mot · GP02N371 · 2001-10-05 00:00:00 — går utvecklingen inom vattenkraftsektorn i fel riktning. Företag läggs ner och kunskap går förlorad. Om denna trend fortsätter kommer att vara åskådare när världsmarknaden för småskalig vattenkraft lyfter, och vi kommer kanske till och med att uppleva svårigheter med att underhålla och modernisera vårt eget bestånd av vattenkraftverk, där många anläggningar har hög ålder. Stabila villkor och en rimlig prisnivå är avgörande för den småskaliga produktionen och dess servicebransch. 6.3.1 Förlängning av stödet Eftersom utredning fortfarande pågår och regeringen inte har kunnat presentera ett konkret förslag till hur handeln med den småskaliga kraften skall fungera har beslutat, att det nuvarande stödet på per kWh skall bibehållas till utgången av 2002. ansåg att stödet borde ligga högre för att garantera fortsatt drift av den befintliga och planerade volymen småskalig elproduktion som är en av grunderna energipolitiska program. Det finns dessutom en osäkerhetsfaktor i förhållandet att den småskaliga elen upphandlas i konkurrens. Ersättningsnivån för den svenska småskaliga elen är således fortsatt okänd medan man i t.ex. redan har beslutat om utfallet för de närmaste tio årens drift för de investeringar som görs. 6.4 Energisparåtgärder Energihushållningsprogrammen, som är den del av energiöverenskommelsen, har ännu inte fått någon större omfattning. Satsningar på information och åtgärder för att spara energi i hushållen är vällovliga, men för att få effekt måste kontraproduktiva lagar och bestämmelser elimineras. För att verkningsfulla investeringar skall komma till stånd är det avgörande att de investeringar i energisparåtgärder som villaägarna gör inte ökar boendekostnaderna i form av höjd fastighetsskatt. vill avveckla fastighetsskatten, men så länge den finns kvar måste den ha en utformning som inte håller tillbaka vällovliga investeringar. Därför behöver reglerna för den statliga fastighetsskatten ses över och förändras på denna punkt. 6.4.1 Tilläggsisolering Tilläggsisoleringens betydelse har inte fått tillräcklig uppmärksamhet i programmet. anser att stimulansåtgärder för tilläggsisolering bör inkluderas i programmet på motsvarande sätt som gäller för konvertering från elvärme till annan uppvärmning. 6.4.2 Värmepumpar För varje kWh elenergi som en värmepump behöver för att arbeta får man ut ca tre kWh värmeenergi till huset. Värmepump kan användas för uteluftsvärme, frånluftsvärme, berg- samt ytjord- eller sjövärme. En pump med en avgiven effekt som är av husets maximala effektbehov ger av årsenergibehovet för uppvärmning och varmvatten. I t.ex. en villa med vattenburen elvärme är värmepump således ett mycket effektivt sätt att minska elförbrukningen. Regeringen bör därför omfördela resurser inom energiomställningsprogrammet så att värmepumpar kan inkluderas. 6.5 Växthuseffekten och klimatfrågorna Regeringen saknar en samlad klimatpolitisk linje. Beslutet om en avveckling av innebär att regeringen och de partier som står bakom energiuppgörelsen på ett mycket medvetet sätt bidrar till en negativ utveckling av växthuseffekten. De ökade koldioxidutsläppen, som kommer att bli följden av att bortfallet kompenseras med el från fossilförbränning har tvingat att anhålla om tillstånd att, i motsats till andra länder i EU, få öka utsläppen. Detta går stick i stäv med det s.k. Kyotoprotokollet som har godtagit. Kyotoprotokollet innebär att i-länderna åtar sig att minska sina utsläpp med . EU skall gemensamt minska utsläppen . Stängningen av den första reaktorn i har i huvudsak kompenserats av import av dansk kolkraft. Miljöeffekterna av stängningen har blivit årliga ökade utsläpp av ca koldioxid, ca svaveloxider och ca kväveoxider. anser att effekterna av stängningen borde ha belysts i en miljökonsekvensbeskrivning innan beslutet togs. Vi har alla ett ansvar för kommande generationer och växthuseffekten kan vara det största hotet mot framtida livsbetingelser på vår jord. När regeringen återkommer till med sin bedömning av möjligheterna till stängning av bör en miljökonsekvensbeskrivning presenteras, liksom en ekonomisk redovisning och en samhällsekonomisk analys. 