mot · GO02Fi20 · 2001-05-02 00:00:00 — Båda villkoren ärså nebulöst formulerade att det helt och hållet blir en fråga ompolitiskvilja om de förklaras uppfyllda eller ej.I den första frågan om lönebildningen kan man notera att ett konkretbidrag till ökad klarhet redan finns, nämligen genom ledamöterna i råd, utsedda av arbetsgivar- och arbetstagarparterna inom indu-strin: "Vår slutsats är att arbetsmarknadsparterna inom industrin genom sinsenaste uppgörelse har gjort det trovärdigt att de är kapabla att klaralönebildningens alla dimensioner när blir medlem av EMU. "[, A m fl (2000), "EMU-medlemskapets betydelse för svensklönebildning", Ekonomisk Debatt, nr 2, s 141.?Beträffande konjunkturen konvergerar bl a och ländernas iEuroland tillväxttakter (se tjänstemannaavsnitten om internationell ekonomioch i vårpropositionen).Det är viktigt att riksdag fastställer en tidtabell för inträdet iEMU:s tredje fas. Den bör ske i följande fem steg:Regeringen avger en skriftlig avsiktsförklaring till där dessEMU-politik och tidtabell redovisas.En nationell övergångsplan, som skall omfatta såväl den offentligaförvaltningen som företag och banker, görs upp och genomförs så snart sommöjligt.En folkomröstning om EMU bör genomföras eftervalet 2002.Efter ett ja i folkomröstningen tas en förhandling upp med Euroländernaom svenskt inträde i ERM2. Finanspolitiken bör drivas så att den svenskakronan inför ERM-inträdet bör ha legat i närheten av den troliga långsiktigajämviktsväxelkursen.Sverige bör sikta på att gå med i EMU:s tredje fas efterett ja i folkomröstningen, dvs under första halvåret 2003.MiljönFramtidstro, teknikvänlighet ochmarknadsekonomiVi liberaler har en optimistisk syn och en tilltrotill varje generations förmåga att finna lösningar på sin tidsproblem och känna ett ansvar för kommande släkten. Genomtekniska framsteg har mänskligheten kunnat upptäcka fleramiljöhot och i många fall också minskat dessasinskränkningar på den framtida friheten. Den biologiskakunskapens, teknikens och marknadsekonomisutvecklingskraft erbjuder fantastiska möjligheter. Men vi fårinte blunda för de stora utmaningar vi står inför. Risken fören fortsatt utarmning av den biologiska mångfalden är idagöverhängande. Risken för globala klimatförändringar ärockså stor.Den enskilda människan är utgångspunkten för liberal miljö- ochnaturresurspolitik. Naturen är viktig för vår livskvalitet. Den biologiskamångfalden är en förutsättning för människans överlevnad, men också enständig källa till inspiration och rekreation. Att bevara orörd natur, ostördarekreationsområden och biologisk mångfald är därför viktiga mål för liberalmiljö- och natur-resurspolitik.Vårt övergripande mål i miljöpolitiken är att den enskilda människansfrihet och livschanser kombineras med insikten om att mänskligheten ärberoende av jordens resurser. Miljöpåverkan av mänsklig verksamhet får inteöverskrida gränserna för det som är ekologiskt hållbart. Förvaltarskapstankenär därför vår utgångspunkt för hur vi ser på människans förhållande tillnaturen. Vår rätt att bruka är inte en rätt att förbruka.Hotet mot miljön har till stora delar bytt karaktär. Från att främst ha variten fråga om synliga och omedelbara fabriksutsläpp med nationella eller högstregionala skador har miljöproblemen blivit både globala och diffusa.Fortfarande är föroreningar stora hot mot miljön. Det är tydligt att de störstamiljöproblemen som klimatförändringar och förtunningen av stratosfärensozonskikt till stora del är globala och beror på människors levnadsmönster.En säkrad god livsmiljö i det globala perspektivet är en utmaning som delasav hela jordens befolkning.Kopplingen mellan ekonomiskt tänkande och miljön är en nödvändigutgångspunkt för miljöarbetet. En liberal miljöpolitik bejakar ekonomisktillväxt som förutsättning för att skapa resurser till miljöförbättrandeåtgärder.Marknadsekonomin står inte i motsats till förbättrad miljö, utan är tvärtemotett medel som använt på rätt sätt effektivt kan lösa många av dagens