mot · GO02MJ46 · 2001-05-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ46av , ()med anledning av prop. 2000/01:130 Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier1 SammanfattningCenterpartiet lämnar i denna motion sin syn på hur de av riksdagenfastställda miljömålen bäst ska nås. Vi vill se en politik där människor ialla delar av samhället är involverade. I motionen föreslås förbättringar avden proposition som regeringen lämnat.Under miljömålet levande skogar föreslås en annan modell för bevarandetav skyddsvärd skog samt bland annat krav på bättre hänsynstagande till detfrivilliga miljöarbetet, en samhällsekonomisk konsekvensanalys avskogsavsättningarna, tydliga ersättningsregler och realism i målet om hårddöd ved. Vidare pekas på behovet av långsiktighet i kalkningen av vatten ochskogsmarker. föreslår en tuffare målsättning vad avser saneringav förorenade områden och återföring av fosfor i kretsloppet än vadregeringen lyckats åstadkomma.I motionen betonas vikten av att se jordbruket som en resurs i miljöarbetetoch ges förslag på hur trafikens miljöpåverkan ska kunna minska. För attuppnå målet om en strålfri miljö behöver kärnkraftsavvecklingen fortsätta.Centerpartiet påpekar också att helhetssyn och samförstånd måste råda föratt miljömålen inte ska motverka varandra.2 Innehållsförteckning34 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en bred samhällsekonomisk konsekvensanalys avavsättningarna av skyddsvärd skogsmark bör genomföras.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den pågående frivilliga miljöhänsynen i skogsbruket.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ekonomisk ersättning och markersättning.4. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avinriktningen på avsättningarna av skyddsvärd skogsmark i enlighet medvad i motionen anförs.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de skogliga impedimenten.6. beslutar i enlighet med vad i motionen anförs om attetappmålet för mängden hård död ved skall vara 25 %.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det är viktigt att det inom ramen för de medel som avsättsför bevarandet av den biologiska mångfalden sker en omfördelning så attersättning för skador på angränsande skog möjliggörs.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att målet att skogsmarken skall brukas på sådant sätt attfornlämningar inte skadas och så att skador på övriga kända värdefullakulturlämningar är försumbara bör omformuleras.9. fastställer förslag: "Förorenadeområden är identifierade samt undersökta och avområdena av riskklass mycket stor och stor är åtgärdade senast år 2010."10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om miljömålet Storslagen fjällmiljö.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om klimatpolitik.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att staten ger ett långsiktigt besked om att kalkning av vattenoch skogsmark kommer att fortgå så länge det behövs.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringens precisering "markanvändningens bidrag tillförsurning av mark och vatten motverkas genom att skogsbruket anpassastill växtplatsens försurningskänslighet" bör utgå.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en större samordning av miljömålen är önskvärd.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett förfarande från regeringens sida med större samförståndmellan berörda intressen vad gäller alla miljömål.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att utnyttjar de EU-stöd och de nivåer vi harrätt att få.17. beslutar att uppdra åt regeringen att återkomma med ettkvantitativt och tidsbestämt mål för fosfor senast 2003.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att erkänna och ersätta jordbruket för de miljö- ochkulturmiljötjänster det levererar till samhället.19. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vallstöd i hela landet.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det fortsatta omställningsarbetet efter avställningen av denandra reaktorn i framgent bör koncentreras till att avveckla dereaktorer vars möjligheter att uppnå delmål 1 av kärnkraftsindustrin ansesvara begränsade.21. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om det kommunala vetot.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en utökad information till framför allt ungdomar kanminska exponering från solariers skadliga UV-strålning.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör ge i uppdrag att närmareundersöka möjligheterna att i större utsträckning än gräva nedelledningar för att minska exponeringen från elektromagnetiska fält.24. beslutar att fastställa förslag: "Senast år2010 ingår av fosfor från avfall och avlopp i kretsloppetoch kan återföras till jordbruksmark eller annan produktiv mark utan riskför hälsa och miljö."25. