ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Fi272 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi272av och ()Dieselskatt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av likvärdiga konkurrensvillkor för svenskt jord- och skogsbruk och därmed lägre dieselskatt. Motivering Jord- och skogsbruket får i allt högre utsträckning känna på konkurrens från länder med lägre energiskatter. Dieselskatten i är hög och regeringen har talat om att sänka den. Den höga svenska dieselskatten, för jord- och skogsbruk, försämrar dess konkurrenskraft. Konsekvensen av den höga dieselskatten är att sysselsättningen och tillväxten på landsbygden därför blir lägre än den hade behövt bli. när landet är på väg in i en lågkonjunktur får det speciellt olyckliga konsekvenser för landsbygden. Jordbruksministern meddelade när budgeten presenterades: Frågan om dieselskatten bereds vidare i en utredning. En utredning är inte vad som behövs, vad som behövs är dieselskatter på en nivå som gör att det svenska jord- och skogsbruket inte får en börda som konkurrenterna inte har. Grunden för den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU är att de olika medlemsländernas jordbrukare ska kunna konkurrera på likvärdiga villkor. I har jordbruket produktionsskatter på en nivå som ger de svenska lantbrukarna en betydande konkurrensnackdel. Utan lika grundförutsättningar kommer det svenska jord- och skogsbruket successivt att avvecklas. Skogsnäringen är landets i särklass viktigaste nettoexportör. är skogen en viktig inkomstkälla för många människor. borde därför värdera skogens och skogsbrukets konkurrenskraft högre. I är energi- och koldioxidskatterna reducerade för skogsbruket. Den svenska dieselskatten är högre för skogsmaskinerna. Det svenska skogsbruket betalar på årsbasis mer i dieselskatt för sina maskiner än sina finska kollegor, som är en av de största konkurrenterna på världsmarknaden och den största i . Det motsvarar en merkostnad på ca per kubikmeter virke. Inom transportsektorn generellt utgör den höga dieselskatten ett allvarligt problem. Den höga dieselskatten får också till följd att det svenska skogsbrukets konkurrenskraft försämras eftersom den svenska skogsråvaran relativt sett fördyras. Detta leder till en konkurrensförskjutning och ökad import av virke. En sänkning av dieselskatten för jord- och skogsbruket ner till finsk nivå innebär en sänkning på per liter diesel. En utebliven sänkning innebär för en växtodlingsgård med hundra hektar att skillnaden kan jämföras med ett lägre spannmålspris på . För en gård med höstsäd, vårsäd och tio hektar träda beräknas skillnaden innebära totalt. Men de som påverkas mer är mjölkbönderna. För en mjölkproducent med 50 kor och hundra hektar mark och med en produktion på per ko blir skillnaden . Översätter man det i mjölkpris, innebär det en prisskillnad på . () ()
mot · GP02Fi274 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi274av m.fl. (kd)Förstärkt förbandsverksamhet Förslag till riksdagsbeslut anvisar med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 6 Totalförsvar enligt uppställning: Anslag Uo6 (tusental kr) Regeringens förslag Anslagsförändring 6:1 Förbandsverksamhet 19 269 792 +200 000 Totalt för Uo6 46 526 105 +200 000 anvisar med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt uppställning: Anslag Uo2 (tusental kr) Regeringens förslag Anslagsförändring 2:10 Avsättning för garantiverksamhet 501 400 -200 000 Totalt för Uo2 2 112 411 -200 000 Motivering De säkerhetspolitiska övervägandena och hot och risker mot ligger till grund för försvarets huvuduppgifter. Totalförsvarets resurser ska utformas med hänsyn till en större bredd av hot, och kunna användas vid olika internationella fredsfrämjande insatser. Hög kompetens, kvalitet och flexibilitet ska prägla totalförsvaret. måste ha en fortsatt betryggande försvarsförmåga för att kunna möta närtida hot vid omvärldsförändringar. Förbandsverksamheten har varit begränsad inom Försvarsmakten. Detta leder till att kompetensen hos både anställd personal och värnpliktig personal har blivit lidande. Ominriktningen från ett invasionsförsvar till en insatsorganisation med hög kompetens, kvalitet och flexibilitet kräver en utökning av utbildnings- och övningsverksamheten. Försvarsmaktens anpassningsförmåga ligger bland annat i övningsverksamheten som är helt nödvändig för att behålla och motivera kvalificerad personal. En väl utvecklad förbandsverksamhet ger den kompetens som krävs för att förbanden skall kunna nå hög operativ förmåga i framtida insatsmiljöer. Genom en omdisponering inom tilläggsbudgeten satsar på förstärkt förbandsverksamhet , anslag 6:1, vilket tas från avsättning för garantiverksamheten, anslag 2:10. () () () () () () () () () () () ()
