ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02MJ316 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ316av Per m.fl. (mp)Den spanska skogssnigeln Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av åtgärder för att bättre kunna möta det växande problemet med den spanska skogssnigeln. Ny i vår fauna Bara var den knappt känd. finns den så gott som överallt. Det är den spanska skogssnigeln, som också kallas mördarsnigel, det handlar om. Etableringen har gått blixtsnabbt. Från att man skämtade om den i början har den nu blivit en sådan plåga för odlare och trädgårdsinnehavare att man desperat söker efter lösningar för att bli av med den eller åtminstone kunna klara av samlevnaden. Dubbelkönad och med stor reproduktionsförmåga Eftersom den är tvåkönad kan den reproducera sig själv och det gör den med en omfattning av ca 400 ägg per säsong. Det innebär att när den väl är på plats i trädgården, så har den blivit en stor koloni. Inga naturliga fiender Ett stort problem är att mördarsnigeln inte har någon naturlig fiende i vår fauna. Den enda, utöver människan, som är en fara för den är myskankan. Men de äter också mycket annat i trädgården och lämnar dessutom naturliga visitkort överallt. Vinbergssnäckan lär äta mördarsnigelns ägg. I övrigt tycks kampen mot denna matglada trädgårdsförstörare helt vara upp till de drabbade människorna. De drabbade känner sig maktlösa Bland de drabbade har allt från ett dyrt snigelgift (järnfosfat, som anses ofarligt, men ännu inte KRAV-märkts) till handplockning och olika avlivningssätt använts. Från experter på har sju olika åtgärder föreslagits: lockbeten (hönsfoder, uppblött hundmat/vetekli, äpple, morot) och regelrätt snigeljakt, snigelgiftet Snigelfritt, ett flitigt luckrande av jorden, ölfällor, kalkbarriärer eller kopparkragar runt växterna/odlingslådorna, miniväxthus av plastlådor och petflaskor, myskankor och särskild plantkontroll för att rotskölja och avlägsna eventuella snigelägg. Trots olika kombinationer av dessa åtgärder är det mycket svårt att hålla snigeln stången. Trädgårdar läggs ned på grund av den ojämna kampen. Odlarna finner det allt svårare att få lönsamhet. Den spanska skogssnigelns invasion håller på att få katastrofala följder för odlings- och trädgårdskulturen och det är knappast en tröst att invänta en riktig sträng vinter med tanke på rådande klimatförändring med högre medeltemperaturer. En plan för åtgärder behövs För att överhuvud taget kunna ta itu med problemet som finns över hela landet behövs något av en nationell handlingsplan. Det måste till mer kunskap om snigeln, dess intåg i den svenska faunan och hur man bäst med naturliga, bättre och mindre arbetsinsatskrävande medel kan möta dess accelererande och hejdlösa framfart. Intensiv snigeljakt, , har blivit en nödvändig företeelse för att upprätthålla produktionen och skönheten i våra rabatter och köksträdgårdar. Per () () () ()
mot · GP02MJ317 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ317av m.fl. (mp)Miljödomstolarna och till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av fördelningen av antalet jurister och miljöråd i så att miljöråden blir två av fyra respektive tre av fem. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av förordning så att miljöråd alltid deltar vid ett prövningstillstånd till . tillkännager för regeringen som sin mening att alla som tjänstgör som jurister och sakkunniga i miljödomstolar och skall genomgå obligatorisk utbildning i miljörätt, ekologi, miljövård och miljökemi. Motivering För att på bästa sätt kunna följa miljölagstiftningen enligt och för att kunna samla och upprätthålla en hög kompetens inom miljöområdet infördes miljödomstolar och . Vid instiftandet av dessa domstolar framförde krav på att det breda miljötänkandet skulle framträda. befarade att strukturen i de gamla vattendomstolarna, från början byggd på en exploateringslag från den tidigare delen av det här århundradet, skulle kunna komma att motverka främsta syfte, nämligen att ta stor miljöhänsyn. framförde även krav på att alla tjänstgörande i miljödomstolar och i utöver miljörättsutbildning skulle ha genomgått grundläggande utbildning i ekologi, miljövård och miljökemi motsvarande 5 högskolepoäng i vart och ett av dessa ämnen. Miljöfrågornas komplexitet kräver detta. De sakkunnigas bakgrund, verksamhetsområde, industriell verksamhet eller verksamhet har också stor betydelse för synen på problemen där tyvärr representanterna för naturvården blir i minoritet. är juristerna i majoritet. När avgör ett mål, är endast en av fyra eller en av fem miljöexperter, så kallade miljöråd. När ska ta ställning till om ett mål ska beviljas prövningstillstånd ska i normalfallet inget miljöråd delta. anser att huvuduppgift är att värna om miljön och inte i huvudsak att skipa rättvisa mellan parter som strider med varandra. Domstolstraditionen är att inte driva någon särskild linje utan bara skipa rättvisa. När det gäller miljön finns det inget tydligt partsförhållande. Miljön är inte företrädd som andra parter, vilket innebär att det är domstolens ansvar att se till att miljöfrågorna blir ordentligt utredda. Förhandlingarna skyms oftast av formella frågor eftersom tolkningen av fordrar definitioner och bestämmelser om rättsprocessen som då tar överhanden över miljöfrågorna. Gotab, 2001 () Per () () ()
mot · GP02MJ318 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ318av ()EU-direktiv om alternativa drivmedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att påverka EU:s kommande direktiv om alternativa drivmedel så att det beaktar breda definitioner av alternativa och koldioxidneutrala drivmedel. Motivering Beskattningen av drivmedel, både konventionella och alternativa, styrs av EUs Mineraloljedirektiv. Direktivet särbehandlar egentligen inte alternativa drivmedel och anger ett par dispensmekanismer som kan användas för skattenedsättning. Den ena är pilotprojekt och den andra är nationella s k 8.4-undantag. Ingen av dessa mekanismer ger egentligen de stabila och långsiktiga villkor som krävs för att ny teknologi och nya industrier ska kunna växa fram. Enligt uppgift har inlett arbete med att ta fram nya direktiv för biodrivmedel till fordon, som ska komplettera Mineraloljedirektivet. Tidiga utkast tyder på att fokus ligger på drivmedel tillverkade från biomassa, och utan hänsyn till fossil energi under produktion etc. Det är intressant för att aktivt påverka utformningen av direktiven utifrån följande principer: det är viktigt att skapa långsiktiga och stabila villkor för alternativa drivmedel så att ny teknik och nya aktörer kan utvecklas. begreppet koldioxidneutral är effektivare och leder längre än att fokusera enbart på bioråvara och förnyelsebarhet oavsett produktionsmetod. Detta begrepp är basen i den nuvarande svenska skattestrategin för alternativa drivmedel. Det bör även beaktas att fossila drivmedel kan förbättras väsentligt med avseende på miljö- och hälsoegenskaper. Ett exempel är alkylatbensin. Eventuellt bör även sådana typer av förbättrade konventionella drivmedel omfattas av nya drivmedelsdirektiv med bredare definitioner för att kunna få stabila villkor. Alternativt kan EU:s Mineraloljedirektiv kompletteras med generella möjligheter för medlemsländerna att införa miljöklassningssystem baserade på verkliga miljö- och hälsoegenskaper hos drivmedel. kan länderna differentiera skatterna av miljöskäl endast efter beviljat 8.4-undantag från EU.
