mot · GO02Fi18 · 2001-05-02 00:00:00 — En sådan upptrappning skulle kunna reduceramarginaleffekten för taxerade inkomster mellan 0 och 100 000 kronormed . Kommunerna bör kompenseras fullt ut förintäktsbortfallet.Marginalskatten bör minskas för allaförvärvsaktiva låg- och medelinkomsttagare genom en statlig skattereduktion(förvärvsavdrag) mot beskattningsbara inkomster upp till ett visst belopp.Målet bör vara ett avdrag på av inkomsten och alltsåreducera marginaleffekten med lika mycket.Avskaffad värnskatt reducerar marginaleffekten förinkomster över den högre brytpunkten för taxerad inkomst.En skattereduktion på för hushållens köp av tjänster bör införas.På så sätt elimineras nästan hela den extra skattekil som uppstår när externarbetskraft anlitas med redan skattade pengar. Betydligt flersamhällsekonomiskt motiverade byten (köp) av tjänster kommer till stånd,eftersom de även blir privatekonomiskt lönsamma. Effektiviteten i ekonominkommer därmed att öka. kan den svarta sektorn trängas tillbaka, närdet blir möjligt att både köpa och sälja privata hushållstjänster både vitt ochlagligt. (Jämför avsnittet nedan om konkurrens)5.2.1.2 På lite längre sikt5.2.1.2.1 Fempartiöverläggningar om marginaleffekternaSkadligheten av marginaleffekterna i skatte- ochsocialförsäkringssystemen erkänns nu av nästan alla. Icke desto mindre ärde politiska svårigheterna att rätta till dem betydande. Det handlar oftastom att växla bidrag mot sänkta skatter. arbetar för attanalysera och avlägsna de många skadliga marginaleffekterna i skatte-och socialförsäkringssystemen. För att skapa stabilitet och långsiktighetborde en samverkan ske mellan de fem partier som står bakompensionsreformen.- Den så kallade LO-puckeln i grundavdraget träffar "fel" personerefter alla avindexeringar och skapar extramarginaleffekt för stora inkomstgrupper när det trappas av, vilket bidrartill den så kallade fattigdomsfällan. I stället bör man överväga enskattereduktion för låginkomstagare såsom föreslås i denna motion.- Bostadsbidraget står för en betydande del av marginaleffekterna förfamiljer med låga eller medelhöga inkomster, det visar bl aFamiljeutredningen (SOU 2001:24) vilket beror på bostadsbidragetskonstruktion och avtrappning.- En lägre återbetalningsprocent i underhållsstödet skulle kunna växlasmot ett något lägre förbehållsbelopp. En sådan åtgärd kan görasstatsfinansiellt neutral som till exempel en sänkning med tvåprocentenheter skulle minska marginaleffekten från till 8-13 procent.- Barnomsorgstaxornas konstruktion ger även vissa marginaleffekter, ävenom dessa kraftigt överdrivits i debatten. Som exempel kan nämnas att enkommunal enhetstaxa - som ett alternativ till en statligt bestämd maxtaxa- i genomsnitt skulle reducera marginaleffekten för barnomsorgskostnadermed mellan . En enhetstaxa skulle förstås göra detväsentligt dyrare för arbetslösa att ha barnen på dagis i de kommuner somerbjuder gratis dagisplats för barn till arbetslösa. Men marginaleffektensom gör att det inte lönar sig att ta ett arbete (eftersom man då måstebetala hela dagisavgiften), skulle reduceras med mellan 50 och 60procentenheter med en sådan förändring. En sådan eventuell reform börutformas med en låginkomstprofil.- För att minska de orimliga skillnaderna i äldrevårdstaxorna börenhetstaxa införas. Detta bör dock inte ske genom lagstiftningsåtgärder,utan bör vara en fråga för de kommunala beslutsfattarna.- Marginaleffekterna i arbetslöshetsförsäkringen är ett väldokumenteratstrukturellt problem på den svenska arbetsmarknaden som helst borde fåen bred och långsiktig politisk lösning. Ett förvärvsavdrag som enbartgäller för inkomst av tjänst skulle öka behållningen av att arbeta jämförtmed a-kasseersättning.