mot · GP02Sf332 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf332av m.fl. (v)Pension på lika villkor 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se över huruvida det nya ålderspensionssystemets intjänandegrunder kan göras jämställda mellan män och kvinnor. begär att regeringen ger Sjunde AP-fonden i uppdrag att starta en realräntefond som placerar i svenska realränteobligationer enligt vad i motionen anförs. begär att regeringen lägger fram förslag om en lagändring som möjliggör att premiepensionsmedel kan placeras i ideella fonder. begär att regeringen lägger fram förslag till en lagändring för placeringsreglerna för premiepensionen så att aktiv återplacering i Sjunde AP-fondens premiesparfond möjliggörs. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändring så att Premiesparfondens konstruktion ändras så att den tillåts erbjuda generationsfonder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en analys över buffertfondernas utveckling åren 20022004.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utökat kapital i buffertfonderna.1 tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om att buffertfondkapitalet skall placeras utifrån näringspolitiska överväganden.1 tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors stora beroende av BTP (bostadstillägg för pensionärer). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att av boendekostnaden bör vara framtida inriktningsmål för nivån på BTP. 1 Yrkandena 68 hänvisade till FiU. 2 Inledning Det nya ålderspensionssystemet bärs upp av livsinkomstprincipen. I informationen om ålderspensionssystemet sägs att det ger goda möjligheter för enskilda att påverka storleken på pensionen genom ökade förvärvsinkomster. Men har män och kvinnor samma möjlighet att öka förvärvsinkomsterna (livsinkomsttiden)? Alla tillgängliga fakta visar att så inte är fallet. anser att det nya pensionssystemets konstruktion, i relation till hur arbetslivet och det sociala livet i övrigt ser ut, är orättvist när man ser män respektive kvinnor som grupp. De olika aspekterna av detta förhållande behöver belysas grundligt i en utredning. Utöver detta tar i denna motion upp premiepensionen och valmöjligheterna inom detta system, buffertfonderna samt BTP (bostadstillägg för pensionärer) och vår syn på detta . 3 Jämlika kvalifikationsmöjligheter Det nya pensionssystemet bygger på inkomstmaximering om man vill ha en någorlunda dräglig pension . Problemet är att alla inte har möjlighet att påverka sina inkomster. Vilka tvingas i större utsträckning ofrivilligt arbeta deltid? Vem sköter det obetalda arbetet i huvudsak? Som grupp sett kvinnor. Hur det då går med inkomstmaximeringen för kvinnor är lätt att räkna ut. Det innebär att deras framtida pensioner blir lägre. Även om kvinnor respektive män skulle ha samma möjligheter när det gäller att få heltidsarbeten finns det ändå en stor skillnad lönen! Kvinnor lönediskrimineras inom en rad områden. Detta sammantaget gör att intjänandemöjligheterna i stort ser olika ut mellan kvinnor och män. Pensionssystemet bygger också på solidaritet mellan dagens förvärvsarbetande och pensionärer. De pensionsavgifter som betalas in går i huvudsak direkt ut till pensioner, medan en mindre del stannar i buffertfonderna för framtida balansering. Om systemet skall hålla fordrar detta att det finns tillräckligt många förvärvsarbetande i förhållande till antalet pensionärer. Dagens låga födelsetal och den allt större andelen pensionärer i befolkningen gör att man kan ifrågasätta systemets hållbarhet . Dessutom missgynnas kvinnor pensionsmässigt av barnafödande (reducerad arbetstid, sämre karriärmöjligheter, mindre flexibel etc.). Pensionssystemet är långt ifrån jämställt. Det nya ålderspensionssystemet uppmuntrar arbetstagare att arbeta längre än till för att därigenom få högre pension. Problemet är att många inte ens orkar arbeta fram till p.g.a. förslitande arbetsuppgifter, dåliga arbetsmiljöer, låga löner och dubbelarbete. Ofta är dessa människor kvinnor inte minst i offentlig sektor. analyserar och utvecklar problemen om de ojämställda lönerna i en annan motion, Lönenivåer i offentlig sektor. anser att något radikalt måste göras för att undvika framtida orättvisor mellan män och kvinnor inom pensionssystemets ram. Därför föreslår vi att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att lägga förslag på hur det nya pensionssystemets intjänandegrunder utifrån det praktiska arbetslivet samt det sociala livet i övrigt kan göras jämställt mellan kvinnor och män. 4 Premiepensionen 4.1 Realräntefond Kan vi lita på fonderna i PPM:s katalog? anser att de nuvarande fonderna till för stor andel bygger på spekulation och risktagande. Inte en enda fond kan erbjuda en riskfri placering för den som inte vill vara med och spekulera. Självklart bör den möjligheten finnas om man ska kunna tala om valfrihet. Det som behövs är en realräntefond som placerar i svenska realränteobligationer. En sådan placering är skyddad både mot inflation och växelkursutveckling. En annan fördel med denna typ av fond är att administrationskostnaderna bör kunna hållas mycket låga. Sjunde AP-fonden bör ges i uppdrag att starta en sådan fond för premiepensionsmedel. Den fria kapitalmarknaden kommer aldrig att ta fram ett sådant alternativ eftersom det saknas incitament till detta för de finansiella aktörerna. 