ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T295 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T295av ()vägar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om nödvändigheten av att rusta upp dåliga vägnät. Upprusta dåliga vägar Det är nödvändigt att rusta upp dåliga vägnät om näringslivet ska kunna utvecklas och avfolkningen stoppas. Ingen del av landet har så stor andel tjälavstängd väg som . Enligt Region stängs eller av vägnätet i för fordon vars bruttovikt överstiger . Det innebär stora problem för näringslivet och inte minst för skogsbruket, sågverksindustrin och massaindustrin. framhåller att utvecklingen inom skogsnäringen har inneburit en kraftig rationalisering för att aktivt möta den pågående globaliseringen av näringen. Rationaliseringen har främst gått ut på att höja kvaliteten på råvaran genom färskt nyavverkat virke och att minska kapitalkostnaderna genom att hålla små lager och just in time-leveranser från skogen. För att det ska vara möjligt att klara konkurrensen är det nödvändigt med ett bärkraftigt vägnät som är tillgängligt . Men som det är , då råvarorna inte kan levereras i tillräcklig omfattning, tvingas sågverken lägga upp stora lager med kvalitetsförluster på virket och ökade lagringskostnader som följd. För del kan dessa merkostnader uppgå till . Även för andra delar av näringslivet samt för pendlings- och arbetsresor, kollektivtrafik och skolbussar, veterinärer, räddningstjänst, posten, handikappomsorg och hemtjänst med flera, är den begränsade framkomligheten under tjällossningen mycket kostnadskrävande och besvärande. I ett landskap som med dess rika och varierade natur borde turismen kunna utvecklas, men en förutsättning för det är bättre vägar. Som ett första steg i ett långsiktigt åtgärdsprogram har Region i samarbete med näringslivet, kommuner samt en stor allmänhet pekat ut de mest vitala stråken, som bör tjälsäkras, för att på så sätt skapa ett s k robust stråkvägnät. Dessa robusta stråk utgör av det avstängda vägnätet och skall utgöra de viktigaste förbindelse- och utfartsvägarna för den tunga trafiken. Åtgärderna för att tjälsäkra dessa vägar har kostnadsberäknats till . Till det kommer ca för att åtgärda , inre pulsåder. menar att en realistisk genomförandetid skulle kunna vara . Om inget görs åt det dåliga vägnätet i kommer detta även fortsättningsvis att ha en hämmande effekt på näringslivsutvecklingen med risk för fortsatt avfolkning av landskapet som följd.
mot · GP02T296 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T296av ()Hälsokontroller för äldre bilförare till riksdagsbeslut begär att regeringen utreder möjligheten att införa hälsokontroller för äldre som innehar körkort. Ökad olycksrisk vid äldres bilkörning är trafikintensiteten på våra vägar och gator ofta oerhört stark. För att klara av uppkomna trafiksituationer och olycksrisker på ett tillfredsställande sätt krävs, förutom god syn och bra hälsotillstånd, tanke- och reagenssnabbhet. Vid åldrande följer naturligt att de biologiska funktionerna eller vissa av dem efterhand mer eller mindre avtrubbas. Denna process är individuell och startar tidigt för en del och för andra. Ingen kan på förhand bedöma statusen i dessa avseenden för en enskild person. Det är därför högst angeläget att kontinuerligt testa äldre bilförare så att de inte utgör en olycksrisk för sig själva och andra. Samhället har ett ansvar att i görligaste mån och på lämpligt sätt eliminera olycksrisker i trafiken. Hälsokontroll Förutom hälsokontroll för lämplighet som bilförare, på eget initiativ då detta är påkallat eller vid läkares inrådan, så bör en sådan kontroll införas för personer som uppnått viss ålder, exempelvis vid . Kontrollen bör sedan återkomma med jämna mellanrum. Det är angeläget att detta problem åtgärdas. har tidigare behandlat frågan och då hänvisat till . Frågan tycks dock ännu inte fått en lösning. Regeringen bör därför utreda införande av obligatoriska hälsokontroller för äldre som vill inneha körkort för bil eller motorcykel.