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om energianvändning och energieffektivisering.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av skyddszoner för vattendrag och vattensystemmed anslutande miljöer.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillåta byggnation i strandnära miljöer generellt och låtakommunen själv avgöra vilka strandområden som skall varastrandskyddade.28. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utformandet av strategier för restaurering av vattendrag börta hänsyn till energiförsörjning, klimat och hälsa, EU:s energimål samtatt vattenkraftföretagens kostnader för dessa åtgärder blir begränsade.29. avslår delmål 1 under Hav i balans, levande kust och skärgårdi den del som behandlar reservat.30. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att delmålet skall en strategi finnas för hurkustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap kan bevaras ochbrukas bör formuleras så att skärgårdens utvecklingsmöjligheterförbättras, inte begränsas och försämras.31. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utformningen av trängsel-/miljöavgifter i storstäder.32. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda frågan om ett samlat ansvar för infrastruktur.33. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skattebefria de alternativa drivmedlen.34. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett tioårsprogram för att introducera miljöriktiga bränslen.35. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att redan nu slå fast tydliga krav på drivmedelsförsäljare attkunna tillhandahålla biodrivmedel på samtliga större försäljningsställentill år 2005.36. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ställa upp ett konkret mål som att skall minst10 % av de fordon som säljs vara nollemissionsfordon.37. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att driver på för en förändring avChicagokonventionen så att skatt på flygbränsle tillåts.38. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det behövs en strategi för ökat funktionstänkande.39. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se jordbruket som en resurs i miljöarbetet.40. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om allas delaktighet i ett regionalt och socialt samlat Sverige.41. begär att regeringen, i samband med den första översiktligarapporteringen till om hur arbetet med att nåmiljökvalitetsmålen fortskrider, fogar en analys av de konflikter somkommer att uppstå kring målen.5 InledningI den föreliggande propositionen lämnar regeringen, försenat, förslag tilldelmål och åtgärdsstrategier för 14 av de 15 miljökvalitetsmålen.Centerpartiet välkomnar att propositionen läggs på bord förbehandling.Miljömålsarbetet är en naturlig och viktig del av den svenskamiljöpolitiken. Genom att sätta upp mål på både lång och kort sikt kanmiljöarbetet få en större tyngd. Miljöpolitiken måste utformas så att den bliren naturlig del av alla sektorer och inte blir en isolerad företeelse som baranågra sysslar med. Likaledes måste miljöpolitiken ha sin utgångspunkt i denenskilda människan. Här brister regeringen. Trots vackra ord om allasdelaktighet står regeringen på område efter område för en politik som baserarsig på ett uppifrånperspektiv där delaktigheten går ut på att bara genomföracentralt bestämda beslut. Miljömålsarbetet måste liksom övrigt miljöarbeteframför allt verka och ske underifrån. Utgångspunkten för Centerpartietsmotion är att alla aspekter av hållbar utveckling måste beaktas. Ekologiskt,socialt och ekonomiskt hållbar utveckling kräver en helhetssyn somregeringen, och saknar.Upplägget av denna motion är följande. Först kommer förslag tillförbättringar vad gäller miljömålen. I de fall avstår från att inuläget lägga fram egna förslag under specifika miljömål hoppas dessa över.Därefter följer stycken gällande allmänna synpunkter och strategier.6 Levande skogarSkogen är en av största och viktigaste resurser. Sammantagetstår skogsindustrin för en stor del av export, närmare 94miljarder kronor . Över hälften av nettoexportinkomsterkommer från skogsnäringen. Näringen sysselsätter över 90 000 människori främst gles- och landsbygd och ger arbete åt en mängd företag i andrasektorer. Därtill ger den värdefulla inkomster till landets mångaskogsägare med ägor av varierande storlek. Skogen har varit med och lagtgrunden för den svenska välfärden och är fortfarande en mycket viktignäring för både vad gäller antalet sysselsatta, dess exportvärdesamt omistliga