storamiljöproblem. är det parti som drivit frågan omanvändning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.KlimatfråganDet finns en stark konsensus om att det existerar en avmänniskan förorsakad växthuseffekt, i form av en ökning avjordens medeltemperatur under det senaste halvseklet och enminskning av den lägre stratosfärens medeltemperatur. Detfattigaste ländernas befolkning riskerar att drabbas hårdastav klimatförändringarna. För att åstadkomma en långsiktighållbar nivå på utsläppen av växthusgaserna krävs envärldsomspännande handlingsplan. Den måste redovisa bådehur utsläppen ska minska och hur resurserna ska omfördelasfrån rika till fattiga länder.Frågan om klimatpolitiken är således en av de viktigaste som svenskapolitiker ställs inför över huvud taget. presenteradeKlimatkommittén sina förslag på åtgärder och långsiktiga målsättningarna.Folkpartiet menar att kommitténs arbete och möjligheter att presentera enrationell och kostnadseffektiv strategi begränsades av de förutsättningar somgavs i direktiven, främst av det energipolitiska beslut som signerats avSocialdemokraterna, var en av utgångspunkterna.Folkpartiets förslag till klimatstrategi i tresteg:1. Ge EU makt över klimatpolitiken, inför ett "miljönsEMU"Kyotoöverenskommelsen var en stor framgång för EU. Utanett mycket enträget arbete från EU:s sida hadeklimatkonventionen från inte kunnat omsättas i ettfaktiskt åtagande från i-världens sida att reducera sinautsläpp. Ett viktigt bidrag var att EU förhandlade med USAsom ett block och åtog sig en reduktion för hela unionen mot att åtog sig en minskning på 7 procent.Att EU agerat gemensamt utåt har lett till goda resultat. krävsgemensamt genomförande också inom . En europeisk miniminivå förkoldioxidskatten är ett första steg. Trots att alla partier säger sig förespråka ensådan är i realiteten en av de värsta bromsklossarna mot en sådanutveckling. Skälet är att socialdemokrater och moderater bildar en oheligallians som vägrar låta förändras så att beslut ommiljöskatter kan fattas med majoritet.2. Inför handel med utsläppsrätterEn europeisk koldioxidavgift kommer inte att vara nog föratt klara utmaningen. Utsläpp av växthusgaser är i princip enkomponent i all handel mellan medlemsländerna. Förebildenför EU bör därför vara EMU-samarbetet. Unionen måsteskapa en gemensam valuta för växthusgaser en ekologiskeuro i form av utsläppsrättigheter.Kyotoprotokollet skapar möjligheter för länder att klara sina åtagandengenom att handla med utsläppsrätter. Metoden har använts med stor framgångför att reducera svavelutsläppen i . Att fördela utsläppsrätter viamarknaden har stora fördelar jämfört med administrativa regleringar, menockså jämfört med skatter och subventioner. För det första leder de till detmål som har uppsatts - ska vi bara släppa ut koldioxid kommer det inteatt finnas fler rättigheter att köpa. För det andra innebär utsläppshandel attdetär den som släpper ut växthusgaser som betalar. Därmed får företag, ochhushåll incitament att påverka den tekniska utvecklingen i rätt riktning. Detblir lönsamt att forska mera om tekniker och innovationer som minskarutsläppen.Det är av denna anledning angeläget att ägna kraft åt att införa ett systemför handel med utsläppsrätter. Huvudalternativet bör vara att införa ett"ekologiskt EMU" d.v.s. en europeisk handel med utsläppsrätter beslutad påEU-nivå. I avvaktan på detta bör införa ett eget system för handelmed utsläppsrätter.3. Välj det miljövänligaste alternativetStängningen av har ökat utsläppen av koldioxidpå ett sätt som är svårt att förena med våra åtaganden inomklimatpolitiken. Trots detta har vi bara sett en liten del av detproblem som uppstår när kärnkraften avvecklas. Efterelmarknadens avreglering pekar allting på att kärnkraftselenunder de närmaste decennierna kommer att ersättas med kol-eller naturgasproducerad el i eller i våragrannländer. folkomröstning bör därför inte längreligga till grund för energipolitiken. Kärnkraftsparantesen ienergiproduktionen bör