mot · GO02Fi18 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi18av , ()med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårproposition1 SammanfattningKristdemokraterna tar i sitt budgetalternativ sikte på att långsiktigtförbättra historiskt dåliga tillväxtförutsättningar. Detta skergenom strukturella reformer och strategiska skattesänkningar på arbete,sparande och företagande. Regeringens politik på dessa områden ärotillräcklig.Omfattande satsningar görs inom prioriterade områden som mer och bättrevård, ökad valfrihet för småbarnsfamiljerna, ökat ekonomiskt utrymme förenskilda och familjer genom sänkt inkomstskatt. Näringsklimatet förbättrasoch vägnätet rustas upp. Polisen och rättssamhället i övrigt ges avsevärt bättreförutsättningar att ta itu med brottsligheten.1.1 Skatterna sänks och pensionärerna får det bättreKristdemokraterna föreslår i motionen en inkomstskattereform i fyradelar. Bland annat föreslås ett höjt grundavdrag, vilket även kommerpensionärerna till del. Alla får behålla mer av sin inkomst. Den totalaskattesänkningen blir för de flesta runt eller ca3 för år 2002.Höjningen av grundavdraget gör att man kan tjäna per årinnan man behöver betala kommunalskatt, jämfört med dagens 10 000 kronor.Detta bidrar till en förbättrad lönebildning och därmed bättretillväxtförutsättningar, som bidragsberoendet minskas.Kommunerna kompenseras fullt ut.Kristdemokraterna vill höja pensionstillskottet med per månadför de pensionärer som har lägst pension. Det höjdagrundavdraget kommer alla pensionärer till del när det nya pensionssystemetträder i full kraft . Därmed får samtliga pensionärer en skattesänkningmed ca . Hela inkomstprövningen av änkepensionernaslopas och omställningspensionen återställs från sex till tolv månader.1.2 Fler företag och nya jobbJordmånen för företag och företagande förbättras bland annat genomsänkta arbetsgivaravgifter, sänkt skatt på hushållstjänster, avskaffande avdubbelbeskattningen och förmögenhetsskatten. Lönebildning ocharbetsmarknad reformeras.1.3 Värdig vård och bättre skolaKommunsektorn får med politik ett tillskott på 3miljarder kronor mer än med regeringens politik under treårsperioden.Kristdemokraterna vill inom kommuner och landsting prioritera merresurser till bland annat skolan, nya vårdplatser och att långa vårdköerkortas. Också för tandvården och anhörigvården anslås nya medel. En nyrehabiliteringsförsäkring införs.1.4 Valfrihet för barnfamiljernaSom ett alternativ till maxtaxan vill ge ett ökat stöddirekt till alla småbarnsföräldrar. De fyra borgerliga partierna har enatsom en familjepolitisk valfrihetsreform som innebär en utveckling avvårdnadsbidraget till ett barnomsorgskonto som ger föräldrarnamöjlighet att fritt välja omsorgsform för sina barn. Avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader införs för alla barn upp till fem år.Garantibeloppet i föräldraförsäkringen ökar ochtill . En särskild skattereduktion per barn införs.1.5 Vägnätet rustas uppDet långvariga förfallet av väg- och järnvägsnäten bryts genomKristdemokraternas förslag. Totalt ökar satsningarna på infrastruktur med8,. Detta är en markering av attden totala nivån för underhåll och nybyggnad av vägar och järnvägar fåren avsevärd ökning med kristdemokratisk politik.1.6 Rättssamhället stärksPolis, åklagare, domstolar och kriminalvård behöver mer resurser för attkunna ge medborgarna trygghet. anslår 1 miljardkronor , utöver regeringens förslag. Vidare förstärksskattemyndigheternas möjligheter till uppföljning och bekämpning avskattefusk samt satsningar på tullen och kustbevakningen.1.7 Jordbrukets skatteryggsäck lyfts avEn kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisakonkurrensvillkor för jordbruksnäringen. Hela jordbrukets så kalladeskatteryggsäck lyfts av. Dieselskatten för jord- och skogsbruk sänks till53 öre per liter och en generell sänkning på miljödiesel föreslås för att geåkerinäringen bättre konkurrensvillkor.1.8 Studiestödet förbättrasStudiebidraget höjs