mot · GP02Fi277 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi277av Per m.fl. (kd)Utlandsmandat för Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utlandsmandat för . Utlandsmandat för I proposition 1999/2000:46 AP-fonden i det reformerade pensionssystemet föreslogs efter en partipolitiskt bred överenskommelse en effektivare förvaltning av pensionsmedlen. De nuvarande första till femte fonderna ombildades till fyra inledningsvis lika stora buffertfonder med ett startkapital på . Den , som låg utanför fempartiöverenskommelsen och inte berördes av de regelförändringar och den omorganisation som föreslogs i propositionen, ligger numera enligt förslag från regeringen och beslut av inom det reformerade pensionssystemet. Ett viktigt led för den strategi driver inom både investeringar och kapitalförvaltning är att regelverket ändras så att fonden i likhet med övriga AP-fonder får investera en mindre del på utländska marknader detta för att pensionspengarna skall förvaltas på bästa tänkbara sätt. Fonden har redan fått dispens att äga aktier i svenska bolag som köpts av utländska och som flyttat utomlands. motsvarar ungefär en procent av världsmarknaden och för att lyfta investeringssidan måste man ha möjlighet att göra direktinvesteringar utomlands. har en tydlig strategi. Fonden vill vara med under ett företags hela utvecklings- och expansionsfas. Den sista fasen läggs ofta utanför för att företaget ska komma åt en större marknad. Utan utlandsmandat måste denna strategi hos läggas om. Ett utlandsmandat innebär dessutom en riskspridning där man lägger investeringarna över fler marknader. och motsvarade tillsammans före börsnedgången av Stockholmsbörsens värde. Det innebar att riskspridningen inte blev tillräckligt omfattande på kapitalförvaltningssidan. Risken behöver spridas till andra börser. Än så länge kan tack vare dispens investera i exempelvis AstraZeneca, men om AZ endast noteras på utländska börser, måste sälja. Denna dispens gäller dock inte om ett svenskt bolag flyttar ut från . Den gäller endast om ett utländskt bolag köper ett svenskt och det f d svenska bolaget fortfarande finns kvar på en svensk börs. Då köp sker med aktier, försvinner Sjätte ägande successivt. Det är endast vid kontant betalning som får vara kvar i det uppköpta bolaget. kan påpekas att samtliga AP-fonder förutom har utlandsmandat. Finansanalysfirman M Mercer har på uppdrag utvärderat AP-fonderna och påpekat att , som är en integrerad del i pensionssystemet, hade kunnat förbättra sitt resultat ytterligare, om den haft samma utlandsmandat som övriga AP-fonder. lät under förra riksdagsåret meddela och allmänheten att frågan övervägs inom , men fortfarande har ingenting hänt. Det av antagna målet för alla AP-fonderna är att maximera fondernas avkastning, men frånvaron av utlandsmandat försvårar för att realisera målet. Per () () () () () () () () () () () () () ()
mot · GP02Fi278 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi278av (m)Bensinskatten till riksdagsbeslut beslutar sänka besinskatten med en krona litern. Motivering Ett öppet och dynamiskt samhälle förutsätter en fri lättrörlighet mellan individer, varor och tjänster. En vittförgrenad infrastruktur av god standard är en annan förutsättning för en sådan god rörlighet. har en oförsvarligt ringa del av den samlade fordonsrelaterade beskattningen återgått till investeringar i infrastruktur. De svenska drivmedelsskatterna är orimligt höga. Dessutom tas moms ut på grundskatterna, vilket i sig är en abnormitet. Cirka två tredjedelar av bensinpriset utgörs av skatter. Många är starkt beroende av bil i och utanför arbetet. De som bor i glesbygd med långa transportavstånd och barnfamiljer hör exempelvis hit. Undersökningar har visat att på grund av det starka beroendet av att kunna förflytta sig snabbt och bekvämt bil och drivmedel är bland det sista som hushåll drar in på vid behov av besparingar. Bensin- och dieselskatterna skall därför sänkas både av principiella och faktiska skäl, vilket som sin mening bör ge regeringen till känna.