förlängas och reaktorerna behållasså länge det är säkerhetsmässigt och ekonomiskt försvarbart.Den politiska styrningen måste förändras. Valet av energiproduktionenskall inte träffas genom politiska beslut. Konsumentstyrning och marknads-ekonomi skall råda inom de ramar miljökraven sätter. Det innebär att allatyper av produktionsanläggning för energi skall tillåtas, förutsatt att deuppfyller generella krav på hälsa, miljö och säkerhet.Den biologiska mångfaldenSkyddet av den biologiska mångfalden står högt upp påFolkpartiets dagordning. Ett sätt att skydda naturskog ochdärmed den biologiska mångfalden är att undanta vissskogsmark från skogsbruk. För att en del av sistanaturskog ska kunna bevaras måste mer skog skyddas ireservat.I skogen finns unika biotoper och ekosystem som möjliggör arternasöverlevnad. Dessa förutsättningar måste återspeglas i avverknings- ochreproduktionsreglerna för att den biologiska mångfalden skall bevaras.Skyddsskog, svårföryngrad skog och fjällnära skog har vi ett speciellt intresseatt bevara. Där inte vardagshänsynen räcker till är olika former avområdesskydd nödvändigt för att bevara större ekosystem och unika biotoper.För detta ändamål måste dock avsättas tillräckligt med resurser förmarkinlösen.Genom den nuvarande skogsvårdslagen och genom ökade kunskaper hosskogsbrukarna har dock viktiga framsteg gjorts. Vi ser med glädje hur ettkonstruktivt samarbete utvecklats mellan skogsägare och miljöorganisationer.Natura 2000Biologisk mångfald och variation inom arter främjardessutom ekosystemens flexibilitet och uthållighet. Natura2000, av naturreservat, innebär ettofullständigt skydd och bygger främst på hotbilder ochattityder i Syd- och . Det finns därföranledning att arbeta för att vidga direktiven för Natura 2000till att passa även nordeuropeisk natur.Av de över 2000 områden föreslagit som Natura 2000-områdenhar bara en dryg fjärdedel passat in på EU:s lista, varav inget representerarunikt nordisk natur. Mycket tyder på att den inte agerattillräckligt kraftfullt för att få svenska naturområden klassade på EU:s lista,något som bland annat föranlett kritik från WWF. Inte ens de förslag somlämnats in från svensk sida innebär något heltäckande skydd.En arbetsmarknads- ochintegrationsreformSläpp in de utestängda - radikalagrepp för en nyarbetsmarknadspolitikDet är dags för en radikal omläggning av den svenskaarbetsmarknadspolitiken. Hårda fakta visar att den är dyrast ivärlden, ändå är resultaten mediokra. En halv miljonmänniskor i arbetsför ålder är inte i arbete eller studier. Detinnebär att vi vid en högkonjunktur aldrig har haft flerutanför arbetsmarknaden än . Politiker och andrabeslutsfattare måste dra konsekvenser av decenniersmisslyckande. Det är hög tid att ta radikala grepp för en nyarbetsmarknadspolitik, som har förmåga att släppa in deutestängda på arbetsmarknaden.En statlig arbetsförmedlare förmedlar i genomsnitt ungefär ett jobb vartredje vecka. En allt mindre del av de jobb som anmäls lediga till AMS,tillsätts. Det är något fel när brist på arbetskraft och hög arbetslöshetexisterarsida vid sida. Ett av huvudfelen är den hittillsvarande statligaarbetsmarknadspolitiken. AMS är för ineffektivt. Av de jobb som tillsätts statliga arbetsförmedlingen varit inblandad i allt färre fall.Kritiken mot AMS är stark, inte minst från de arbetssökande. De ger iundersökningar uttryck för att de känner för lite stöd, att individuellahandlingsplaner inte upprättas, att det är svårt att komma i kontakt med rättperson etc. Även företagare klagar ibland på att arbetsförmedlingen inteförmår förse dem med den personal de hoppats på, trots att arbetslösheten idet aktuella yrket anges vara hög.Befria dem som fastnat ibidragsfällanDet är en social tragedi att så många friska människor fastnati bidragsberoende. har socialbidragetförändrats kraftigt och på många sätt avvikit från det sominitialt var bidragets syfte. Ett tillfälligt försörjningsstöd förbegränsade grupper har för allt fler blivit en långsiktignödvändighet