- Även fribeloppsgränsen för studiebidraget ger orimliga marginaleffekterpå vanligen för de studerande. Den kan reduceras med olikatekniker, varav den mest radikala är ett totalt avskaffande av gränsen. Ettförslag om slopat fribelopp läggs i denna motion.5.2.1.2.2 Reformerad och fonderad socialförsäkringDen största delen av socialförsäkringssystemet omfördelar inte inkomstermellan personer utan mellan olika tidsperioder i en och samma personslivscykel. Pensionssystemet är kanske det tydligaste exemplet, där denlivsinkomst man arbetar ihop utgör grunden för de avgifter man betalar inoch sedan den pension man får. För dem som inte har kunnat arbeta ihoptill en rimlig pension finns ett "golv", en garantipension, som finansierasav alla förvärvsarbetande via de vanliga inkomstskatterna. Systemet tarockså särskild hänsyn till föräldraledighet för vård av barn, studier ochvärnplikt.Förutom att denna typ av rakare rör mellan vad man betalar in och vadman får ut behöver skapas i fler delar av socialförsäkringssystemet, går detockså att göra stora vinster på att fondera delar av systemen. Enkeltuttryckt så kräver ett (helt eller delvis) fonderat system som ger en vissavkastning ett lägre skatteuttag för att finansiera de förmåner som man harbestämt.En fonderad försäkring verkar också stabiliserande, eftersom den i vissmån kan fungera som en buffert vid dåliga år. Statens lånebehov ochstatsbudgeten skulle därmed inte behöva variera i takt med till exempel denutveckling vi sett i sjukförsäkringen.Införandet av ett utbildnings- eller kompetenskonto dit löntagare ocharbetsgivare kan avsätta pengar för kompetensutveckling, är också ettexempel på hur man på ett mer individuellt sätt kan fondera medel förmänniskors kontinuerliga kompetensutveckling i arbetslivet. Staten hargivetvis ett ansvar vid utformandet av regelverket att se till att kontosystemetbåde blir effektivt och ger alla grupper rimliga förutsättningar för en godkompetensutveckling.Även om bara delar av systemen är fonderade och avkastningen är låg, kanden sammanlagda vinsten på samhällsnivå bli stor.Sjukförsäkringen beräknas gå med ett underskott mellan 7 och 9miljarder kronor, jämfört med ett överskott . Sjukförsäkringenborde ges en mer autonom utformning. är beredda attdiskutera villkoren för reformering, eventuellt med en egen buffertfond för attutjämna inbetalningar och utbetalningar över tillfälliga variationer mellanolika år. De partier som står bakom pensionsreformen vore även här enlämplig konstellation för sådana samtal.5.2.2 Bättre förutsättningar för företagande och för att behållaskattebaserSverige är ett litet land med öppen ekonomi gentemot omvärlden. Dettamedför att vi i stor utsträckning är beroende av hur skattesystem ochregler ser ut i omvärlden, särskilt i våra viktigaste konkurrentländer. OmSverige långsiktigt ska vara ett land för företagande, investeringar ochtillväxt, går det inte att ha kvar vissa skatter som gör att företag, kapitaloch kompetens har starka ekonomiska skäl att lämna landet. Vad hjälperdet om har aldrig så höga skattesatser, om skattebaserna i englobaliserad ekonomi flyr ur landet?Det krävs också att medborgarna har en etiskt förankrad vilja att betalaskatt och att bidra till samhällsutvecklingen. Varje skattesats över 0 procentärmöjlig att eliminera med fusk, om inte viljan att göra rätt och vara ärlig hållsvid liv och motiveras. Därför måste den etiska debatten hållas levande.Samtidigt har de exempellöst höga svenska skattesatserna, ofta på ettövermäktigt sätt, utmanat medborgarnas etiska