mot · GP02Fi280 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi280av m.fl. (s)Offentlig upphandling från kooperativa företag m.fl. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppmärksamma de små företagens problem vid upphandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konkurrensutsättning av offentlig verksamhet. Motivering Statens och kommunernas policy och praxis i samband med upphandling har stor betydelse för lokala föreningar, kooperativ, stiftelser, lokala utvecklingsgrupper och liknande sammanslutningar. Av avgörande betydelse är att fastställa vilka faktiska möjligheter stat och kommuner har att specifikt främja verksamhet i sådana organisationer och av vilka skäl detta i så fall kan ske. Det handlar dels om att ge bidrag till sådan verksamhet som alternativ till att konkurrensupphandla motsvarande verksamhet, dels också möjligheterna att gynna sådana organisationer vid upphandling av viss verksamhet, företrädesvis inom områdena vård, skola och omsorg. Om det till exempel ingår i en strategi att främja lokal utveckling och föreningsengagemang framstår det som naturligt att kommunen genom bidragsgivning skulle kunna stödja en sådan utveckling. Det saknas dock enligt vår mening tillräckligt klara principer som kan vägleda i valet mellan upphandling och olika former av bidragsgivning. har betänkande Mera värde för pengarna lagts fram. Av betänkandet framgår bl.a. att den sociala ekonomins olika utövare ofta har svårt att hävda sig i situationer då offentliga verksamheter ska konkurrensupphandlas. Det finns hinder på grund av bristande resurser och ovana att hantera förhandlingssituationer. I samma riktning pekar Kooperativa institutets rapport önskemål och behov för god livskvalité. Rapporten redovisar att den konkurrensutsättning som skett inom äldreomsorgen lett till en allt starkare koncentration till ett fåtal allt större börsnoterade vårdbolag medan mindre vårdföretag blir uppköpta eller tvingas ge upp. Enligt vår uppfattning skall den lokala förankringen, småskaligheten och engagemanget i de små organisationerna och företagen ses som en tillgång och speciell kvalitet. Det borde därför lagstiftningsmässigt ges utrymme för att positivt särbehandla den här sortens företag vid offentlig upphandling. Av det ovan nämnda betänkandet framgår det att det i vissa av EU:s medlemsländer förekommer och att det dessutom godtagits av genom det s.k. Sodemaremålet. Vi anser således att de småskaliga företagens och organisationernas problem vid konkurrensupphandlingar bör speciellt uppmärksammas så att de speciella kvaliteter som de besitter inte går förlorade utan tvärtom kan främjas. () () () ()
mot · GP02Fi281 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi281av m.fl. (m, kd, c, fp)Frysning av taxeringsvärdena Förslag till riksdagsbeslut beslutar i enlighet med vad som anförs i motionen att fastighetsskatten för skall beräknas taxeringsvärden i de fall dessa är lägre än nu gällande. Slopad frysning resulterade i skattechock har prisökningarna på småhus varit så höga och skatteökningen bedömts bli så stor att taxeringsvärdena förblivit frysta ända . upphävdes dock frysningen av taxeringsvärdena. Resultatet blev en chock för många människor som bor i landets tillväxtregioner, liksom för bofasta i attraktiva fritidsområden. Många hushåll har fått se sina hus få kraftigt höjda taxeringsvärden . Därmed höjs både fastighetsskatten och, för dem som inte har huset belånat, förmögenhetsskatten. För en del av dessa familjer medför skattehöjningarna att den ekonomiska situationen blir ohållbar. Trots att deras inkomster inte ökat drabbas de nu av kraftigt höjda skatter. Skatten höjs eftersom deras hus, på papperet, fått ett högre värde. Detta kan dock endast materialiseras om bostaden säljs. Höjd skatt trots sänkt skattesats Under hela förra riksdagsåret påpekade vi att de höjda taxeringsvärdena kunde leda till privatekonomisk katastrof för många människor. Vi försökte förmå riksdagsmajoriteten att inte låta de nya taxeringsvärdena ligga till grund för beskattning. Sent omsider före valet och veckan innan nästa års preliminära taxeringsvärden offentliggjordes föreslog regeringen sänkta skattesatser. Därmed har de givit oss rätt i vår kritik. Dock kommer denna sänkning av skattesatsen för mycket stora grupper av boende bara att mildra ökningen av skatten. Ett av de största problemen med de höjda taxeringsvärdena är den ökade förmögenhetsskatt som många, framför allt äldre människor med obelånade hus, måste betala. Fortsätt med frysta taxeringsvärden Mot denna bakgrund vill vi upphäva beslutet om att slopa frysningen av taxeringsvärdena. Vi anser att taxeringsvärden även fortsättningsvis skall vara utgångspunkt för beskattningen. I de områden där prisutvecklingen lett till sänkta taxeringsvärden skall dessa lägre värden gälla. I likhet med regeringens förslag till sänkta skattesatser skall dessa taxeringsvärden gälla . () () () ()