från till per månadför studerande i åldern . Studiemedlen förbättras och fribeloppetavskaffas.1.9 Biståndet ökarBiståndet ökar med sikte på enprocentsnivån, med 600 miljonerkronor, med och med 1,4 miljarderkronor. Då uppnås en nivå för biståndsramen på av BNI.1.10 Fastighetsskatten fryses och sänksRegeringens budget förutsätter en höjning av fastighetsskatten sominklusive påföljande förmögenhetsskatt kommer att drabba många sombor i attraktiva områden, oavsett inkomstnivå. sänkerboendeskatterna genom en varaktig återgång till, och frysning av,taxeringsvärdena nivå. Skatten beräknas enbart på entredjedel av markvärdet överstigande för att avskaffa deorimliga effekter som exempelvis drabbat de som bor iskärgårdsområden. Sammantaget sänks fastighetsskatteuttaget påflerfamiljshus (hyreshus och bostadsrätter) och egnahem (villor) meddrygt 5 miljarder kronor.1.11 statsfinanser och minskad statsskuldKristdemokraternas budgetalternativ bygger på omprioriteringar inom ochmellan olika utgiftsområden och mellan inkomst- och utgiftssidan istatsbudgeten. Både inkomster och utgifter är lägre än i regeringensalternativ. Därmed minskar statsfinansernas konjunkturkänslighet. I tabell1.1 sammanfattas några av de viktigaste budgetmässiga förändringarna iKristdemokraternas alternativ jämfört med regeringens.Totalt sett innebär budgetalternativ en något stramarefinanspolitik än vad regeringen föreslår. Dessutom föreslås statsskuldenminska i stället för öka som med regeringens budgetpolitik.Utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet föreslås fastställastill 802, 824 respektive . Det är 12, 20respektive lägre än det regeringen föreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ och statsskuldsutvecklingen på total nivåframgår av tabell 1.2.Kristdemokraternas budgetalternativ innehåller utgiftsminskningar sombrutto uppgår till 32, 46 respektive åren 2002-2004.Exempel på utgiftsminskningar och omprioriteringar är nej till regeringensmaxtaxereform, en andra karensdag i sjukförsäkringen, ny beräkningsgrundför SGI i sjuk- och föräldraförsäkringen, ökad egenfinansiering iarbetslöshetsförsäkringen, nej till en del av den kraftiga ökningen av anslagentill , besparingar på myndigheter, en något långsammareoch realistisk utbyggnadstakt av antalet högskoleplatser, avskaffande avflyttningsbidrag, nej till ytterligare lokala investeringsprogram samt nej tillSvenskt företagsstöd inom Östersjömiljarden.Nya satsningar i form av utgiftsökningar uppgår (brutto) till 17, 19respektive . Exempel på utgiftsökningarredovisas i avsnitten 8.3-8.7.TABELL 1.1 SAMMANFATTNING AV BUDGETPOLITIKFörändringar i förhållande till regeringens budgetalternativTabell 1: (Miljarder kronor 2002 2003 2004 )Anm.: Av sista raden framgår att statsskulden totalt sett blir 180 miljarderkronor lägre än i regeringensalternativ efter år 2001.TABELL 1.2 STATSBUDGETENS INKOMSTER OCH UTGIFTER PÅ TOTAL NIVÅ,STATSBUDGETENS MED KRISTDEMOKRATERNASBUDGETPOLITIK 2002-2004Tabell 2: (Total nivå. Miljarder kronor 2001 2002 2003 2004 )1 Inklusive återställd beräkningsteknisk överföring.2 Kvarvarande lånebehovspåverkande belopp enligt pensionsuppgörelsen.3 Samma antagande som regeringen.STATSSKULDSUTVECKLINGEN ENLIGT REGERINGENS OCH KRISTDEMOKRATERNASBUDGETALTERNATIV FRAMGÅR AV DIAGRAM 1.1.Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordar (avsnitt 6.1).2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om fyra områden för ekonomiska strukturförändringar (avsnitt6.2).3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om EMU-samarbetet (avsnitt 6.3).4. begär att regeringen lägger fram förslag till ett kompletterandebudgetmål om balans i statens finansiella sparande över enkonjunkturcykel samt en långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi i enlighetmed vad som anförs i motionen (avsnitt 7.1.2, 7.1.3).5. godkänner de prioriterade områden för budgetpolitiken somanges i motionen som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 8.1-8.7).6. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssy-stemet vid sidan av statsbudgeten för till ,för till och för till 853 miljarderkronor.7. godkänner den preliminära fördelningen av utgifter påutgiftsområden enligt tabell 11.1 som riktlinje förregeringens budgetarbete.8. godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för åren2002-2004 (tabell 11.2).3 Regeringens vårproposition3.1 Snabb utgiftsökning trots vikande konjunkturSedan regeringen lade fram budgetpropositionen har en hel delskett vad gäller den internationella såväl som den svenskakonjunkturutvecklingen. Det som tidigare såg ut att bli en period av godsvensk tillväxt i nivå med omvärlden kommer med regeringensbedömningar att återigen ge en ofördelaktig plats i tillväxtligan.Tillväxttakten blir sämre den kommande treårsperioden än såväl Nordenoch EU som världen i helhet. Detta som vi nu ser en snabbtillväxt av statens utgifter. växer statensutgifter med . I en högkonjunktur bordekostnaderna normalt minska. Regeringen föreslår dessutom nyaofinansierade utgifter på tilläggsbudgeten på ,vilket bryter mot budgetlagens intentioner.Tyvärr innehåller inte heller föreliggande vårproposition de konkretaförslag som långsiktigt skulle kunna säkra en hög tillväxt i den svenskaekonomin och därmed fundamentet för en utvecklad välfärd för alla.Globaliseringen tycks knappast existera för regeringen och dessstödpartier. Globaliseringens eventuella existens skall nu utredas, i ställetför att hanteras.Hela industrivärlden har upplevt en stark högkonjunktur. Inte konstigt attpengarna också strömmar in i den svenska statskassan med världens högstaskatter på världens bredaste skattebaser och med världens effektivasteskattemyndigheter. Problemet är att regeringen blundar för globaliseringensframtidsutmaningar och för vådan av att har de mestkonjunkturkänsliga statsfinanserna i västvärlden. Man vidtar bara minstamöjliga åtgärder. Därmed missar regeringen chansen att i engod konjunktur göra något tydligt för att skall bli framgångsrikt iglobaliseringens tuffa kamp.Den nu snabbt vikande konjunkturen förvärrar en dåligt fungerandearbetsmarknad med begynnande flaskhalsproblem. Regeringens strategi är attsätta tilltro till att om bara statsfinanserna är i balans och konjunkturenfortsätter att vara god, leder detta automatiskt till ökad sysselsättning. Ettantal oberoende internationella organisationer som , och har tvärt om gång på gång pekat på behovet av konkretastrukturella reformer och strategiska skattesänkningar för att förbättra densvenska ekonomins utvecklingskraft.3.2 Regeringen förmår inte hanterainternationaliseringen av ekonominVi lever i en internationaliserad tillvaro. Människor, kapital ochföretag rör sig snabbt och enkelt över nationsgränser och placerar sig därjordmånen för tillväxt är god. Denna situation ställer stora krav påSverige. Erbjuder vi en jordmån som gör att nya företag startas och att vifinns med på listan över tänkbara länder när etableringar planeras, vidsidan av den heta IT-branschen? Är skatterna för företagen sådana att detgår att konkurrera med omvärlden? Är personskatterna så utformade attde attraherar snarare än motverkar att människor med expertkunskaperväljer att flytta till ? Har vi i en sådan stabilitet när detgäller spelreglerna för företagen att framstår som ett bra land attetablera sig i?Tyvärr är svaren på frågorna nedslående. Nedslående med tanke på denfortsatt höga arbetslösheten och på möjligheterna att långsiktigt finansieraangelägna åtaganden när det gäller t ex vården och omsorgen.Det är allvarligt när nu företag, kunskap och kapital flyttar ut. VolvoPersonvagnar ägs av amerikanska , av amerikanska GM, ägstill stor del av tyska , är engelskt, Nordbanken och Stora ärregistrerade i Finland.På sju år har ägarförhållandena i 15 största verkstadsföretagförändrats dramatiskt. Det utländska ägandet har fyrdubblats i desvenska storföretagen. Majoriteten av de utländska ägarna är okända tillnamnet och ägandet är spritt