mot · GP02T297 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T297av och ()Motorvägsstandard på R 40 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utbyggnad av mellan och till motorvägsstandard med finansiering enligt ny modell. Motivering I ett så stort land som med sin belägenhet i utkanten av är det av särskilt vitalt samhällsintresse att infrastrukturen håller hög standard för att kompensera för de stora avstånden. Detta gäller inte minst för vägnätet. Både hög körstandard och hög trafiksäkerhet är viktiga. har när det gäller trafiksäkerheten målet att ingen skall dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor. mellan och är en olycksdrabbad vägsträcka. Det stora antalet olyckor som inträffat på denna väg har uppmärksammats . har därför hela vägsträckan GöteborgBorås fått en fyrfilig motorvägsstandard, vilket är mycket bra. Den sträcka som återstår att bygga ut är BoråsJönköping, där speciellt sträckan BoråsUlricehamn har en förfärande olycksstatistik. Utbyggnad till motorvägsstandard skulle därför ha en stor trafiksäkerhetsskapande effekt. Dessutom skulle det, om hela sträckan BoråsJönköping blev utbyggd, skapas en sammanhängande motorvägslänk sträckan GöteborgStockholm. Detta skulle ge både företag och enskilda en snabb och säker väg mellan rikets två största städer. Det skulle också höja attraktionskraften för orter utmed vägen och därmed också öka livskraft och tillväxtmöjlighet för både företag och orter längs sträckningen och dess omgivning. Mycket talar alltså för att denna investering i stor grad skulle kunna minska antalet olyckor på , och dessutom stärka svenskt näringslivs konkurrenskraft. I region och kommuner inom den aktuella vägsträckningens område råder det en stor enighet om att staten bör klassa sträckan BoråsJönköping som en prioriterad väginvestering. Då det ekonomiska utrymmet är begränsat är det nödvändigt att prioritera maximalt när det gäller statliga investeringar. har emellertid frågan om privat finansiering av stora väginvesteringar och andra större projekt aktualiserats. Utbyggnad av är enligt och många andra bedömare ett lämpligt objekt för sådan finansiering. För att göra det möjligt att bygga ut mellan och till motorvägsstandard är det angeläget att regeringen vid behov tar till vara nya finansieringsmodeller, typ PPP (Public and Private Partnership). Motorvägsstandard skulle göra den aktuella sträckan betydligt trafiksäkrare och samhällsekonomiskt mer bärkraftig. () ()
mot · GP02T298 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T298av ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett modernt resecentrum i . Motivering är en av landets starkaste tillväxtregioner. Där finns två universitet, välutbildad arbetskraft och ett expansivt näringsliv inom exempelvis bioteknik. Detta gör att är beroende av goda kommunikationer. är dock situationen minst sagt otillfredsställande. En angelägen åtgärd är att skapa ett resecentrum i . Enligt planering skulle bangården börja byggas om 2000 och vara avklarad . Men på grund av regeringens nedskärningar och omdisponeringar har detta omöjliggjorts. Som det ser ut nu kan en byggstart av resecentret ske , i värsta fall ännu . Den nuvarande har inte renoverats och är inte anpassad för den nuvarande trafikbelastningen. görs 15.000 resor per dag till och från . Det gör till en av landets mest trafikerade stationer. Resecentret skulle medföra att buss- och järnvägstrafik kan samordnas på ett bättre sätt . Mindre städer som har redan byggt resecentra. i har större trafik men trots detta är det fortfarande en landsortsstation utan planskillnad för gående och tågen, vilket ur säkerhetsaspekt är mycket otillfredsställande. Att bygga ett resecentrum i har stor betydelse såväl för den interregionala kollektivtrafiken som för den regionala och lokala. Som en bonus ökar dessutom säkerheten för cyklister och gående genom att projektet innefattar bygge av cykel- och gångtunnlar under järnvägen vilka förbinder östra och västra delarna av staden. Av trafik-, utvecklings- och säkerhetsskäl samt framför allt för att medverka till ett ökat kollektivresande bör regeringen agera för att byggandet kommer igång .