och ett naturligt inslag i vardagsekonomin.I takt med att bidragstagarna ökat i antal har också orsakerna tillbidragsbehov blivit allt mer mångfacetterade. För många är problemet ettenda: man vill och kan arbeta men man har ändå hamnat utanförarbetsmarknaden. Många med invandrarbakgrund har fastnat i denna fälla.Omkring 313 000 hushåll och 581 000 individer erhöll under 1999socialbidrag . Det innebär att ett av tolv hushåll underåret fick bidrag.Ett orosmoln i utvecklingen är att kostnaderna inte minskari samma takt som bidragstagarna. De som fortfarande har socialbidrag fårmer pengar och . var dengenomsnittliga bidragstiden per hushåll. 1999 hade den tidenökat . Det är hög tid att reformera socialbidragssystemet, påett sätt som gör det möjligt för människor att bryta sig loss från passivitetochbidragsberoende.En ny arbetsmarknadspolitikAtt inte förändra dagens system vore ett svek mot dem somsitter fast i systemet. föreslår en arbetsmarknads-och integrationsreform som skall leda till att fler, särskiltmänniskor med invandrarbakgrund, får chans att etablera sigpå arbetsmarknaden och därmed möjlighet att försörja sigsjälva och chans att förverkliga sina drömmar ochlivsprojekt. Att fler människor försörjer sig genom egetarbete är också en fråga om ekonomi. Att kommunernasekonomiska belastning för socialbidragstagare minskarsamtidigt som antalet skattebetalare blir fler, lägger grundenför en hållbar utveckling av kommunernas ekonomiskasituation.Lägg ner AMS - ta vara påbemanningsföretagenVi föreslår att i sinnuvarande form läggs ner. Det som blir kvar blir enförhållandevis liten organisation för renamyndighetsuppgifter.Hela "servicefunktionen" i arbetsmarknadspolitiken, som jobbförmedlingoch yrkesutbildning, privatiseras eller genomförs av andra aktörer somutbildningsföretag, komvux, folkhögskolor etc.Vi räknar med en framväxt aven rad nya aktörer: privata arbetsförmedlingar, branschvisaarbetsförmedlingar, kanske i fackförbundsregi, privata utbildningsföretag,ideella föreningar, kooperativ, nätverk, nya bemanningsföretag etc.En av de viktigaste liberaliseringar som genomfördes varavskaffandet av förbudet mot privat arbetsförmedling. Det öppnade , vilket haft en rad positiva effekter. På godagrunder kan man påstå att uthyrningsföretagen har minskat arbetslösheten,ökat tillväxten, minskat segregationen och pressat upp orimligt lågakvinnolöner, till exempel i vården.I ett internationellt perspektiv är uthyrningsföretagens andel av densvenska arbetsmarknaden fortfarande låg. I arbetar knappt 35 000personer i uthyrningsföretag, eller 0,av arbetskraften. Det är lägre än iomvärlden, 4,i , i , 0,95 i och 1,igenomsnitt inom EU.I flera andra länder, till exempel , och NyaZeeland, används privata bemanningsföretag systematiskt iarbetsmarknadspolitiken. Vi anser att det är hög tid att ta det steget också iSverige. "Omställningspeng" - ger makten till denarbetslöseFör en person som blir arbetslös, och inte snabbt hittar ettnytt jobb på egen hand, bör i första hand gälla att andrasystem än statlig arbetsmarknadspolitik träder i funktion.Vuxenutbildning med vidhängande finansieringssystem börkunna vara alternativ. Privataarbetsförmedlingar/bemanningsföretag kan kostnadsfritt åtasig jobbsökning om de tror sig kunna debitera kostnaden påkunder som söker arbetskraft. Men för åtskilliga arbetslösakommer det säkert också framöver att gälla att de behöverekonomiskt stöd för att öka sin "anställningsbarhet". Vianser att det både ur mänsklig och ekonomisk synvinkel ärklokt att det då finns stöd att få. Flera av inslagen i dennuvarande åtgärdsarsenalen kan motiveras också införframtiden, till exempel anställning med lönebidrag,anställningsstöd, arbetsplatsintroduktion, arbetspraktik,flyttbidrag, starta-eget-bidrag och arbetslivsinriktadrehabilitering.Till det kommer att det i ett system med privata arbetsförmedlingar kanfinnas behov att finansiera avgiften för själva jobbsökningen för mersvårplacerad arbetskraft.För att på en gång stärka