natur- och miljövärden.Det är viktigt att skogen som resurs värnas och behandlas på ett sådant sättatt olika intressen kan samverka med varandra, inte motverka varandra. Vimenar att regeringen i propositionen inte tar tillräcklig hänsyn till de olikaintressen som finns när det gäller ägande, utkomst, skötsel och bevarande avden svenska skogen och dess biologiska mångfald. Regeringen skriver ipropositionen om vikten av att alla görs delaktiga i miljöarbetet. Det ärnaturligtvis rätt och detta har påpekat . Dock finns detallvarliga grunder för att ifrågasätta om regeringen verkligen menar vad manskriver om denna delaktighet när det kommer till miljömålet Levande skogar.Här verkar denna princip inte gälla. Det är oroväckande.6.1 KonsekvensanalysSkyddet av skogsmarken innebär att stora arealer undantas från aktivtskogsbruk. Detta kommer att få stora ekonomiska konsekvenser. Specielltsom över hälften (500 000 ha) av de ytterligare 900 000 ha skog som skaskyddas avsätts genom frivilligt ansvarstagande. Utöver de direktastatsfinansiella kostaderna tillkommer stora kostnader i form av uteblivnaintäkter från skogsbruket och minskad sysselsättning i främst redan hårttyngda områden. Dessa kostnader bör tydliggöras. Regeringen intar ipropositionen ett alltför snävt synsätt när man i stort sett bara pratar omde statsfinansiella kostnaderna. anser därför att en bredsamhällsekonomisk konsekvensanalys av avsättningarna av skyddsvärdskogsmark bör genomföras. Detta bör ges regeringen till känna.6.2 Frivillig miljöhänsynCenterpartiet är starkt kritiskt till regeringens förhållningssätt i dennafråga. De många och stora frivilliga insatser som görs av Sverigesskogsägare, inte minst inom det småskaliga familjeskogsbruket genommiljö- och ståndortsanpassning verkar regeringen glömma bort.Skogsbruket certifieras i en ökande takt, vilket är ett viktigt led i enmarknadsanpassning där stora miljökrav ställs på både skötselmetoderoch övrigt skogsbruk. Den enskilde skogsägaren är mycket viktig förmiljöhänsynen i skogsbruket och måste självfallet få full kompensationnär skogsarealer till följd av statligt ingripande avsätts för annat ändamålän skoglig produktion. Staten har här ett huvudansvar för att den enskildeskogsägaren inte kommer i kläm vad avser såväl ersättningsfrågor sommyndighetsutövningen. De mycket höga mål som angetts beträffandeavsatta arealer innebär ett stort anslagsbehov under planeringsperioden.De avsatta medlen i nuvarande budget är otillräckliga för att nå dessa målinom rimlig tid och med rimliga förutsättningar för skogsbruketslångsiktiga planering. Vad som ovan anförs om den pågående frivilligamiljöhänsynen i skogsbruket bör ges regeringen till känna.6.3 ErsättningsfrågorDet är ett måste för alla inblandade och berörda, inte minst för markägarna,att det finns långsiktiga och tydliga regler för skyddet av den biologiskamångfalden. När staten pekar ut vissa områden som är särskilt intressanta attbevara är det viktigt att den enskilde markägaren inte drabbas på ett negativtsätt. Staten måste ta sitt ansvar att se till att detta inte sker. Markägarenmåsteges skälig ersättning för de miljöinsatser som görs vid bildandet av olika typerav reservat. Detta kan ske genom ekonomisk kompensation eller allra helstgenom att ersättningsmark erbjuds. Utan en skälig ersättning försvårasmöjligheterna för att få förståelse hos berörda markägare som drabbas avinskränkningar i nyttjandet av sin mark. När det gäller jakt- ochfiskeverksamhet i de skyddade områdena är det att anse som en självklarhetatt dessa kan bedrivas i normal omfattning. Det är av avgörande vikt att få enpolitik som människor känner acceptans för och tilltro till annars kan manaldrig räkna med att skogsägare ska fortsätta att göra frivilliga åtaganden sominnebär att mark tas ur skoglig produktion.Ekonomisk kompensation löser dock inte alla problem. Många markägaresom avstår sin mark till reservat eller accepterar andra inskränkningar för attskydda den biologiska mångfalden vill inte ge upp sitt skogsbruk. Enverksamhet som i många fall gått i arv i flera generationer. Just mot bakgrundav detta är det viktigt att möjligheten till ersättningsmark, där så är möjligt,prövas noggrant innan instrumentet ekonomisk ersättning används. Vad somovan anförs om ekonomisk ersättning och markersättning bör gesregeringen till känna.6.4 Ny modell för bevarande av skyddsvärdskogsmarkCenterpartiet anser att det är dags att lansera ett nytt sätt att se påbevarandet av skyddsvärd skogsmark. Speciellt som blickarna för skyddetnu riktas mot och där ägoförhållanden, struktur ochden skyddsvärda skogsmarken ser annorlunda ut än i norra . I stortsett all skogsmark i