mot · GP02T301 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T301av och ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om privatisering och avmonopolisering av i . Motivering har monopol på . Staten äger f.n. av aktierna i . har klagomålen varit många. Ofta har långa köer irriterat och inte minst svenska åkare är på många håll missnöjda. Långa väntetider riskerar att leda till körförbud med förlorade intäkter och tappade arbetstillfällen som följd. Detta kan inte accepteras. Om monopolet bryts skulle en välgörande konkurrens uppstå, köer och irritation kunna försvinna. () ()
mot · GP02T302 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T302av ()Mopedkörning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av åldersgränsen för mopedkörning. Mopedkörning Att köra moped är ett steg på vägen till frihet för en ung kille eller tjej. Mopedkörning är tillåtet från den dag man fyller . Mopedkörning är en högst säsongsbetonad aktivitet, och det innebär för de ungdomar födda eller vintern att de måste vänta innan de får köra moped. Många unga upplever det som orättvist. Vi har många åldersgränser i , vissa mer motiverade än andra. Det är inte ungdomarnas fel i vilken månad de är födda. Det är viktigt att inte åldersgränserna upplevs som ett straff. Det vore rimligt med en översyn av åldersgränsen för mopedkörning. Förslagsvis borde den gälla från det år man fyller 15. Kravet på utbildning för förare bör vara detsamma som . Gotab, 2001 ()
mot · GP02T303 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T303av von der Esch (kd)Trafiksäkerhet på motorvägar Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen utreder förslag till ändring av gällande lagstiftning, i enlighet med vad som i motionen anförs, rörande bortforsling av fordon placerade på vägren till motorväg. Trafiksäkerhet på motorvägar Stillastående fordon placerade i motorvägens utryckningsfil, dvs vägrenen till höger om körfälten, utgör en risk för trafikolyckor. Till skillnad från t ex gående eller cyklister, som avvisas om de påträffas på motorväg, därför att de utgör fara för sig själva och andra, kan fordon som placeras på vägren till motorväg stå kvar där i veckor, t o m månader, innan de bortforslas i bästa fall markerade med polisens blå/vita band eller med mer eller mindre synlig varningstriangel. Men dessvärre lika ofta utan någondera. Möjligheterna att flytta övergivna fordon är synnerligen utförligt reglerade i såväl en förordning (1982:198) om flyttning av fordon i vissa fall, som i trafikförordningen (1998:1276) m.fl. lokala bestämmelser. Gemensamt för lagstiftningen är emellertid att för att fordonet skall få flyttas skall det föreligga risk för att fordonet utgör en fara. Enligt uppgift från berörda myndigheter föranleder i dagens läge sådan riskbedömning i praktiken ofta att beslut om bortforsling fördröjs eller uteblir. Förhållandena tycks variera mellan olika delar av landet. Den logiska lösningen på detta problem torde vara att göra särskild riskbedömning överflödig genom att generellt slå fast i lagtext att stillastående fordon placerat på vägrenen till en motorväg utgör sådan trafikfara att det åligger ansvarig myndighet att tillse att fordonet bortforslas skyndsamt och inte senare än från det att fordonet påträffats. von der Esch (kd)
mot · GP02T304 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T304av ()Bro mellan och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av bro mellan och . Motivering I och med tillkomsten av och har fått vägförbindelse mot , och . En bro över Fehmarn Baelt, som ligger i planering, förkortar restiden dit något. Men vida viktigare är att få en broförbindelse de tre milen mellan och , och därmed en rak förbindelse från till , och . Efter har behovet härav stärkts dramatiskt. Det är angeläget att regeringen tar upp överläggningar med och om en sådan broförbindelse.
mot · GP02T306 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T306av ()mellan och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att omgående besluta om byggstart för en ny E 4 med motorvägsstandard mellan och . Motivering Kommunikationerna till och från är av avgörande betydelse för utvecklingen av och . Under framför allt byggdes vägnätet ut, vilket var gynnsamt för utvecklingen men inte tillräckligt. måste något göras snabbt med E 4-sträckningen mellan och . beslutade regeringen om dragningen av , men ännu har inget besked kommit om byggstart. Standarden på mellan och är oacceptabel. Där finns 11 sträckor med en sammanlagd längd där farten är begränsad . Alla trafikanter tvingas till ständiga fartändringar, vilket är negativt för både miljö och trafiksäkerhet. Den dåliga standarden på denna del av upplevs av alla som den kanske värsta flaskhalsen på hela E 4 i . har frågan stötts och blötts men utan resultat. fanns det långt gångna planer på en ny E 4 mellan och Mehedeby. fattade beslut om att förlägga en ny E 4 öster om och väster om , vilket skulle ge den bästa trafikavlastningen i samt den bästa samhällsekonomiska lönsamheten. Därefter hamnade frågan på regeringens bord i vänteläge. beställde fler utredningar, eftersom det enligt honom behövdes ytterligare underlag för att regeringen skulle kunna göra en riktig intresseavvägning. Regeringens hantering av frågan innebär en stor risk för att detta så angelägna vägprojekt försenas ytterligare. Regeringen har sagt ja till vägdragningen, så varför förhala byggstarten? Medan gävleborgarna väntar på byggstart förblir en flaskhals för genomfartstrafiken med trafikljus och dålig standard. Detta har negativa konsekvenser för såväl trafiksäkerhet, planering, näringspolitik som för miljön. Nuvarande E 4 genom län är också en mycket olycksdrabbad sträcka. Detta beror på den höga trafikbelastningen och på att vägen går genom flera tätorter. En ny E 4 med motorvägsstandard skulle få mycket positiva effekter för trafiksäkerheten. Undersökningar visar att olycksrisken är ungefär hälften så stor på en motorväg som på en 13-metersväg med normala siktförhållanden. Övervägande delen av nuvarande E 4 har 13 meters vägbredd med begränsade siktförhållanden. Enligt skulle antalet olyckor mellan och Mehedeby minska med ungefär 80 med den nya E 4. E 4 genom drabbas nästan av incidenter, vilket medför skador och trafikstockningar. Det är därför mycket olyckligt att regeringen ännu inte fattat beslut om byggstart för nya E 4. Jag anser att det nu krävs beslut i denna långbänksfråga. När Socialdemokraterna var i opposition 19911994 reserverade de sig mot regeringens förslag till vägbyggen och lovade att lägga 168 miljarder på motorväg ända till . I en motion undertecknad av bland andra , 1992/93:T71, hade man till och med finansieringen klar. Var har den beslutsamheten tagit vägen? är det att den socialdemokratiska regeringen tar sitt ansvar så att den nya E 4 snabbt kan byggas. För att säkra den lokala arbetsmarknaden behövs en acceptabel E 4 mellan och .