medvetande och moral.Om vi inte justerar vissa regler och skattebaser är risken stor för attmånga skattebaser snabbt eroderar. Exempel finns redan i dag.Uppskattningsvis ligger "gömda", sparade i utlandeteftersom kapitalskatten där är mycket lägre, eller i praktiken noll, då dessamedel inte deklareras alls. En rad svenska företag har flyttatsina huvudkontor utomlands till följd av skillnader i beskattning. Vi riskerarsamtidigt att en alltför stor del av nyutexaminerade civilingenjörer och andraviktiga resurspersoner flyttar utomlands.Internethandeln har bara börjat ta fart, men redan har den svenska bok- ochskivbranschen fått problem med vikande försäljning på grund av skillnader imervärdesskatt gentemot andra länder. Prisskillnader som beror på lägreproduktionskostnader, effektivare distributionsmetoder, eller lägrevinstmarginaler är självklart ingenting som från svenskt håll ska motarbetas,eller "korrigeras" på något sätt. Med prisskillnader som i stort sett endastberor på att beskattningen är olika blir resultatet en ineffektivresursallokeringoch att konsumenterna styrs till val de kanske annars inte skulle gjort.Förändringar behöver göras för att inte kapital och kompetens - tvåmycket viktiga faktorer för en fortsatt välfärdsutveckling - ska flyttautomlands. Sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter ingår somviktiga delar vilket beskrivits i tidigare avsnitt. I detta sammanhang är ocksåskatter på kapital viktiga. Nedan presenteras åtgärder som vi anser behövergenomföras för att i ökad utsträckning behålla och locka hit företag, kapitaloch kompetens.- Sänkt skattetryck och minskade marginaleffekter enligt tidigare avsnitt.- Förmögenhetsskatten som motiverats av fördelningspolitiska skäl fåridag helt andra effekter och strider mot principen om skattefter bärkraft. Den bör därför avvecklas.- Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparandeavskaffas.- Alla typer av avgifter som debiteras arbetsgivaren som ett direkt påläggpå lönekostnaderna fungerar som en löneskatt och driver upplönekostnaderna. Detta försämrar i sin tur företagens konkurrenskraftgentemot omvärlden. Därför vill sänkaarbetsgivaravgifter och löneskatter.- Flera näringar, inte minst jordbruket och åkerinäringen lider, på grund avhögre skatter, av sämre konkurrensvillkor jämfört med andra länder inomtill exempel EU. Det är naturligtvis viktigt att anpassa vårskattelagstiftning på en rad områden för att skapa en rimligkonkurrenssituation för vårt näringsliv.5.2.3 Reformerad lönebildning och arbetsmarknadEtt av de allvarligaste hoten mot en positiv utveckling i svensk ekonomiär om lönerna i fortsätter att stiga avsevärt snabbare än EU-länderna i genomsnitt och EMU-länderna i synnerhet. Under 1970-taletoch större delen av låg de svenska löneökningarna betydligtöver såväl produktivitetsökningen i som löneutvecklingen ijämförbara länder. Detta betalades med ökad inflation, så trots höganominella löneökningar blev reallöneökningen noll. Ibörjan av låg de svenska löneökningarna under EU-genomsnittet , men har de åter ökat över EU-snittet.Det finns numera en utbredd insikt om att den svenska lönebildningenunder flera årtionden fungerat dåligt. Inte minst LO-ekonomer brukarfokusera på lönebildningens stora betydelse för sysselsättningen.Lönesumman motsvarar ungefär hälften av BNP, vilket gör att även småprocentuella förändringar får stort genomslag på samhällsekonomin. Mentrots utbredd kunskap om lönebildningens betydelse för samhällsekonominsutveckling lyser de politiska förslagen nästan helt med sin frånvaro.Ett annat allvarligt problem är att lönebildningen i så liten