på många små innehav. Utvecklingen under1990-talet har inneburit att även många svenska storföretag är mer utländskaän svenska när faktorer som andel anställda i utlandet, andel av fakturering iutlandet, andelen utländska ägare, etc vägs samman.I och med PPM-valet den gångna hösten har ett antal miljarder kronorförsvunnit ur landet till utländska fondplaceringar. Denna kapitalutströmninganses vara en av orsakerna till att kronan försvagats mot de stora valutornaden . Fenomen som dessa visar med all tydlighet en globaliseradvärlds villkor vad gäller investeringar, sparande och företagande. Svenskafolket inser detta men tyvärr inte den regering som leder landet.3.3 Högt skattetryck drabbar SverigeDet svenska näringslivet övertas nu successivt av utländska ägaresamtidigt som svenskarnas direktägande minskar kraftigt.Dubbelbeskattningen på risksparande driver företagen och jobben urlandet. Detta är uppenbarligen ingenting som allvarligt bekymrarregeringen.Regeringen noterar däremot mycket riktigt att en del av de svenskahushållen nu lagligt kan ta med sig en större ranson av vin hem från utlandet.Men man oroar sig uppenbarligen inte - till skillnad från bl a Riksskatteverket- för att svenska hushåll har av sitt sparkapitalobeskattat placerat utomlands. Vår snart unika förmögenhetsskatt ochdubbelbeskattning driver kapitalet ur landet, utom för de allra rikaste som fåttamnesti för sina aktiemiljarder. Den här trenden kommer enligt RSV attsnabbt kunna få allvarliga välfärdseffekter. Men regeringens ideologiskaskygglappar skymmer sikten.Dubbelbeskattningen av just svenska företagsinvesteringar leder till att enutländsk köpare kan betala dubbelt så mycket som en svensk köpare ochändå få samma avkastning på sin investering efter skatt. Med en sådanpolitik är det ju mycket osäkert hur många svenska företag som iframtiden kommer att vara i svensk ägo. Inte mindre än 46 större företaghar flyttat . Regeringen bedriver en verklighetsfrämmandepolitik som inte har råd med. Det höga svenska skattetrycketbidrar till att hämma långsiktiga tillväxtförutsättningar, vilketframgår av diagram 4.2.Sammanfattningsvis ägnar regeringen föga politisk kraft åtföretagsklimatet och de strukturella problem som gjort att sedan1970 halkat långt ner i välståndslista. Regeringen verkarsakna såväl ideologi som strategi för att gå till roten med de djupgåendestrukturproblem som drivit från toppen till botten avvälståndsligan.3.4 Lönebildningen och arbetsmarknadensfunktionssätt måste förbättrasMot bakgrund av lönebildningens helt centrala roll för fortsatt godvälfärdsutveckling, är det häpnadsväckande att regeringen underlåter attens diskutera de konkreta reformförslag som framförs av självständiga,välrenomerade internationella organisationer som EU, och ,där betalar höga medlemsavgifter och har egen, omfattandediplomatisk representation.Sannolikt söker regeringen genom sin passivitet undvika att splittra denegna rörelsen och riskera samarbetet med och Miljöpartiet.Priset är att en hög arbetslöshet består, liksom grundproblemet bakomarbetslösheten; de långsiktiga strukturella problemen i svensk ekonomi.Fortsatt passivitet från regeringens sida riskerar att leda till att enkombinationav löneinflation och flaskhalsproblem på arbetsmarknaden vänderkonjunkturuppgången till nedgång och skapar ökad arbetslöshet. Deförändringar i ramarna för lönebildningen som regeringen föreslagit och somriksdagen antagit är långt från de nödvändiga regelförändringar som skullekunna bidra till en långsiktigt god lönebildning.Under de senaste 20 åren har den svenska lönebildningen inte fungerattillfredsställande. Lönerna i har ökat snabbare än i våra viktigastekonkurrentländer. har detta dolts genom ständigt återkommandedevalveringar. är den vägen stängd och låginflationspolitiken etablerad.Därför måste också lönebildningen fungera bättre och leda till avtal isamklang med konkurrentländerna om vi ska få ned arbetslösheten.I dag kan man tala om fyra tillväxtfällor på