är brukad eller hävdad omden fortfarande inte är det. Det betyder att det som ska bevaras ochskyddas är beroende av aktiv skötsel och förvaltning, annars tappasbevarandevärdet genom till exempel igenväxning. Den modell somregeringen valt är inte anpassad efter dessa rådande förhållanden. Inteheller tar regeringen hänsyn till det stora frivilliga miljöarbete som görsav skogsägarna, ofta dokumenterat i gröna skogsbruksplaner.Regeringen anger i propositionen att målet om hur mycket ytterligare skogsom ska undantas från skogsproduktion ska sättas till 900 000ha. förslag var 800 000 ha . Vid enförsta anblick kan säkert många uppfatta denna ambitionshöjning som en godsak. Dock är det inte så enkelt. Höjningen riskerar att motverka sitt syfte.Kvalitetssäkringen av de arealer som avsätts kan komma att bli bristfällig.Redan nu finns tydliga tecken på detta. Dessutom anser vi att regeringen medhöjningen inte heller tar hänsyn till det frivilliga arbete som beskrivs påannanplats i denna motion. Därtill kan det starkt ifrågasättas om de resurserregeringen avsätter är tillräckliga för att klara det mål man sätter upp.Centerpartiet förelår en modell där staten, i stället för renodlad avsättningav skogsmark, stimulerar skogsägarna att arbeta med så kallade kombinerademål och förstärkt naturvårdshänsyn. Denna modell med köp avbevarandetjänster skulle möjliggöra ett fortsatt nyttjande av skogsmarkensamtidigt som värdefulla miljöer och värden skyddas. Modellen är särskiltviktig för familjeskogsbruket där brukande och boende sammanfaller.Sammantaget skulle detta innebära att bygder med stora bevarandevärdentillåts fortleva genom att människor fortfarande kan få en utkomst av sinskog. Vi anser att detta är en modell som kan få en stor acceptans hos berördaparter som skyddsvärda områden i skogen bevaras. Speciellt viktigär den ovan beskrivna modellen då de områden som kommer att anses somintressanta att bevara är hävdade och brukade. Därtill skulle möjligheten attverkligen bevara skyddsvärda områden öka.Centerpartiet anser mot bakgrund av detta att etappmålet för hur stor arealskyddsvärd skog som ska undantas från skogsproduktion böromformuleras. bör uppdra åt regeringen att återkomma med ettmiljömål för skyddsvärd skogsmark i enlighet med vad som anförs imotionen. bör begära att regeringen lägger fram förslag tilländring av inriktningen på avsättningarna av skyddsvärd skogsmark.6.5 ImpedimentDe skogliga impedimenten omfattar betydande arealer. Med dendefinition som används i Riksskogstaxeringen uppgårimpedimentsarealerna till ca 5,85 miljoner ha. Dessa områden åtnjuter ipraktiken ett starkt skydd mot avverkning. I andra länder är det inteovanligt att dessa arealer räknas in i den areal som anses skyddad. Medtanke på att regeringen ämnar driva igenom ett beslut med en storavsättning av skogsmark är det viktigt att de skogliga impedimentenredovisas utifrån ett med i övrigt enhetligt skogsmarksbegrepp.Detta för att på ett korrekt sätt ska redovisa hur mycketskogsmark som åtnjuter skydd enligt olika regelverk som dettanaturligtvis har betydelse för de nya arealer som ska avsättas för skydd.Vad som ovan anförs om de skogliga impedimenten bör gesregeringen till känna.6.6 Realism i målet om död vedRegeringen föreslår också i propositionen att mängden hård död ved skaöka med i hela landet och med avsevärt mer i områdendär den biologiska mångfalden är särskilt hotad fram till 2010.Miljömålskommittén hade i sitt förslag en annan syn om en 25-procentigökning . Redan den 25-procentiga ökningen är ett tufftställt mål som kan bli svårt att nå utan negativa konsekvenser förskogsbruket. Den 40-procentiga ökningen ter sig i ljuset av detta somorealistisk. Om etappmålens trovärdighet, och därmed miljömålen i sig,inte ska undergrävas krävs att de är realistiska för olika inblandadeintressen. Ökningen av mängden död ved måste ske med storuppmärksamhet avseende utvecklingen av skadegörare och då särskiltinsekter. Speciellt viktigt är detta i utpräglade granområden. Det är syndatt regeringen väljer att gå ifrån det samförstånd som fanns medskogsbruket. Detta ökar på intet sätt förståelsen för höjningen.Regeringens förslag avseende mängden död hård ved bör därför förändrasav . Målsättningen som slog fast om en25-procentig ökning bör vara det som beslutar. Vad som ovananförs om etappmålet för mängden hård död ved bör riksdagenbesluta.6.7 Skador på angränsande skogMark som angränsar till ett reservat kan på olika sätt drabbas negativt avdetta. Genom att skogen inom reservatet inte sköts och förvaltas på ettaktivt sätt kan t.ex. följderna av stora insektshärdar och insektsangrepp blistora. Skogliga avsättningar kräver