utsträckningfrämjar dynamik och flexibilitet, och därmed sysselsättning och tillväxt. Alltfokus från regeringens sida ligger på löneökningarnas totala nivå, menmycket lite görs för att främja en lönebildning som premierar utbildning,ansvarstagande och rörlighet på arbetsmarknaden.Staten ska inte avgöra vilka löneavtal som får träffas. Däremot bör statenskapa sådana spelregler som underlättar lönebildningen, ger ramar för ett gottförhandlingsklimat och skapar sådana incitament att till exempel risken förökad arbetslöshet tas med som en kostnad när avtal ska tecknas, liksomvinsten med en lägre arbetslöshet. Incitamenten för fackföreningarna att tahänsyn till risken för ökad arbetslöshet är i princip obefintliga. I självaverket ingick det som en del i den så kallade solidariska lönepolitiken attfacken inte skulle behöva tänka på eventuell arbetslöshet, det var statensuppgift att finansiera a-kassorna.Den moderna arbetsmarknaden präglas av ett ökat behov av flexibilitet ochett allt större kunskapsbehov. Den nya situationen på arbetsmarknaden hargjort att de nuvarande arbetsmarknadspolitiska åtgärderna måste ses över. Detär avgörande för den fortsatta ekonomiska utvecklingen att det blir en bättrebalans mellan tillgången på utbildad arbetskraft och arbetsmarknadens behov.Det krävs ökad satsning på kvalificerad yrkesutbildning och individuellahandlingsplaner som utgår från vilka förutsättningar den enskilde besitter. Detbehövs ett nära samarbete mellan näringslivet och arbetsförmedlingarna runtom i landet för att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ska få dengenomslagskraft som efterfrågas bland företagen. Nya alternativ somkompletterar den traditionella arbetsförmedlingen måste släppas fram.Bemanningsföretagen är en resurs i sammanhanget som måste nyttjas fullt ut.Sveriges arbetstagare är historiskt sett kända för sin kompetens. Ska dettaäven gälla framgent, måste vi fortsätta att satsa på ett bra och moderntutbildningsväsende. Fungerande kunskapskedjor hos medborgarna, från detatt man börjar skolan fram till en universitets- eller högskoleexamen, innebäratt kan fortsätta konkurrera med en hög kompetensnivå. Enlärlingsutbildning bör införas både inom gymnasieskolans ram och som enarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Nuvarande KY-utbildningar bör utvecklas yrkesteknisk högskola.Nedan presenteras några förslag för att förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt och uppnå en bättre balans i lönebildningsprocessen, så attresultatet från löneförhandlingarna i större utsträckning kommer att motsvaradet samhällsekonomiska utrymme som följer av ökad produktivitet och somfrämjar dynamiken på arbetsmarknaden.- De ekonomisk-politiska ramarna för lönebildningen ska vara stabila ochfrämja ett ansvarsfullt beteende hos parterna på arbetsmarknaden, deenskilda företagen och de anställda. Statlig inkomstpolitik avvisas. som inrättats måste arbeta utifrån detta perspektiv.- För att uppmuntra arbete, utbildning, kompetensutveckling och ökatansvarstagande måste skatten på arbete sänkas för alla, genom höjtgrundavdrag och/eller förvärvsavdrag. Marginalskatterna och olika formerav marginaleffekter måste hållas nere. Maximal marginalskatt ska vara 50procent i enlighet med skattereformen 1991.- För att utbildning ska premieras bättre och bristyrken ska kunna locka tillsig arbetskraft måste lönebildningen ge utrymme för en bättrelöneutveckling inom dessa yrken jämfört med hur det fungerat hitintills.Därmed kan också ökade möjligheter skapas för tillkomst av arbeten inombranscher med relativt låga ingångslöner. Fler sådana arbeten ökarmöjligheten för många att komma in på arbetsmarknaden.Skattesänkningar för låginkomsttagare kan underlätta en sådan process.