6.6 Energifrågorna i EU har länge drivit kravet att EU ska göras mer handlingskraftigt på miljöområdet, eftersom miljöpolitik bör vara en av EU:s huvuduppgifter. Ett viktigt steg i den riktningen vore att fatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet. har det, just p.g.a. ett fåtal länders blockering, visat sig omöjligt att driva igenom t.ex. en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter. Dessvärre har den , senast i förhandlingarna om , konsekvent motsatt sig en förändring, med hänvisning till att skattefrågor är en nationell angelägenhet. anser dock att miljöfrågor, som är en så tydligt gränsöverskridande fråga, bör vara ett undantag. Om vi vill komma tillrätta med klimatförändringarna räcker inte åtgärder på hemmaplan. Utsläpp av växthusgaser kan inte längre ses enbart som en nationell angelägenhet. Miljöföroreningarna känner inga gränser. Det krävs gemensamma europeiska åtgärder för att sänka koldioxidutsläppen. Ett effektivt sådant medel vore att lagstifta om en miniminivå, vilka medlemsländerna sedan kan överskrida. är på väg mot en gemensam energimarknad. Det är en utveckling som bör leda till ökad effektivitet och därför gynna konsumenterna. Men med en gemensam marknad behövs också gemensamma spelregler. Inte minst för att ge klara incitament för miljövänlig energi. De globala klimatförändringarna, vår tids kanske allvarligaste utmaning, kan bara undvikas genom en tydlig och målmedveten politik, som är samordnad på europeisk nivå. EU har gemensamt åtagit sig att sänka koldioxidutsläppen , enligt Kyotoprotokollet. Dessutom slår EU i sitt nya miljöhandlingsprogram fast att ska av den totala energianvändningen grundas på förnybara energikällor. beroende av extern energiimport ökar snabbt. För att oönskat beroende ska motverkas behövs en europeisk dialog om energifrågorna. Potentialen för effektivisering av energiförbrukning är mycket stor, och betydligt större än det tillskott som gröna energikällor kan ge inom överskådlig framtid. Även ett utökat europeiskt forskningssamarbete skulle vara betydelsfullt, när det gäller t.ex. förnybara energikällor. En möjlighet vore dessutom att inrätta en gemensam myndighet som kan ta ett övergripande ansvar för att driva på utvecklingen på energiområdet. En sådan skulle de olika ländernas och myndigheternas arbete samordnas på ett bättre sätt. På en gemensam energimarknad bör EU-länderna gemensamt främja övergången till förnybar energiproduktion. Det kan t.ex. ske genom att existerande lagstiftningshinder undanröjs, genom att förnybar energiproduktion ges ett särskilt undantag från alla konsumtionsavgifter, energi- eller klimatskatter över hela EU, och genom stimulansåtgärder som uppmuntrar till investeringar i effektivare kraftverk. Forskningen på alla dessa områden bör främjas genom Europagemensamma satsningar. 6.7 Miljöavgift på importerad kolkraft Regeringen bör genom förhandlingar med och andra kraftproducerande länder skapa möjlighet att ålägga importerad kolkraft en svensk miljöavgift. är förhållandet sådant att lägger en koldioxidavgift och svavelavgift i konsumtionsledet på den vattenkrafts- och kärnkraftsel som importeras från . Dansk kolkraft kan däremot försäljas till utan motsvarande avgifter vilket ger den ett mycket förmånligt pris. Detta innebär en konkurrensfördel på miljöns bekostnad, något som anser vara helt förkastligt. 6.8 En nordisk och europeisk elmarknad Genom den stora andelen vattenkraft och kärnkraft i är utsläppen av växthusgaser från elproduktionen relativt små i ett internationellt perspektiv. I svarar dock fossilbaserad värmekraftproduktion för av elproduktionen. Elhandelsströmmarna mellan de nordiska länderna varierar både över året och mellan åren beroende främst på tillrinningen i vattenmagasinen. importerar och el från i första hand , men också från . Genom Polenkabeln har fått en ytterligare länk för export/import av el, och elhandeln sker således på en europeisk marknad. 6.8.1 Elbrist Beräkningar visar att , och saknar vid normal elproduktion och en antagen oförändrad konsumtion. Vid torrår kan underskottet bli det dubbla. Nordel, samarbetsorganet för systemoperatörer, har i en färsk rapport redovisat att förutsättningarna för att klarar ett lindrigt torrår är små. Det förutsätter bl.a. att konsumtionen momentant kan dras ner med , att reservkraft kan aktiveras och att överföringsmöjligheterna finns. Dessutom förutsätts att , som är det enda landet med överskottskapacitet, överskridet alla CO2-kvoter. Eftersom elanvändningen ökar blir elförsörjningen helt beroende av import från främst , , och . Denna el är till största delen kolkraft eller kärnkraft. Sannolikheten är stor att vi efter den för skattebetalarna kostsamma stängningen av första reaktor kommer att använda mer kärnkraftsel än före stängningen. I finns beredskap för utbyggnad av kärnkraft om bristen på el blir permanent. Naturgasföretagen planerar också för en utbyggnad av elproduktionen i . Den kortsiktighet som präglar den svenska energipolitiken har lett till att investeringar i nya anläggningar har uteblivit. 