mot · GP02MJ319 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ319av ()Koldioxidneutrala drivmedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om begreppet koldioxidneutral i samband med skattestrategi för alternativa drivmedel. Motivering Biobaserade drivmedel kan i vissa fall kräva mer fossil energi än vad själva drivmedlet innehåller i sig, och omvänt kan i vissa fall fossila drivmedel totalt sett innebära låga nettoutsläpp av koldioxid jämfört med normala drivmedel om alla faktorer räknas in. I budgetpropositionen (avsnitt 8.6.4) föreslås befrielse från koldioxidskatt för koldioxidneutrala drivmedel. Det är viktigt att definitionen av begreppet koldioxidneutral blir tillräckligt omfattande och tydlig, och praktisk att tillämpa. Definitionen får inte leda till inskränkningar i utvecklingsarbetet mot minskade nettoutsläpp av koldioxid. Avsikten med begreppet är att inte bara snävt se till råvaran för drivmedlet och om denna är förnyelsebar eller inte. Koldioxidneutral går bortom begreppen förnyelsebar eller biobaserad genom att ta hänsyn till: nettoeffekterna på de samlade koldioxidutsläppen från hela produktionskedjan av drivmedlet, från vaggan till graven, att produkter baserade på förnyelsebart material i sig inte garanterar att inte väsentliga mängder fossil energi eller fossilt kol använts i produktionskedjan, eller att utsläpp av andra växthusgaser sker, att även fossila produkter vara råvara till koldioxidneutrala drivmedel, om produktionen sker så att kolet i dessa återanvänds till drivmedel istället för att direkt generera koldioxidutsläpp. Exempelvis kan i vissa situationer avfall och restprodukter, som egentligen är baserade på fossilt kol, användas för att producera koldioxidneutrala drivmedel såvida den normala behandlingen hade inneburit koldioxidutsläpp till atmosfären utan att ta tillvara vare sig kolet eller energin. Begreppet koldioxidneutral är principiellt enkelt, men svårare att definiera så att det är praktiskt tillämpbart. För att avgöra om ett drivmedel är koldioxidneutralt är det troligen inte praktiskt möjligt att kräva fullständig livscykelanalys, vilket skulle innebära problem med definitioner, avgränsningar, beräkningsmodeller etc samt även kräver stora resurser att utföra. måste man ändå göra en viss bedömning av koldioxidutsläpp och fossil energiåtgång för de viktigaste stegen i tillverkningskedjan och inte bara se till råvaran. En rimligt enkel modell för detta kan säkert tas fram.
mot · GP02MJ321 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ321av () och ()Åtgärder mot översvämningar i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatt kreditgarantigivning och statsbidragsgivning till åtgärder mot översvämningar i . Motivering I budgetpropositionen på utgiftsområde 23 föreslås att kreditgarantigivningen till åtgärder mot översvämningar i ska upphöra . Inga ytterligare statsbidrag skall heller ej längre lämnas till ovannämnda åtgärder. Detta är mycket olyckligt. bör avvisa förslaget. Kreditgarantigivningen bör ligga fast även för avsett budgetår. 1979 beslutade att det skulle vidtas åtgärder för att motverka problemen med översvämningarna vid . beslut var motiverat av att mycket stora arealer, ca 3200 ha, odlingsmark ofta påverkades av översvämningar vid vårflöden i . Översvämningskatastrofernas omfattning kunde inräknas ungefär innan åtgärdsarbetet startade. Översvämningarna medför stora kostnader i berörda kommuner. I första hand drabbar det jordbrukarna hårt. Men det får också mer vidsträckta konsekvenser: minskade skatteintäkter p g a minskade inkomster i berörda lantbruksföretag och kostnader för att återställa förstörda vägar, broar, byggnader m.m. Kommunala VA-anläggningar får ökade kostnader. Det får också konsekvenser för sysselsättningen. I berörda kommuner behövs all sysselsättning, också den inom lantbruket. Det öppna landskapet behöver värnas, det öppna landskap som lantbruket skapar. Vid besvärliga översvämningar minskar möjligheten att behålla en levande landsbygd, dess sysselsättning och det öppna landskapet. Översvämningar på leder till ett kraftigt ökat läckage av kväve och fosfor ut i och till slut i och . Studier