mot · GP02Fi283 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi283av m.fl. (kd)Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Förslag till riksdagsbeslut anvisar till anslaget 92:1 Räntor på statsskulden för 1 mindre än vad regeringen föreslagit eller således 62 . Utgiftsområdet Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden och oförutsedda utgifter. ingår även provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. föreslår en ökad utförsäljning av statliga företag med 40, 60 respektive mer än vad regeringen räknar med år 20022004, vilket i kombination med de övriga sammantagna budgetsaldoförändringar som är resultatet av budgetalternativ för åren 20022004 minskar upplåningsbehovet jämfört med regeringens politik. Över treårsperioden minskar statsskulden med ca , till skillnad från regeringens politik som innebär ökad statsskuld med ca 35 miljarder kronor1. Vår syn på statligt ägande och utförsäljning av statligt ägda företag utvecklas närmare i motionen med anledning av utgiftsområde 24 Näringsliv. Skillnaden i statsskuldsutveckling mellan regeringens och budgetalternativ framgår av diagram 1. Anm.: De tre tjockare linjerna är jämförbara med varandra. Den tunnare linjen visar statsskuldsutvecklingen med regeringens omarbetade definition samt efter de beräkningstekniska överföringar regeringen skriver att den tänker göra. Den positiva effekten på statsskuldsräntorna till följd av samlade budgetpolitik gör att ramen kan minskas med och åren därefter med 4,273 respektive . Samma känslighetsantaganden och kalkylräntor som regeringen redovisar i budgetpropositionen ligger till grund för beräkningarna. Hänsyn har även tagits till att utförsäljningarna som helhet inte kan göras i början av respektive år. antas att utförsäljningarna, räknat som genomsnitt, kan äga rum , och vid skiftet mellan första och . Vidare har beräknats att statens inkomster av aktier (Inkomsttitel ) kommer att minska till följd av minskade utdelningar när aktier sålts. beräknas ingen minskning eftersom utdelning normalt äger rum . beräknas däremot en minskning med och för med . Därmed antas en minskning med av den direktavkastning regeringen budgeterar med för det statliga aktieinnehavet. Detta framgår och redovisas även i budgetmotion samt skattemotion för perioden 20022004. () () () () () () () Per () () () () () () () [1] Räknat med samma definition av statsskulden som regeringen använt (okonsoliderad samt efter beräkningsteknisk överföring) och som alltjämt använder.
mot · GP02Fi284 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi284av ()Avgifter till till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avgifterna till . Motivering Det nya pensionssystemet innehåller en del som är ett individuellt premiesparande. Där har varje pensionsberättigad ett eget konto och ett system till förfogande där han/hon ska kunna välja och flytta mellan hundratals olika fonder. Den delen hanteras av och inför starten uppstod stora svårigheter med att få datasystemen att fungera och starten sköts upp. har emellertid systemet startat och en enorm marknadsföring föregick valet av fonder. Riksdagsbeslutet om pensionerna innehöll en möjlighet att stå utanför valen och då låta sina medel förvaltas av staten genom 7:e AP-fonden. Så valde också många svenskar att göra. Det är naturligtvis mycket kostsamt att bekosta och underhålla ett datasystem som ska klara att, i princip, alla löntagare flyttar sina pensionsmedel mellan hundratals fonder när som helst. Dessa kostnader tas ut av samtliga pensionssparare oavsett om man använder det eller ej. Man skulle kunna likna detta med om alla kollektivanslöts till ett aktiemäklarsystem oavsett om man tänker handla med aktier eller ej. De som medvetet valt att inte välja och därmed låtit 7:e AP-fonden förvalta deras kapital tar inte möjligheten att välja och välja om i anspråk och bör därför inte belastas med kostnader för detta daytrader-liknande system. Det är högst rimligt att det är de som använder systemet som får betala för det. En möjlig lösning vore därför att avgifterna differentierades på så sätt att alla betalar för registerhållning etc., men att endast de som gör ett aktivt val belastas med kostnaderna för det sofistikerade valsystemet.