mot · GP02T307 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T307av ()Parkeringsböter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av översyn av påföljder vid överklagande av böter utfärdade för bilar med handikapptillstånd. Nej till felaktiga parkeringsböter Bilförare med handikapptillstånd drabbas emellanåt av felaktigt utfärdade parkeringsböter på grund av att parkeringsvakten ej uppmärksammar handikapptillståndet, trots att det är rätt placerat. När väl parkeringsboten är utfärdad uppstår problemen för individen. Det gäller att för myndigheterna bevisa att handikapptillståndet var rätt placerat vid botens utfärdande. och kräver att boten skall vara erlagd före handläggning av överklagat ärende. De personer som överklagat och ej betalat parkeringsböterna får se ärendet överflyttat till kronofogden, vilket innebär att såväl kostnaden ökar som att betalningsanmärkning utfärdas. Detta förfarande medför att bilförare med handikapptillstånd lever ett osäkert liv vid parkering. I stället för ovanstående situation bör ett system utarbetas som ej bestraffar bilförare med handikapptillstånd vid felaktigt utfärdade böter.
mot · GP02T310 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T310av och ()vid Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om en skyndsam ombyggnad av utanför . Motivering Satsa på en ombyggnad av vid innan fler dödsolyckor inträffar. är en dödens väg på delen ÖrkelljungaÅsljunga. Bitvis är den som en ren bonnaväg och håller inte måttet som . Man kan konstatera att har 11 människor dödats på detta vägavsnitt. Inte mindre än 12 människor har skadats svårt. Hur många fler människor skall behöva dödas eller drabbas av svåra kroppskador innan regeringen beviljar medel för att färdigställa detta vägavsnitt till motorvägsstandard? Det är en stor skam att den sista delen av huvudväg genom inte är trafiksäker. Det rimmar illa med regeringens ambitiösa nollvision (ingen skall behöva dö i trafiken) att inte ge ekonomiska möjligheter att bygga bort de uppenbara dödsfällor som finns på detta vägavsnitt. Mitträcken och andra förebyggande åtgärder är inte nog för den aktuella E 4-sträckan. Det är viktigt att ges både tillräckliga anslag samt möjligheter till flexibelt agerande så att underhållet kan skötas och nödvändiga om- och nybyggnationer kan utföras. () ()
mot · GP02T312 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T312av ()vägnät Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om medel till vägnätet i . Motivering Det jämtländska vägnätet är inte det mest frekventerade i landet. Men beroende på den stora ytan och näringslivets behov av vägar som tål tung trafik, måste anslagen dimensioneras så att får en ordentlig förstärkning. En fullastad timmertransport sliter ungefär lika mycket på vägen som tio tusen personbilar. Eftersom en stor del av näringslivet bygger på skogsråvara måste transportsystemet tåla en hög belastning. neddragna anslag är nu många vägkroppar i sådant skick att större åtgärder behöver vidtas. Tjälskadorna leder till att vägar är avstängda , och näringsliv och privatpersoner drabbas.