omfattande skötselåtgärder för attbevara och utveckla miljövärden. Detta gäller i hög grad avsättningar ilövskog. Det är naturligtvis viktigt att det klart och tydligt framgår vemsom har ansvar för de skador som kan uppstå på angränsande mark. Inteminst är detta viktigt för att få en god acceptans för skyddet av denbiologiska mångfalden. Vi menar att det är viktigt att det inom ramen förde medel som avsätts för bevarandet av den biologiska mångfalden skeren omfördelning så att ersättning för skador på angränsande skogmöjliggörs. Detta bör ges regeringen till känna.6.8 Skydd för kulturmiljövärdenDet kan konstateras att en mycket stor del av kulturmiljövärdena i skogeninte är tillräckligt väl kartlagda och synliggjorda - ett arbete som ärutomordentligt resurskrävande både regionalt och lokalt. ärmedelstilldelningen för dessa insatser otillräcklig förskogsvårdsorganisationen och länsantikvarieenheterna, vilka har ett direktansvar för denna kartläggning. Innan inventeringar gjorts som pekar utfornminnen och andra kulturmiljövärden är det inte rimligt att säga attinga skador ska uppstå. Utan denna inventering sätts markägaren i enorimlig situation. Med hänsyn till dessa förhållanden samt mängden avkulturmiljöobjekt runt om i hela landet, anser vi att etappmålet på dennapunkt är orealistiskt. Målet att skogsmarken ska brukas på sådant sätt attfornlämningar inte skadas och så att skador på övriga kända värdefullakulturlämningar är försumbara bör omformuleras. Dettabör ges regeringen till känna.7 Giftfri miljöCenterpartiet har i samband med att regeringen lade fram proposition2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljö redovisat förslag somskulle förbättra den svenska kemikaliepolitiken. Vi avstår från att ta uppdessa frågor igen utan hänvisar till vår motion i detta ärende .I nu liggande proposition behandlas förorenade områden. Detta är ensynnerligen viktig del av miljömålet Giftfri miljö. Förorenade områden kanom de inte saneras leda till skada på människor, djur, natur och naturresurser.För att minska riskerna för läckage från de förorenade områdena är det viktigtatt resurser avsätts till sanering av dessa. avsätter därför merresurser än regeringen till sanering av förorenade områden.Förorenade områden finns inte sällan i tätorter eller tätortsnära områden.Saneringen av dessa områden är viktig inte bara för att slippa skadligaläckage utan också för att få möjlighet att kunna minska exploateringstrycketpå andra områden. Genom att sanera förorenade områden kan dessa tas i brukför olika aktiviteter, bland annat boende, vilket i sin tur alltså minskarbehovetav att exploatera mark som inte använts eller används i jord- ochskogsbruk. Detta minskade exploateringstryck är positivt för den tätortsnärabiologiska mångfalden.Centerpartiet anser att det är olyckligt att regeringen tillsammans medVänsterpartiet och sänker ambitionerna somMiljömålskommittén lade fram i sitt betänkande vad gäller sanering avförorenade områden. Det förslag till etappmål som Miljömålskommitténpresenterade men som regeringen tagit bort lyder "Förorenade områden äridentifierade samt undersökta och av områdena av riskklassmycket stor och stor är åtgärdade ." Regeringen menar att dettadelmål blir svårt att nå och förändrar det därför. Detta står i motsats tillblandannat miljömålet om levande skogar där regeringen tvärtom skärperkommitténs förslag. Noterbart är att remissinstanserna i princip är positivatillMiljömålskommitténs förslag och därmed anser att det är möjligt att uppfylla.Vår uppfattning är att det etappmål som föreslog förmarksanering ska fastställas. Detta bör besluta.8 Storslagen fjällmiljöRedan idag finns det mycket stora arealer reservat- ochnationalparksområden i fjällvärlden. Exempelvis är av allfjällskogsareal skyddad i någon form. En rimlig och riktig handlingsvägtorde vara att införa de i propositionen föreslagna målen först och främstför dessa redan skyddade områden.Om de angivna målen sätts upp generellt för hela fjällkedjan kommerförutsättningarna för rennäringen och annan lokal verksamhet att försämraspå ett mycket påtagligt sätt. Likaledes skulle det försvåra möjligheterna att geservice till de människor som för olika rekreationsändamål kommer för att tadel av de skyddade områdena. Detta vore enligt vårt tycke olyckligt. Detbehövs en balans mellan möjligheterna till lokal verksamhet, friluftsliv ochskyddet av vår värdefulla natur. Enligt vårt sätt att se det måste dessaintressen samverka, inte motverka varandra. Det är också möjligt med en rättutformad politik. Vi anser också att det är viktigt att miljömålet inteomöjliggör en framtida utbyggnad av vindkraft i berörda områden.