mot · GP02Fi286 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi286av m.fl. (m)Tilläggsbudget 1 Förslag till riksdagsbeslut beslutar att utgiftsområde 14, anslag 23:1 minskas med i enlighet med vad som anförs i motionen. 2 Bakgrund Regeringen har uppmärksammat att alltfler människor blir sjukskrivna och förtidspensionerade. Det finns 100 000 människor som har varit sjukskrivna . januarijuli 2001 har utbetalats i form av sjukpenning. Och mellan har antalet sjukskrivna personer ökat . Regeringen uppger i budgetpropositionen att kostnaderna för sjukskrivningar 2002 kommer att uppgå till . Den högsta sjukfrånvaron har personal som arbetar inom den kommunala sektorn. Därefter följer anställda som arbetar inom landstingen och sedan de som arbetar i det privata näringslivet. Detta kan utgöra en delförklaring till att fackförbundet egna medlemmar föredrar att arbeta för privata arbetsgivare. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att den vill ta itu med dessa frågor på ett kraftfullt sett. Den föreslår trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter för att främja hälsa i arbetslivet. Som en start på dessa kafferep föreslår regeringen en informationskampanj som skall kosta skattebetalarna . Vi avvisar detta förslag. Det är inte fler informationskampanjer som behövs nu när också regeringen blivit uppmärksam på de skenande sjukskrivningarna och förtidspensioneringarna utan en politik som bl a skapar förutsättningar för en individuell och flexibel arbetstid. () () () () () () () () ()
mot · GP02Fi288 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi288av m.fl. (m)Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner m.m. Förslag till riksdagsbeslut beslutar att för anvisa anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner m.m. Med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag i enlighet med vad som anförs i motionen. Anslag tusental kronor Regeringens förslag Anslagsförändring 91:1 Generella statsbidrag 76 300 000 74 540 000 91.5 Bidrag till ökad tillgänglighet i vården 1 250 000 -1 250 000 91.2 Bidrag till särskilda insatser i kommuner och landsting 487 000 -265 000 Summa 73 025 000 Sammanfattning Den kommunala verksamheten bör koncentreras till de viktigaste uppgifterna. Det finns behov av avregleringar och förändrade ansvarsförhållanden mellan stat och kommun, inte minst för att stärka den kommunala demokratin. Avregleringar skapar förutsättningar för kommunerna att effektivisera sin verksamhet. Kommunernas skatteintäkter ökar nu snabbt. Det går därför att minska de allmänna statsbidragen motsvarande en del av de ökade skatteintäkterna. Vi avvisar kommunakuten och hänvisar till behovet av en annan modell för eventuella bidrag och landsting med betalningssvårigheter. Våra förslag till förändrad politik påverkar i hög grad den kommunala sektorn. I enlighet med finansieringsprincipen neutraliserar vi för dessa effekter. Det betyder att vår utgiftsram för utgiftsområde 25 överstiger regeringens. 91:1 Generella statsbidrag Vårt anslag till generella statsbidrag överstiger regeringens med nära det dubbla. Orsaken är våra neutraliseringar till följd av de ökade skatteintäkterna. 91:5 Bidrag till ökad tillgänglighet i vården Vi medger inget anslag till denna post. Våra föreslagna avregleringar och effektiviseringar, och att kommunernas verksamhet koncentreras till kärnuppgifter, gör denna post överflödig med vår politik. 91:2 Bidrag till särskilda insatser i kommuner och landsting Vi avvisar kommunakuten, vilket bl.a. innebär att vi kan minska denna post med nära hälften. () () () () () () Per () () () ()
mot · GP02Fi290 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi290av m.fl. (fp)Utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. Förslag till riksdagsbeslut anvisar till utgiftsområde 26 Statsskuldräntor m.m. för mindre än vad regeringen föreslagit eller således 62 . Motivering har en omfattande plan för utförsäljning av statliga företag. Intäkterna av försäljningen skall användas för att amortera på statsskulden och på så sätt minska räntekostnaderna. Hänsyn har tagits till avdrag för indragna leveranser till staten m.m. Gotab, 2001 () () ()