6.8.2 Effektbrist Effektbrist är ett ännu värre problem. Stängningen av den första reaktorn i ökade risken för effektbrist i . Redan tidigare hade en stor del av reservkraftverken i landet avvecklats. är särskilt sårbart på grund av att överföringskapaciteten av el från norra till är otillräcklig och behöver byggas ut, liksom överföringskapaciteten mellan och . Överföringskapaciteten från norra till ligger på 6 7007 000 MW. Överföringskapaciteten mellan mellersta och är begränsad till 3 5003 900 MW. hade vi kallt väder i fyra vilket ledde till att vi satte ett nytt rekord i elkonsumtion. Trots att all svensk elproduktion togs i anspråk importerades över 2 000 MW under den timme när förbrukningen var som störst. Vi var mycket nära den gräns när effektbrist skulle uppstå. En tillfällig lösning hade utarbetats av och elbranschen, men för att inte liknande situationer skall uppstå krävs en permanent lösning så att effektbalansen kan upprätthållas. Elförbrukningen har ökat , trots en mild vinter. När elpriserna är låga minskas produktionen i verk med höga produktionskostnader. bedömer att risken för effektbrist är större inför den kommande vintern än . Regeringen måste vidta erforderliga åtgärder för att garantera att effektbrist inte uppstår. 6.8.3 Effektivare kraftöverföring Med hjälp av likströmsledningar kan man väsenligt öka kraftöverföringen på långa sträckor. Tekniken används redan på där av all el produceras av vindkraftverk på norra och södra udden. Eftersom befolkningen är koncentrerad mitt på ön måste elen transporteras dit utan stora förluster, och utan luftburna högspänningsledningar. Lösningen är nergrävda likspänningskablar. De kan transportera sex gånger så mycket elkraft som motsvarande traditionella högspänningskabel för växelström. kommer vi sannolikt att ha likströmskablar som kan transportera sexton gånger mer effekt än dagens högspänningskablar. Då kan vi med en enda likströmsledning försörja en stad som med el. 6.9 Utveckling mot större företag struktureras mot allt större och mer integrerade energiföretag med verksamheter i flera länder. I domineras elproduktionen av tre aktörer: , och /Hemel. De svarar tillsammans för av den totala kraftproduktionen. är den största elproducenten i och har som mål att bli ett av de ledande kraftföretagen i . koncentrerar nu sina resurser till expansion i främst och där produktionen baseras på kol och kärnkraft. Kapitalbehovet är stort och anser att istället för eventuellt ägartillskott bör privatisering övervägas. Delar av kan med fördel privatiseras. I dagens läge är svenska staten, som vi till höga kostnader stänger ren kraftproduktion i , en stor ägare av stora tyska kärnkraftverk och polska brunkolsanläggningar och kan bli en stor leverantör av dessa oönskade energislag till . 6.10 En avreglerad elmarknad vill ha en väl fungerande energimarknad och elmarknad för att främja näringslivets konkurrenskraft och ge låga kostnader för hushållen. Avregleringen har också initialt visat sig ge lägre elpriser och valfrihet för konsumenterna. Reformen genomfördes snabbt och därför uppstod vissa problem av övergångsnatur. Dock drabbas konsumenterna fortfarande av omotiverat höga nätavgifter. 6.10.1 Nätavgifterna Nätavgiften utgör nära en tredjedel av totalbeloppet på elfakturan. Avgiften skall enligt ellagen vara skälig. har ansvaret för att granska skäligheten i nättariffer och andra överföringsvillkor. För att täcka statens kostnader för att bevaka skäligheten i nät- och elpriser betalar elkonsumenterna en nätövervakningsavgift en gång . Det finns drygt 200 nätföretag och begärde förklaringar från cirka 100 operatörer som höjt eller haft tveksamheter i sina tariffer. I klagade villaägarna till och ett par tusen villaägare fick en sänkning av nätavgiften med . betalar många ett överpris och det är angeläget att regeringen påskyndar. utveckling av former för bedömning av nättarifferna ger myndigheten befogenheter att där så krävs vidta tvingande åtgärder. De 46 företag som höjt sina avgifter har förelagts att sänka dem till nivå. beslut har emellertid regelmässigt överklagats och slutliga beslut är ännu inte fattade. 6.10.2 handläggningstider Antalet koncessionsärenden har minskat något jämfört med . spänner handläggningstiderna mellan för tillsynsärenden för prövningsärenden. Detta är oacceptabelt. måste skapa snabbare rutiner för handläggning av dessa ärenden. 6.10.3 och naturgasmarknaden är även tillsynsmyndighet för naturgasmarknaden. Marknaden öppnades och det är angeläget att verksamheten fungerar tillfredsställande. bör intensifiera sitt arbete med att utveckla tillsynsmetoder och uppfylla sitt ansvar. 