- Kostnaderna för arbetslösheten bör synliggöras genom en högreegenfinansiering av en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Egenfinansieringen bör uppgå till och kompenseras fullt ut förden enskilde genom en generell höjning av grundavdraget. Höjningen avavgiften på ca kompenseras mer än fullt ut medsänkt inkomstskatt.- Varseltiden för strejkåtgärder bör förlängas från 7 till 14 dagar.Medlingsinstitutet bör kunna skjuta upp varslade stridsåtgärder i 14 dagar.- Lagen som reglerar kollektivavtalen bör ses över för att öka denenskildes rättigheter och främja en bättre fungerande lönebildning. Blandannat borde möjlighet för enskilda löntagare att sluta avtal medarbetsgivare utan hänsyn till gällande kollektivavtal underlättas. Riskernaför att enskilda arbetstagare utnyttjas otillbörligt genom att hamna i enunderlägsen position, exempelvis vid hög arbetslöshet, måste beaktas idenna översyn.- Arbetsmarknadens parter bör eftersträva ökad flexibilitet vad gällerlönebildning för ungdom. Lägre ingångslöner inom vissa branscher kanvara ett verksamt sätt att få fler unga i arbete. Detta bör i första hand lösasavtals-vägen.- Vinstdelningssystem för de anställda kan med fördel utgöra en del i denframtida lönebildningen. Ett sådant system skapar en god och flexibelkoppling mellan företagens resultat och de anställdas ersättningar.- Prioritet måste ges åt att åtgärda bristyrken genom kvalificeradarbetsmarknadsutbildning. Antalet arbetsmarknadspolitiska åtgärder börminskas och regelverket kring åtgärderna förenklas.5.2.4 Ökad konkurrensEn viktig orsak till att placerar sig dåligt i den så kalladevälfärdsligan är det höga prisläget, till följd av bristande konkurrens ochdelvis omfattande regleringar. Vi får enkelt uttryckt förhållandevis lite förvåra pengar. I debatten om vår ekonomiska utveckling fokuseras intressetoftast helt och hållet till ökningstakten i BNP. Men minst lika viktigt ärvad vi kan få ut av de pengar vi använder för privat och offentligkonsumtion.I nedanstående diagram framgår den stora betydelse som det allmännaprisläget, inklusive skatter, i ett land har. Om man jämför och USA:sBNP per capita i gemensam valuta visar det sig att de 1996 var i princip likastora, till och med något högre. Både och hade en BNPper capita som låg över OECD-genomsnittet.Men när BNP korrigeras för vilken faktisk köpkraft respektive lands BNPmotsvarar, blir bilden en helt annan. hamnar under OECD-genomsnittet, medan med detta mått blir näst rikaste land efterLuxemburg.Den enkla slutsats man kan dra av detta är att en strategi för att öka detekonomiska välståndet i i jämförelse med andra länder mednödvändighet måste innehålla ett antal reformer för att öka den inhemskakonkurrensen och sänka vårt allmänna prisläge. Enbart en god BNP-ökning kommer sannolikt inte att leda till att kan stiga särskiltmycket i välståndsligan.En hel del viktiga avregleringar har redan gjorts i . Kredit- ochvalutamarknaden avreglerades . Utländska bankersrätt att etablera sig i kom 1990, den nya telelagen 1993 öppnademånga nya möjligheter, liksom förändringarna inom järnvägstrafiken 1994.Elmarknaden avreglerades i en första etapp 1996 och för de mindreabonnenterna 1999.Men inom en del sektorer är konkurrensen fortfarande bristfällig. Detgäller framför allt de marknader där hushållen är köpare, exempelvisvarudistribution, detaljhandel och tjänsteproduktion, inte minst i offentligsektor. Byggsektorn är fortfarande reglerad och importkonkurrensen är liten.Antalet producenter är begränsat både