den svenska arbetsmarknaden.Den första tillväxtfällan är den i internationell jämförelse låga andelenanställda inom den privata sektorn, i en internationell jämförelse. Detta ledertill en låg dynamik på arbetsmarknaden som den undergrävermöjligheten till nya sysselsättningstillfällen.Den andra tillväxtfällan är den låga rörligheten på arbetsmarknaden somresulterar i flaskhalseffekter. Orsaken till detta är bl a de höga skattekilarnasamt den sammanpressade lönestrukturen, exempelvis har många offentligtanställda akademiker lägre livslöner än personer inom den privata sektornsom har gymnasieutbildning som högsta utbildningsnivå. För en fungerandearbetsmarknad och ett bra näringslivsklimat krävs att lönebildningen bättreavspeglar tillgång och efterfrågan på arbetskraften. Kunskapssamhället ochSveriges konkurrenskraft ställer krav på en lönebildning som stimulerar ochuppmuntrar kunskap och kompetens.Den tredje tillväxtfällan är det faktum att utbildning lönar sig dåligt iSverige, vilket är förödande för vår framtida konkurrenskraft. Svenskaakademiker har internationellt sett betydligt lägre löner än motsvarandegrupper i . Det gäller både för akademiker i privat och i offentligtjänst. Lönebildningen bör på ett bättre sätt ta hänsyn till löntagarenskompetens och kunnande, den prestation som utförs och det ansvar jobbetinnebär. Lönebildningen bör också stimulera den enskilde till lärande,ansvarstagande och goda arbetsprestationer. I praktiken innebär dessahänsynstaganden att lönebildningen i större utsträckning bör ske på det lokalaplanet och vara mera individuellt inriktad. bör man i en merindividuellt inriktad lönebildning vara ytterst observant på den ojämlikasituation som kan uppstå vid en löneförhandling mellan en arbetsgivare ochen enskild individ. Arbetstagarorganisationer har därför en viktig stödjandeoch rådgivande roll.Den fjärde tillväxtfällan är de höga anställningströsklarna, både för företagoch individer. Detta gäller rekrytering av lågutbildade som oftast saknaryrkeserfarenhet. För individen gör ersättningar från a-kassan samtmarginaleffekter att arbete vid låga inkomster ofta inte lönar sig jämfört medalternativet att inte arbeta. För företagen innebär relativt höga ingångslöneroch hög skatt på arbete tillsammans med vissa arbetsrättsliga regler attföretagen drar sig för att anställa personer med låg utbildning och litenerfarenhet i relation till det som efterfrågas.Statsministerns uttalanden om vikten av att svensk lönebildning skafungera tillfredsställande, dvs att måste anpassa spelreglerna ochspelplanen till övriga EU vad gäller lönebildningen, får inget genomslag i denpolitik som regeringen för på området. Regeringen har dock framhållitlönebildningens vikt för tillväxt och sysselsättning i samtliga ekonomisk-politiska propositioner . Av detta blev endast ett medlingsinstitut.Det är symptomatiskt och ytterst allvarligt.3.5 Kostnader för hög arbetslöshet bestårAtt arbetslösheten även beräknas tillhöra de största kostnadsposternaför de offentliga budgetarna är mot ovanstående bakgrund inte särskiltmärkligt då av svenskarna i arbetsför ålder står utanreguljärt arbete. har den högsta arbetslösheten någonsin i enhögkonjunktur. Ingenstans i propositionen nämns det avgörande faktumatt vi går ut ur en högkonjunktur med den högsta arbetslöshet som vinågonsin haft i en sådan situation. SCB:s siffror visar att summan av desom befinner sig i konjunkturberoende åtgärder, de latent arbetssökande,de deltidsarbetslösa samt de som räknas till de öppet arbetslösa, ärnärmare . bedömer dessutom i sin senasteprognos att sysselsättningen kommer att plana ut och kanske till och medavta , vilket är mycket oroväckande. De dramatiskt ökade kostnadernaför ökade sjukskrivningar pekar på behovet av genomgripande reformerav socialförsäkringssystemet. Det är mycket resurser som går förloradeoch det medför i synnerhet förlorad självkänsla för de arbetslösa,undersysselsatta eller latent arbetssökande. Föreliggande