6.11 Tankeförbudsparagrafen Det s.k. tankeförbudet bör slopas. År har behandlat kärntekniklagens 6 § som stadgar: Ingen får utarbeta konstruktionsritningar, beräkna kostnader, beställa utrustning eller vidta andra sådana förberedande åtgärder i syfte att inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor. För brott mot bestämmelsen stadgas fängelse med en straffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död. Tankeförbudet har tillkomst kritiserats från olika utgångspunkter. Klart är att det har en hämmande effekt på den akademiska friheten, och det kan t.o.m. ifrågasättas om det över huvud taget är möjligt att utan lagbrott presentera genomarbetade och kostnadsberäknade alternativ till prövning i den energipolitiska debatten. Forskningen har i princip avstannat i och kunniga forskare flyr landet. Tankeförbudet har behandlats i ett flertal gånger, men förslaget om slopande har avvisats. Sannolikt beror detta på att frågan helt felaktigt har ansetts kopplad till den vidare frågeställningen om kärnkraftens ställning i vårt land. Principiell kritik mot tankeförbudet framförs numera helt oberoende av inställningen till kärnkraftens nyttjande i , och detta stärker vår uppfattning att paragrafen både kan och bör slopas. 6.12 En ny folkomröstning genomfördes en rådgivande folkomröstning om kärnkraften. Utfallet av omröstningen blev, genom den olyckliga uppdelningen på tre olika alternativ, inte den vägledning för beslutsfattandet som många önskade. Skillnaderna i tolkningen av resultatet är avsevärda, och resultatet används som ett argument för snart sagt varje hållning ifråga om kärnkraften. Detta har bidragit till en 20-årig politisk låsning ifråga om energipolitiken. Energipolitiken är av mycket stor vikt för hushåll och för företag. Politiken måste vara långsiktig och förutsebar. Av det skälet är en bred politisk enighet av stor betydelse. Tyvärr är inte detta något som präglar den svenska energipolitiken. När det nu gått kan vi konstatera att många av dem som var med och genom den rådgivande folkomröstningen beslutade om energipolitikens inriktning inte längre finns i livet, medan många nya röstberättigade tillkommit. Detta gör att värdet av folkomröstningen som underlag för dagens politik inte utan fog kan ifrågasättas. anser att det kan finnas skäl att aktualisera frågan om en ny folkomröstning om energipolitiken. Opinionsläget är helt annorlunda än . Kunskapen om de miljömässigt negativa effekterna av förbränning av fossilbränslen inklusive klimatfrågorna har ökat och detta påverkar opinionen. undersökte svenskarnas inställning till kärnkraften. Undersökningen visar att stödet för kärnkraften är mycket stort. Åtta av tio svenskar är för fortsatt användning av kärnkraft i . Fem av tio av de tillfrågade anser att vi bör behålla och driva kvarvarande reaktorer till dess att dessa tjänat ut och var fjärde person är för en utbyggnad av kärnkraften. Endast två av tio anser att bör avveckla kärnkraften genom regeringsbeslut även om tillsynsmyndigheterna inte anser detta nödvändigt av säkerhetsskäl. 7 Budgetpropositionen I budgetpropositionen redovisas tre verksamhetsområden; Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Resursförbrukningen inom utgiftsområdet är lägre än förväntat. Detta har flera förklaringar. Dels har vissa åtgärder inom det energipolitiska progammet inte fullföljts i den takt och omfattning som planerat beroende på låg efterfrågan. Dels avser huvuddelen av kostnaderna åtgärder där utgifterna utfaller först när resultaten av åtgärderna har redovisats och åtgärderna har varit alltför otillräckliga. De energipolitiska åtgärder på kort sikt som ingår i det energipolitiska programmet har haft varierande framgångar. Resursutnyttjandet inom teknikupphandling av energieffektiv teknik har exempelvis varit lågt medan intresset för investeringsbidrag för vindkraften är mycket stort. 2000 är för de kortsiktiga åtgärderna och regeringen anslår nu stora belopp för avslutningen av programmet. är tveksamma till att de anslagna medlen kommer att efterfrågas och kunna förbrukas, varför vi föreslår vissa besparingar. Regeringen anser att stödet till investering i vindkraft är för frikostigt och genom att återigen omfördela anslag kan man öka det totala anslaget för stödet till vindkraft med 75 miljoner som bidraget till investeringar i vindkraftverk och småskaliga vattenkraftverk minskar från . På så sätt kan man stödja byggande av fler vindkraftverk, men med lägre investeringsstöd. Omfördelningen görs bl.a. från stödet till investeringar i småskalig vattenkraft, som inte utnyttjats i förväntad omfattning. En förklaring till detta är att man känner stor osäkerhet inför framtida ersättningsnivåer och att man därför valt att vänta med investeringarna. () () () () () () () Per () () () () () () ()