av SLU, visar att vid översvämningar ökar totala fosforläckaget med och totalkväveläkaget jämfört med om det inte sker översvämning. Översvämningar motverkar alltså möjligheten att uppnå de miljömål som har uttalat. Åtgärdsarbetet mot översvämningarna i pågår för fullt. Den första etappen har genomförts med mycket gott resultat. Miljökonsekvensbeskrivningar inför etapp två pågår. Det beräknas vara avslutat . Att i nuvarande läge avbryta kreditgarantigivningen som kan orsaka att åtgärderna inte kan fullföljas är av ovan beskrivna skäl mycket olyckligt och omotiverat. I varje fall bör miljökonsekvensbeskrivningsarbetet fullföljas innan medelsindragning sker. Kreditgarantigivningen och statsbidraget bör därför vara kvar till dess att översvämningsåtgärderna som pågår fullföljts. Detta bör ges regeringen tillkänna. () ()
mot · GP02MJ323 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ323av ()Säkrare sjötransporter i våra farvatten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om säkrare sjötransporter i nordiska farvatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av dubbelskrov på fartyg med miljöfarligt gods. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fastställande av ett datum för infasning av fartyg med dubbelskrov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att i EU verka för säkrare sjötransporter. Motivering De långa kuststräckorna i våra farvatten är starkt exponerade för sjötransporter med farligt gods bl.a. olja med risk för oljeutsläpp. Särskilda riskområden är naturligtvis och med sina trånga passager och skärgårdar med djupa vikar. I våra farvattnen måste endast optimal transportsäkerhet för olja och annat miljöfarligt gods tolereras. Fartyg med dubbelskrov måste bli ett obligatorium i dessa sammanhang. måste hårt driva detta krav inom EU och den internationella sjöfartsorganisationen . Ett datum bör fastställas för utfasning av gamla fartyg och infasning av nya med dubbelskrov. Följderna av allvarliga fartygskatastrofer i våra farvatten går knappast att överblicka. Vatten- och strandväxter dör i ofattbar omfattning. Både djur och människor drabbas hårt med stora ekologiska och ekonomiska kostnader som följd. Följderna av fartygskatastroferna kan visa sig vara omöjliga för naturen att reparera. Därför måste alla realistiska åtgärder vidtagas, såsom exempelvis införandet av dubbelskrov på fraktfartyg för att undvika framtida miljöförstörelse.
mot · GP02MJ324 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ324av ()som nationalpark Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör skyddas och förvaltas som nationalpark. Motivering Ett av mest välbesökta naturområden är i med ca 300 000 besökare . kultur- och naturvärden är, med vissa undantag, rättsligt oskyddade. Här finns sådana värden som gör att det bör skyddas och förvaltas som nationalpark. uppfyller de kriterier som ställs på en nationalpark gällande storlek, vetenskapliga värden, upplevelsevärden, kulturella värden, skönhetsvärden etc. var befolkat redan på stenåldern av människor som bosatte sig vid bergets fot. Under järnåldern byggdes fornborgar på berget och byggdes vid bergets fot. Detta gör att många turister besöker , som också är tättbebyggt område. Genom tiderna har berget påverkats en hel del av människors boende och brukande av jorden, men stora orörda naturområden finns fortfarande kvar. På syns många spår av istiden. Berget ligger inom den mellansvenska israndzonen och utgjorde för ca 10 en ö i den Baltiska issjöns smältvattenshav. Spår från kustlinjen kan ses i berget. Inlandsisen efterlämnade också en kappa av kalkrik moränjord över berget. Detta har givit förutsättningarna för en god och speciell växtlighet av rika lundmiljöer, orkidérika kalkkärr samt artrika stäppängar och klippängar. På berget finns en av nordligaste naturliga bokskogar och en riklig förekomst av idegran. bör säkras så att framtida skötsel garanterat ges en inriktning mot orördhet och hög biologisk mångfald. Att avsätta som nationalpark skulle ge denna garanti och också medföra att berget får en både nationell och internationell uppmärksamhet för sitt unika natur- och kulturhistoriska arv.