den enskildes ställning och minimerapersonalbehovet i den statliga organisationen bör en långtgåendeschablonisering gälla. Om man så vill, kan man säga att den arbetslöse får en"omställningspeng", som han eller hon har stort inflytande över hur dendisponeras.Den vanliga gången bör vara att en arbetslös vänder sig till enarbetsförmedling, privat och auktoriserad. Detta bör vara ett villkor för attkunna få arbetslöshetsersättning. Kravet på att "stå till arbetsmarknadensförfogande" bör således finnas kvar. Den som inte hittar nyttjobb, på egen hand eller via en arbetsförmedling, kanske behöverarbetsmarknadspolitiskt stöd i någon form. På egen hand eller med hjälp avarbetsförmedlingen ansöker den arbetslöse hos jobbkontoret om en"omställningspeng". "Pengens" storlek beror på vilka statligt finansieradeinsatser som anses behövas för att den arbetslöse ska få nytt arbete.Den bedömningen är en myndighetsuppgift. Vi föreslåralltså att myndighetsdelen av AMS verksamhet förs till enny organisation, som förutom en liten central stabsfunktion,har ett nät av kontor över landet, s.k. jobbkontor. Denfrämsta uppgiften för jobbkontoret blir att fatta beslut om detnämnda ekonomiska stödet för att öka personers"anställningsbarhet".Om "omställningspengen" exempelvis ska inkludera avgiften för enkvalificerad förmedlingstjänst och bidrag till en vidareutbildning, bestämmerden arbetslöse själv till vilken förmedling och till vilken utbildningsanordnarehan eller hon vänder sig.Om "omställningspengen" inkluderar ett lönebidrag eller annatanställningsstöd kan också ett uthyrningsföretag ta in det i sitt erbjudandetillarbetsgivare, som söker arbetskraft. Så är det inte alltid idag.Till myndighetsuppgiften hör att auktorisera de aktörer på marknaden hosvilka "omställningspengen" kan användas. Till myndighetsuppgifterna förjobbkontoret hör vidare att upphandla jobbgarantiprogram förlångtidsarbetslösa.Jobbgarantiprogram för långtidsarbetslösaUpphandling av jobbgarantiprogram bör introduceras somett viktigt inslag i svensk arbetsmarknadspolitik, dels vidstora nedläggningar, dels för långtidsarbetslösa.Vi delar den traditionella svenska synen, som brukar kallas "arbetslinjen",men som tyvärr inte tillämpats tillräckligt konsekvent. Arbetslinjen böråterupplivas, inte bara som ett vackert begrepp utan som en realitet. Ingenarbetsför person bör leva på bidrag.Vi har studerat och tagit visst intryck av det system som tillämpas i dendanska kommunen . Det system vi föreslår är visserligen väsentligtannorlunda än det som gäller i , men den stora lärdomen därifrån är"kulturens" betydelse. "AMS-kulturen" präglas enligt vår mening av förmycket byråkrati och för långa väntetider, som kan vara i veckor ochmånader.En tung invändning för vår del mot är att den modellen innebär enkommunalisering av arbetsmarknadspolitiken. Vi anser att den ska varastatligt finansierad och vad gäller myndighetsutövningen bedrivas av staten.Vad gäller själva servicedelen - förmedlingen - tror vi att den i förattfungera väl bör drivas i icke offentlig regi.För utförsäkrade har vi föreslagit ett nytt stöd påsocialbidragsnivå, men utan socialbidragens krav på att avyttra tillgångar.Staten bör svara för denna kostnad och administration. Kommunernassocialkontor bör inte vara inkopplade på personer vars enda problem är att desaknar arbete.Huvudprincipen bör vara att inga människor lever på bidrag någon längretid. Rätten att ställa krav på motprestation av personer som får socialbidragfinns . Men i praktiken är tillämpningen inte särskilt effektiv. Vi föreslåratt regelverket görs om så att det också blir realistiskt i praktiken. Detskullebland annat innebära att den som är arbetsför men vägrar ta anvisat arbete viaen bemanningspool får reducerad eller indragen ersättning. Det måste dockalltid göras en individuell bedömning.En jobbgaranti bör gälla för personer som är socialbidragsberoende pågrund av arbetslöshet. Vi vill ha en bemanningspool, en verksamhet som ettuthyrnings- eller