mot · GP02T313 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T313av ()MC och vajerräcken Förslag till riksdagsbeslut beslutar att regeringen skall ge i uppdrag att forska fram körbaneavskiljare som är säkrare för motorcyklisterna. tillkännager för regeringen som sin mening att det i trafiksäkerhetsuppdrag även ingår att verka för ökad trafiksäkerhet för motorcyklisterna. Motivering Nollvisionen är grunden för trafiksäkerhetsarbetet i . Nollvisionen utgår från att olyckor inte alltid kan förhindras, eftersom människor gör misstag. Därför måste gator och vägar liksom fordonen utformas så att trafikanternas misstag inte leder till allvarliga personskador eller död. Det finns ca 250 000 motorcyklar i vårt land. Intresset för att åka mc ökar stadigt. Cyklarna utvecklas med bättre bromsar och bättre köregenskaper. De allra flesta i vårt land använder skyddskläder för att i möjligaste mån undvika skador vid olyckor. är ansvarig myndighet för trafiksäkerheten. På mycket pedagogiska hemsida om trafiksäkerhet återfinns rubriker som: Åk bil säkert, Cykla säkert och Gå säkert. Men ingen rubrik om Åk motorcykel säkert. bör påminnas om att det i deras uppdrag även ingår att verka för ökad trafiksäkerhet för motorcyklisterna. I trafiksäkerhetshöjande arbete ingår bland annat att på särskilt olycksdrabbade vägsträckor föra om tvåfiliga vägar till trefiliga med mitträcke. Två körfält alterneras med ett körfält och vägbanorna skiljs åt med hjälp av vajerräcken i vägens mitt. Vajerräcken sätts också upp som sidoräcken på vissa ställen, vilket innebär att de vassa stolparna finns på båda sidor av körbanan. För bilismen innebär denna åtgärd en stark trafiksäkerhetshöjning. Vid påkörning av vajerräcket eller dess stolpar begränsas skadorna till fordonsskador. För motorcyklisterna kan tyvärr de vassa stolparna och vajrarna innebära en dödsfälla. har vid ett flertal tillfällen krävt att körfältsavskiljande och sidoskyddande åtgärder i form av vajerräcken också skall vara anpassade för motorcyklisterna. Man kan inte glömma bort eller nonchalera den stora trafikantgrupp som motorcyklisterna utgör. Därför bör ges i uppdrag att forska fram körbaneavskiljare som är säkrare för motorcyklisterna.
mot · GP02T314 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T314av ()Atlantbanan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om Atlantbanan. Motivering Kapacitetshöjande åtgärder på sträckan mellan i och bör vara prioriterade åtgärder när nu järnvägssatsningarna åter ökar. Den s.k. Atlantbanan är en viktig förbindelse till isfri hamn. Vårt nordliga läge och våra kalla vintrar innebär att våra tunga exportvaror, främst skogsprodukter, drabbas av transportosäkerhet då isen på och ligger tjock. Atlantbanan är också mycket viktig av regionalpolitiska skäl. Statens viktigaste regionalpolitiska åtgärd är att svara för en bra infrastruktur. Det jämtländska näringslivet behöver bättre järnvägsförbindelser i form av upprustad bana. Regeringen bör därför intensifiera samarbetet med för att få till stånd en uppgradering av resterande delar av Atlantbanan. Banan bör också integreras i det transeuropeiska järnvägsnätet.
mot · GP02T315 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T315av Per m.fl. (mp)Ökat cyklande Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till en nationell handlingsplan för ökat cyklande. Bästa transportmedlet Det snabbaste, mest miljövänliga och hälsobefrämjande, det billigaste och minst bullersamma transportmedlet på korta och halvlånga distanser är cykeln. Alla som kan borde cykla och cykla mera; till jobbet, till skolan, till träningen, till affären eller till farmor. Men för att kunna använda cykeln som det överlägsna transportmedel den är, måste trafikreglerna bättre gynna cyklandet och framkomligheten vara säker. För mycket av olika förutsättningar råder väldigt olika förutsättningar för cyklandet i olika delar av landet, i olika tätorter och mellan tätorter. Vi har backiga områden och helt släta, vi har bra utvecklade cykelbanor åt alla håll i vissa tätorter och särskilda avgränsade cykelfiler utmed en del landsvägar. I andra tätorter är trafikförutsättningarna svårare och det är hart när omöjligt att någorlunda säkert ta sig fram på cykel. Det gäller också en stor del av vår landsbygd, där inga särskilda markeringar finns för cykeltrafikanter, vilket innebär stora risker och gör cyklandet livsfarligt. En nationell handlingsplan för ökat cyklande Vad som behövs är något av en nationell handlingsplan för ökat cyklande. I en sådan skall krävas särskilda och säkra cykelfiler på landsbygden i lika hög utsträckning som filer för motorfordon. I tätorterna skall cykeln ha företräde, så att det lönar sig, tidsmässigt och ekonomiskt, att använda cykeln vid sidan om kollektiva trafikmedel. Med ett ökat cyklande kan vi förbättra folkhälsan, spara stora sjukkostnader, förbättra närmiljön och också på ett mer ansvarsfullt sätt leva upp till internationella åtaganden vad gäller koldioxidutsläpp. Gotab, 2001 Per () () ()