mot · GP02MJ326 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ326av ()Förbränning av animaliskt avfall Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av animaliskt avfall till kommun. Motivering beslutade att en utredning under ledning av skulle tillsättas för att utreda behovet av omhändertagande av animaliskt avfall (SRM). Utredningen, Ds 2001:23, har remissbehandlats. Bakgrunden till utredningen kan i korthet sammanfattas enligt följande: saknar tillräcklig kapacitet för att ta hand om animaliskt avfall. Frågan har blivit alltmer akut, bland annat orsakat av utbrottet av BSE (galna ko-sjukan). För att man med säkerhet skall förstöra de farliga prionerna som finns hos BSE-kor måste en stor del av det animaliska avfallet numera brännas. har enbart en anläggning för förbränning av denna typ av avfall. Denna anläggning, driven av företaget och placerad centralt i samhället , ger störningar på omgivningen. utredning rekommenderar att utnyttja redan befintliga större värmekraftverk i olika städer. Utredningen påvisar dock de svårigheter som finns förenade med detta kvittblivningssystem då kraftverken ligger i omedelbar anslutning till bebyggelse. Företaget i samt kommun har tillbaka arbetat tillsammans för att utforma en anläggning för förbränning av slaktavfall. Konceptet har presenterats för utredningsmannen. Projekt arbetar med ett helt annat system än det utredaren föreslår. Avsikten är att de problem som ovan nämnts ska undvikas. Huvudprinciper för Smedjebackenanläggningen är att den skall vara storskalig och ha dubbla förbränningslinjer, vilket ger flexibel kapacitet och reserv för driftsstopp och underhåll. Regeringen bör låta lokalisera en anläggning för förbränning av avfall till . Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GP02MJ327 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ327av ()Nationellt rovdjurscenter i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt rovdjurscentrum i . Rovdjurscentrum The Big Four of beslutade om en sammanhållen rovdjurspolitik. Detta för att säkerställa att de fem rovdjursarterna björn, järv, lo, varg och kungsörn långsiktigt ska finnas kvar i den svenska faunan. Det beslutades också att forskning och information beträffande de stora rovdjuren ska ges ökade resurser. Enligt beslutet ska ett eller flera rovdjurscentrum etableras i landet. Det är nu hög tid att diskutera och besluta om detta eller dessa centrum. Kunskap om rovdjuren är mycket viktig för allmänhetens förståelse för såväl rovdjur som rovdjurspolitik. För detta behövs upplevelse- och där denna kunskap kan förmedlas på ett pedagogiskt sätt. Det är också viktigt med mötesplatser där ett samarbete mellan olika aktörer inom forsknings- och utbildningsområdet kan utvecklas. Behovet av information och kunskap om rovdjuren kommer också att växa . Mitt i i , kommun ligger Rovdjurscenter The Big Four of . Centret som öppnades för allmänheten är lokaliserat på , en före detta lanthushållsskola vackert placerad nära och med den värmländska storskogen vid knutarna. En perfekt placering för ett informations- och eftersom de fyra stora rovdjuren finns i centrets närhet. Rovdjurscentret är en neutral träffpunkt med utrymme för den breda rovdjursdebatten. Med en blandning av traditionell museiteknik och moderna medier förs besökaren närmare de fyra största skandinaviska rovdjuren. Exkursioner i djurens revir ordnas regelbundet och är ett mycket uppskattat inslag i centrets arbete. Ett referensbibliotek är under uppbyggnad och i byggnaden finns också ändamålsenliga lokaler för filmvisning och föredrag. För barn arrangeras speciella aktiviteter där lek blir till kunskap om naturen. En satsning kommer också att ske på utbildningsprogram för skolan. Det är angeläget att bygga vidare på en befintlig anläggning med verksamhet som genom forskning och annan kompetens samlat på sig ett brett kunnande inom området. Ett rovdjurscentrum med spets kan få genomslagskraft både nationellt och internationellt och på bästa sätt förmedla forskarvärldens kunnande till en bred allmänhet. Det aktiva och fina arbete som bedrivs på Rovdjurscenter The Big Four i , kommun i uppfyller och motsvarar väl de behov och önskemål som såväl rovdjursutredning, regering och miljö- och jordbruksutskott efterfrågar.