propositionsaknar både trovärdighet och konkretion i den fråga som är heltavgörande för att trygga den svenska välfärden, nämligen hur bästamöjliga förutsättningar skapas för ökad sysselsättning och tillväxt, för hurföretag och näringsliv ska kunna växa och utvecklas.3.6 Högre statsskuld och långsiktig obalans istatsfinansernaStatsskulden beräknas öka med mellan och2004. Statsskulden som andel av BNP beräknas därmed ligga strax . Det är mer än den nivå på som rådde vid ingången av lågkonjunkturen 1990.Statsbudgeten visar underskott hela treårsperioden. Regeringenbudgeterar med att förbruka mer än inkomsterna åren2002-2004, vilket är förklaringen till att statsskulden ökar. Detunderliggande saldot i statsbudgeten beräknas vara fortsatt mycket svagtoch uppgå till -40, -41 respektive -åren 2002-2004.Vidare är det finansiella sparandet i staten, det som styrlånebehovet, negativt ; -, -24miljarder kronor och -. Kort sagtbalanserar statsfinanserna trots den goda konjunkturen på en tämligenslak lina. Mer än hela överskottet i de offentliga finanserna uppstår iålderspensionssystemet.3.7 Ett femtonde misslyckandeÅrets vårproposition har det gemensamt med samtliga budget-, vår-,sysselsättnings- eller tillväxtpropositioner som socialdemokratiskaregeringar lagt på bord , att de konkretaförslagen som vanligt får sökas i någon kommande proposition.Vårpropositionen är den femtonde stora proposition somsocialdemokratiska regeringar lagt på bord sedan valet 1994.Tidigare propositioner har helt varit inriktade på budgetsanering oavsettom de kallats sysselsättnings-, tillväxt-, vår- eller budgetproposition. Dengemensamma faktorn är att tillväxtfrämjande åtgärder i stort sett harsaknats.3.8 Förmynderi och sned fördelningspolitikValfrihet och möjligheter till personligt ansvarstagande står tydligen intehögt i kurs i regeringen. Att myndigförklara medborgarna och låta demsjälva få ökat ansvar för sina liv, stämmer uppenbarligen inte medbudgetförfattarnas ideologi. I familjepolitiken permanentas bristen påvalfrihet och respekt för föräldrarnas egna val.Det är också en verklighetsfrämmande politik som drabbar mångamedborgare mycket hårt trots de goda tiderna. Fastighetsskatten höjs rejält förstora grupper av villaägare med låga inkomster, inte minst pensionärer somarbetat idogt, levt sparsamt, sedan de av arbetsmarknadsskäl flyttat tillstorstad. kommer många normalinkomsttagare att tvingas flytta från husoch hem i de heta tillväxtregioner där taxeringsvärdena kommer att höjasmest. I förra höstens budgetproposition beräknade regeringen att det totalafastighetsskatteuttaget för små- och flerfamiljshus under åren 2002-2004skulle vara . I vårpropositionen tvingas nu regeringen konstatera attså inte kommer bli fallet, utan en ökning av fastighetsskatteuttaget kommeratt ske med . Dieselskattehöjningenslår nu också igenom för fullt och får negativa effekter för lantbruket ochåkerinäringen, två redan hårt prövade näringar.Sverige fortsätter att leda skatteligan, men ligger dåligt till i välfärdsligan.Regeringen lutar sig tillbaka mot en vikande konjunktur, slår dövörat till allaråd om att utnyttja tillfället till strukturreformer och strategiskaskattesänkningar för att vårda lättflyktiga skattebaser. Förutom det tidigareaviserade stödet till sjöfarten föreslås inte en enda skatteförändring.3.9 Brister i välfärdenVårdköerna är på många håll fullständigt oacceptabla. behövs bådenytt kapital, nytt företagande och de vårdanställdas kreativitet för att fåordning, framtidstro och entusiasm i vården. Regeringens försök attlagstiftningsvägen utestänga sparkapital från t ex aktiefonder fråninvesteringar för kortare vårdköer, är en cynisk spekulation i ideologiskvilsenhet.Varför skall gamla människor behöva vänta så länge på en trygg och braomsorg om de offentliga finanserna är så bra som regeringen hävdar? Hur kansjukförsäkringskostnaderna öka i ? Hur kanrättssamhället få förfalla så intill ruinens brant i ett land med så godaekonomiska förutsättningar?