bemanningsföretag administrerar. Den som vänder sig tilljobbkontoret för att få det särskilda efterstödet till utförsäkrade hänvisastillbemanningspoolen. Där bedrivs viss arbetsträning, uppdragstillverkning menframför allt uthyrning av arbetskraft. Ersättningen till den enskilde skall, sålänge han eller hon är knuten till bemanningspoolen, läggas på en nivå somgör det lönsamt att arbeta.Avtalet mellan myndigheten och bemanningspoolen ska vara utformat såatt det ligger i poolens intresse att så snabbt som möjligt få de personer somomfattas av garantin i reguljärt arbete.En ny arbetsmarknadspolitik i sammanfattning:Lägg ner AMS arbetsförmedlingar för att släppa frambättre alternativ. Privata bemanningsföretag ochspecialiserade arbetsförmedlingar måste ges chansen iistället för de traditionella AMS-förmedlingarna. Deförmedlar alldeles för få jobb.Genom "omställningspeng" får den arbetslöse mer maktöver sin situation.Den arbetslöse bestämmer själv vilken jobbförmedling ellerbemanningsföretag han eller hon ska nyttja.Bort med arbetslösa från socialkontoren. Friskamänniskor ska normalt inte kunna leva på socialbidrag. Deska hänvisas till ett arbete. Stöd för detta ges ej avsocialtjänsten.Jobbgaranti. För långtidsarbetslösa ska gälla enjobbgaranti. Den ska upphandlas av staten hos privataföretag som startar "bemanningspooler". Där bedrivs vissarbetsträning och uppdragstillverkning men framför alltuthyrning av arbetskraft. Så länge en person är knuten tillbemanningspoolen utgår en något högre ersättning änsocialbidragsnormen. Erfarenheten säger att en stor andel avpersonerna i poolen snart får jobb på den ordinariearbetsmarknaden med hyggliga eller goda löner.Integration och egen försörjningSegregationen gräver allt djupare diken mellan människor.Utanförskap och vanmakt växer. Det är hög tid att brytadenna utveckling och vända utanförskapet till makt över detegna livet.Ur liberalt hänseende är den viktigaste grunden för integration attmänniskor har makt över sin vardag genom jobb och möjlighet till egenförsörjning. För att kunna nå detta mål krävs en radikal politik för bland annatjobb och företagande.Folkpartiet har en i grunden kritisk inställning till det socialdemokratiskatänkande som dominerat integrationspolitiken under de senaste decennierna.Den missriktade "omhändertagar-politiken" har berövat många nyanländaflyktingar sin självkänsla så snart de kommit till . Denna politik harresulterat i att många välutbildade människor aldrig har fått ens en chans attutöva sitt yrke på den svenska arbetsmarknaden och har gått miste omvärdefulla erfarenheter. Andra invandrare har framgångsrikt hållits borta frånarbetsmarknaden p.g.a. att de har fastnat i bidragsfällan. Inom tjänstesektornhade många människor med invandrarbakgrund kunnat få en egen inkomstom denna sektor hade tillåtits utvecklas. Tyvärr har socialdemokraterna intevisat sig villiga att förändra integrationspolitiken, utan fortsätter alltjämtatthantera dessa frågor utifrån ett kollektivistiskt synsätt med en överdriventilltro till storskaliga projekt utan känsla för att invandrare först och främst ärindivider med olika förutsättningar och livsmål.Grundbulten för integration är makten över vardagen genom jobb och egenförsörjning. Utbildning är också avgörande. Den liberala utbildningspolitikensom sätter eleverna och deras kunskaper i centrum är bland det viktigaste föratt skapa jämlika livsvillkor för barn och ungdomar oavsett social bakgrund.Skolan kan bli en murbräcka mot segregation! Släpp de enskilda skolornafria, satsa på baskunskaper och särskilt på språket, sätt höga mål och ställhöga krav på eleverna men ge också skolor i segregerade områden godaresurser.Folkpartiet presenterar i denna motion ett alternativ till regeringens politiknär det gäller företagandets villkor och arbetsmarknaden. Dessa förändringarär i grunden generella, men kan ha som störst betydelse för dem som stårlängst ifrån dagens arbetsmarknad.Avreglera arbetsmarknaden för att släppa in de utestängda.