mot · GP02MJ328 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ328av ()Alternativa drivmedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att satsa på alternativa drivmedel. Motivering har regionalpolitiken åsidosatts och infrastruktursatsningar uteblivit. Utarmningen av landsbygden fortsätter och krisen håller på att permanentas. Bra kommunikationer är en förutsättning för att vårt land ska kunna utveckla välstånd och välfärd samt öka sysselsättningen och tillväxten. Kollektivtrafiken är inte tillgänglig på landsbygden och därmed inte heller något alternativ. På många håll är bilen det enda alternativet för resor till och från arbetsplatsen, skolan, serviceinrättningar och fritidsanläggningar. Att höja bränsleskatten eller dra ner på vägunderhållet slår hårt mot de boende på landsbygden. Ofta motiveras skattehöjningarna på drivmedel med att miljön kräver det. I stället borde användandet av ett miljövänligare bränsle vara ett bättre alternativ. Det är hög tid att regeringen tar vara på möjligheterna som alternativa bränslen ger, t.ex. inblandning av etanol i bränslet för redan befintliga motorer. Att dessa möjligheter ska dras i långbänk med en regering som säger sig vilja gå i täten för ett ekologiskt hållbart samhälle är anmärkningsvärt.
mot · GP02MJ329 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ329av och ()Jord- och skogsbruk Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förutsättningarna för jord- och skogsbruket som en hörnsten i en levande landsbygd. Motivering En av de viktigaste hörnstenarna i en levande landsbygd är fungerande jord- och skogsbruk. Det är viktigt att rättvisa konkurrensvillkor skapas för jord- och skogsbruksnäringen. Detta är väsentligt ur arbetsmarknads- och regionalpolitisk synvinkel. Jordbrukspolitiken måste syfta till fortsatt användning av åkermarken för livsmedelsproduktion. Det är viktigt att jordbruket ges lika konkurrensvillkor med omvärlden. Det är angeläget att skatter och avgifter på el- och eldningsolja samt diesel och handelsgödsel harmoniseras med andra EU-länder. Den så kallade skatteryggsäcken måste lyftas av. Skogsnäringen är den bransch som svarar för de största nettoexportinkomsterna i vårt land. Skogsbruket och den därmed sammanhängande förädlingsindustrin är en av våra viktigaste basnäringar. De mindre sågverken på landsbygden måste värnas och ges möjligheter att vidareutvecklas. Det är angeläget att också skogsnäringen ges lika konkurrensvillkor med omvärlden. är medlem i den europeiska unionen, EU. En av grundbultarna i EU:s politik är att medlemsländerna konkurrerar på lika villkor, men fortfarande finns stora skillnader i villkoren. Skatte- och avgiftsharmoniseringen går trögt, inte minst i . är dessutom ett av de länder som har högst skatte- och avgiftstryck. Särskilt märkbart och besvärande blir detta i regioner som gränsar till andra länder och där två olika länders företagare konkurrerar om samma marknad. Fram /2000 hade företag i delar av inland 8 procents rabatt på den sociala delen av arbetsgivaravgiften. Regeringen avvecklade emellertid rabatten , varefter situationen drastiskt försämrades för de berörda företagen. Resultatet av denna åtgärd har inneburit försämrad lönsamhet och i många fall konkurs. Regeringen har i budgetpropositionen beslutat att sänka arbetsgivaravgifterna i stödområde A för små företag. Detta är ett steg i rätt riktning, men arbetet måste nu gå vidare med att öka konkurrensvillkoren också för den så viktiga jord- och skogsnäringen i de norra delarna av landet. () ()