogas skada på grund av allemansrätten. Det är av stor betydelse för denna unika sedvänjas fortlevnad att den accepteras och respekteras av såväl markägare som av den som nyttjar allemansrätten. De problem och konflikter som uppstått till följd av allemansrätten är mycket olyckliga. Ofta är dessa förknippade med organiserad verksamhet, men även annat missbruk av allemansrätten förekommer. års organiserade bärplockning är ett exempel på detta. Ofta orsakas missbruket av oaktsamhet som kan åtgärdas t ex genom en ökad kunskap om vad allemansrätten egentligen innebär. När det gäller kommersiell verksamhet i naturen med åberopande av allemansrätten är förhållandena annorlunda. Sådan verksamhet kan medföra ett så stort intrång och skada att den inte ryms inom allemansrätten. Det kan dessutom inte vara acceptabelt att företag i förvärvssyfte skall kunna utnyttja mark mot markägarens vilja. Eftersom det kommersiella utnyttjandet av allemansrätten på många håll i , bl a i , är ett problem bör en översyn av lagstiftningen göras. Utred hur det i lagen kan tydliggöras att allemansrätten tillkommer den enskilde och att kommersiellt utnyttjande av mark i viss omfattning måste föregås av överenskommelser med berörda markägare. En utredning bör följaktligen tillsättas i syfte att klargöra gränsdragningen mellan vad som kan betraktas som normalt nyttjande av allemansrätten och vad som bör betraktas som ett kommersiellt nyttjande som bör medföra krav på tillstånd från berörd markägare. Vad som ovan anförts om utredning om kommersiellt utnyttjande av allemansrätten bör ges regeringen till känna.
mot · GP02MJ213 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ213av ()Placering av för livsmedel i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en för livsmedel bör förläggas till och . Motivering förordar en gemensam livsmedelsmyndighet med befogenheter på EU-nivå för att säkerställa kvaliteten på livsmedel i hela EU. En sådan myndighet kunde med fördel ligga i och placeras i . är ett viktigt i , även vad gäller livsmedel och jord och skogsbruk. Både och ligger i . Det är viktigt att en inrättas. Som konsument ska man kunna lita på att det är sunda och säkra livsmedel man får. Vi måste ha livsmedel som framställs på ett etiskt och ekologiskt riktigt sätt. har en lång tradition av god kontroll och bra livsmedelsproduktion. Vi har en stark djurskyddslag, och vi har arbetat för att få bort smittsamma sjukdomar samt dåliga uppfödningsmetoder som dessvärre är tillåtna i andra länder. Vi har bra utbildning och därmed goda personella resurser på området. Det bidrar till att är synnerligen lämpat för att en EU- livsmedelsmyndighet inrättas här.
mot · GP02MJ214 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ214av och ()Storskarv Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skyddsjakten av storskarv bör utvidgas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att allmän jakttid på storskarv bör återinföras. Motivering Storskarven har sedan den inplanterades på egendomen Värnanäs söder om tillvuxit oerhört i antal. Efterhand har skarvkolonier etablerats på alltfler platser, numera även vid insjöar. Antalet häckande skarvpar har mer än tiodubblats . Den starka ökningen av antalet skarvar har lett till att skarven tagits bort från EU:s så kallade röda lista över utrotningshotade arter. Regeringen har trots de senaste årens utveckling varit fortsatt passiv. Det karaktäristiska för skarvkolonierna är att fåglarna genom sin spillning förstör sin egen livsmiljö. Träden avlövas och dör. Spillningen gör att vissa grynnor och skär blir omöjliga att leva på för den övriga faunan och mycket svåra att gå iland på för människor. När ett område förstörts drar skarvflocken vidare till nästa. Ofta övertar skarvarna hägerkolonier. Man kan med fog hävda att den alltför stora skarvexpansionen hotar den biologiska mångfalden inom många områden. För yrkesfisket särskilt ålfisket innebär skarvarna, som gemenligen benämns ålakråkor, ett stort avbräck. Detta talar för utökad skyddsjakt och möjligheter att skatta beståndet genom prickning. I den svenska jaktlagstiftningen har de båda raserna av storskarv (Phalacrocorax carbo sinensis och Phalacrocorax c. carbo) behandlats som en enhet. var det tillåtet att jaga skarv . Med tanke på att antalet skarvar ständigt ökar bör allmän jakt införas. Med tanke på att vår motion från förra om storskarven ännu inte har behandlats bör frågan prioriteras. () ()
mot · GP02MJ215 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ215av de ()Avskaffande av det generella strandskyddet Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till sådana förändringar i att det generella strandskyddet avskaffas i enlighet med vad som anförs i motionen. Torpet eldas upp satte , Hallarum i , eld på de rester som fanns kvar av hans sommartorp sedan en grävskopa först gjort sitt. Denna händelse var kulmen på en lång kamp mot som vägrade ge dispens från strandskyddet. Kommunen hade gett bygglov för att bygga till det torpet som ligger från havet i . När en granne överklagade beslutet upptäckte dock att ingen dispens från strandskyddet hade beviljats när torpet byggdes . Någon ny dispens för att låta stugan stå kvar beviljades inte. De lokala politikerna i har dock stött kamp för sitt torp. Denna upprörande berättelse från verklighetens 2001 borde få många att fundera över om de lagar och regler vi har för strandskyddet är relevanta och förankrade i folkmedvetandet. Generellt strandskydd hindrar utveckling Strandskyddet är generellt och gäller kusterna, sjöar, vattendrag och inte minst skärgårdarna i . Syftet med strandskyddet är att trygga förutsättningarna för allmänhetens friluftsliv och att bevara goda livsvillkor på land och i vatten för djur- och växtlivet. Strandskyddsområdet omfattar land- och vattenområde intill från strandlinjen vid medelvattenstånd. Strandskyddet kan vid behov utökas upp till totalt . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får dock förordna att ett strandområde som uppenbart saknar betydelse för att tillgodose strandskyddets syften inte skall omfattas av skyddet. Det krävs alltså ett aktivt beslut från politiker och/eller berörd myndighet för att upphäva strandskyddet. Dessa bestämmelser innebär många problem för de människor som bor och verkar i skärgården. Det är svårt eller helt omöjligt att anpassa och bygga om sitt boende. Inte heller tillåts nybyggnation i strandnära miljöer. Några få undantag görs regelmässigt från skyddet. Det gäller byggnader, anläggningar, anordningar eller åtgärder som behövs för jordbruket, fisket, skogsbruket eller renskötseln och som inte tillgodoser bostadsändamål. Andra typer av verksamheter skall alltså inte tillåtas att utvecklas i vattnets närmiljö och i skärgården. Det generella förbudet mot att bygga nära vatten hindrar oss från att bosätta oss i miljöer som vi människor har uppskattat. Dessutom innebär förbudet att berörda fastighetsägare har en form av begränsad äganderätt till sin mark. Aktivt beslut skall krävas är ett av de länder i världen som har mest strand per invånare. Ur bevarandesynpunkt borde därför regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få förordna att ett strandskyddsområde inrättas där marken anses bevarandevärd. Utan ett sådant aktivt beslut skall för strandnära områden gälla samma lagstiftning som alla övriga fastigheter. Det skall alltså krävas ett aktivt handlande för att inrätta ett strandskydd i stället för dagens generella förbudsregler.