4.2 Ideella fonder Premiepensionssystemet skall enligt konstruktionen vara ett slutet ekonomiskt system, dvs. det skall varken skjutas till ytterligare penningmedel till systemet eller användas medel från detta för andra ändamål än sådana som slutligt syftar till pensionsutbetalningar. Utifrån denna princip kan inte s.k. ideella fonder (fonder där en liten del av avkastningen går till ideella ändamål) ingå bland valmöjligheterna. går betydande summor ur systemet p.g.a. förvaltarnas varierande avgifter. Någonting i logiken brister... anser att lika väl som en del av avkastningen på premiepensionsspararens pengar går ur systemet p.g.a. förvaltarnas avgifter skall pensionsspararen ha friheten att kunna välja att placera sina medel i ideella fonder där en liten del av avkastningen går till ideella ändamål. Inskränkes denna möjlighet lägger det band på människors önskan att verka solidariskt och ideellt. bör därför begära en lagändring som möjliggör att premiepensionsmedel kan placeras i s.k. ideella fonder. 4.3 Premiesparfonden Det är inte möjligt att placera premiepensionspengar i Sjunde AP-fondens premiesparfond om man gjort ett aktivt val av fond. anser att denna begränsning i valfriheten måste tas bort. Premiesparfondens förvaltning av pensionsmedel liknar många andra fonder men med en lägre riskprofil. Pensionsspararna måste kunna ges möjlighet till aktiv återplacering av tidigare pensionsmedel som placerats i annan fond, likaså få nya medel placerade i Premiesparfonden. Dessa nya placeringsregler bör besluta om. Vidare måste Premiesparfonden ges möjlighet att erbjuda generationsfonder. Eftersom Premiesparfonden numera i övrigt liknar andra fonder så bör samma regler gälla för den som för övriga fonder. Premiesparfonden bör därför ges rätt att erbjuda generationsfonder för att kunna svara mot de önskemål som finns. bör begära en sådan lagändring. 5 Buffertfonderna litar inte på att det nya ålderspensionssystemet är hållbart . Speciellt inte utifrån det osäkra konjunkturläge vi kan se . Ett sätt att förbättra hållbarheten är att inte ta bort ytterligare medel ur buffertfonderna 2004. Enligt pensionsöverenskommelsen skall det slutliga överföringsbeloppet fastställas vid denna kontrollstation. De tidigare överföringarna på sammanlagt till statsbudgeten (1999 = 45 mdkr, 2000 = 45 mdkr, 2001 = 155 mdkr) kan förstå utifrån att kostnader för t.ex. förtidspension förts till statsbudgeten. Den automatiska balanseringen i det nya pensionssystemet kräver en stark buffertfond. anser därför att buffertfonderna bör vara större än vad som planerats i pensionsöverenskommelsen. Om vi får en dålig ekonomisk utveckling som vi har många som skall gå i pension kommer pensionssystemet att utsättas för stor press. Detta, tillsammans med att vi får färre som betalar in till pensionssystemet, gör att buffertfondernas storlek och långsiktiga avkastning blir avgörande för den framtida pensionen. Detta innebär dessutom att vi inte kan vänta till kontrollstationen 2004, utan att det behövs en analys över buffertfondernas möjliga utveckling åren 20022004 utifrån nuvarande osäkra konjunkturläge. anser att kontrollstationen 2004 i stället skall analysera och redogöra för hur mycket buffertfonderna behöver förstärkas för att bättre klara framtida påfrestningar och undvika att den s.k. bromsen slår till. En sådan möjlig förstärkning kan ske genom en tillfällig avgiftsökning. Viktigast för framtiden, om vi ska kunna klara framtida pensionskostnader, är att vi kan upprätthålla en hög sysselsättning. Vi behöver dessutom fler arbetade timmar för att betala välfärden i övrigt. Detta förutsätter flera små och medelstora svenska företag som framför allt är kunskapsintensiva och högförädlande samt en väl fungerande och större offentlig sektor. Sammantaget kräver detta ett starkt svenskt näringsliv. För att nå upp till denna ambition krävs det en aktiv och målmedveten näringspolitik. Buffertfondsmedlen bör i större utsträckning kunna utnyttjas för att möjliggöra en sådan näringspolitik. Därför måste placeringsreglerna ändras. Inte minst av valutapolitisk hänsyn är detta av stor vikt. Detta utgör ett annat skäl till varför anser att buffertfonderna bör vara större än vad som planerats. Vidare anser vi att en liten del av buffertfondernas nya kapital (om fonderna inte dräneras genom kontrollstationsbeslut ) bör kunna användas som aktiekapital i ett mer planerat ägande för regional företagsutveckling. 6 Kvinnorna och BTP När det gäller låginkomstpensionärer med BTP är det viktigt att framåt följa utvecklingen över andelen BTP-mottagare bland män respektive kvinnor. Redovisningen av utvecklingen i nuvarande system visar att det inte har hänt så mycket i skillnaden mellan andelen män respektive kvinnor som uppbar BTP mellan . Enligt diagram i budgetproposition 2002 visar det sig att uppbar av kvinnorna och av männen BTP. visar det sig att av kvinnorna och av männen uppbar BTP. Utvecklingen av BTP måste följas noggrant. Speciellt viktigt är det att följa och analysera varför det går så sakta för kvinnorna att minska sitt BTP-beroende, trots den ökade förvärvsfrekvensen bland kvinnor . Detta bör ge regeringen till känna. När det gäller BTP i sin helhet är framtida inriktningsmål att bostadsstödet skall nå av boendekostnaden upp till ett tak. Framför allt kommer detta att gynna kvinnor eftersom de är den största gruppen BTP-mottagare. Även detta bör ge regeringen till känna. () () () () () () () () () () ()