i entreprenadledet och ibyggmaterielindustrin.Livsmedelssektorn utmärks av att det bara finns ett fåtal aktörer idistributions- och försäljningsledet och av att jordbrukssektorn är starktreglerad. Kommunerna har dessutom en möjlighet enligt plan- och bygglagenatt begränsa etableringen av livsmedelsbutiker, vilket i många fall ytterligarehar begränsat konkurrensmöjligheterna. Denna möjlighet för kommunerna attstoppa etableringar återinfördes av Socialdemokraterna, efter attfyrpartiregeringen hade tagit bort den.Nedanstående tabell visar hur de svenska priserna förhåller sig till EU-genomsnittet. Den genomsnittliga prisnivån i ligger för många viktigahushållsprodukter mellan över genomsnittet för EU-länderna. Från ett konsumentperspektiv finns det uppenbarligen mycket meratt önska av den svenska konkurrenspolitiken.Tabell 3: (Varugrupp Prisnivåindex, EU=100 )Källa: Ds 1999:32Ovanstående bild förstärks av den studie som och Storbritanniennyligen gjort av 130 märkesvaror. Studien visar att varorna i är 20procent dyrare i genomsnitt. En herrskjorta från GAP som i Sverigekostar kostar i . En bärbar cd-spelare kostar i medan den kostar iUSA.Till skillnad från många andra reformförslag kostar de förslag sompresenteras i detta avsnitt ingenting för de offentliga budgetarna. Tvärt omskulle en bättre konkurrenspolitik i kombination med avregleringar och ökadupphandling inom offentlig sektor leda till avsevärdakostnadsminskningar för de offentliga budgetarna. Det "pris" som man fårbetala är minskad politisk styrning och byråkrati, ett rimligt och för de allraflesta helt okontroversiellt pris. I den politiska debatten finns dockfortfarandemånga förespråkare som hävdar att det är demokratiskt nödvändigt att detoffentliga ska styra och bestämma över i stort sett allt som ses som viktigt.Det överpris vi alla har fått betala för denna politik uppmärksammasemellertid alldeles för sällan.- Kommunalt och statligt ägande bör avvecklas på marknader där privataföretag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera och där inte sociala ellerhälsomässiga restriktioner motiverar ett offentligt ägande.- Kommunallagen bör ändras så att det blir lättare att få prövat i domstolom näringsverksamhet strider mot lagen.- Se över kommunallagen i syfte att göra det lättare för företag attöverklaga kommunala beslut om stöd i olika former till företag. Beslutenbör också kunna prövas i domstol.- Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn böridentifieras och avvecklas. Småföretagsdelegationens lista bordeinledningsvis genomföras.- bör få ökade resurser och en mer fristående ochframträdande roll än . Nya regeringsförslag bör granskas, inte barautifrån ett småföretagsperspektiv, utan också utifrån ettkonkurrensperspektiv.- Det är dags att återigen revidera det kommunala planmonopoletbeträffande etableringen av nya butiker.- Lagen om offentlig upphandling måste göras mer kraftfull i ensammanhållen översyn i syfte att förverkliga principerna omaffärsmässighet, konkurrens och ickediskriminering.- Stora upphandlingar bör delas i fler order så att även mindre företag haren chans att vara med i budgivningen. När fler företag kan vara med ochtävla ökar konkurrenstrycket och priserna kan pressas.5.3 bör delta i EMU-samarbetet fullt utSkälen för en gemensam valuta är gamla, liksom försöken att med olikamekanismer motverka problem som följer av instabila valutakurser.Denna instabilitet har motverkats med överenskommelser ommetallinnehåll, om guldmyntfot, om fasta eller rörliga växelkurser ochäven med viss politisk styrning.5.3.1 Stärk samarbetet mellan folkMed kom de dåvarande medlemsländerna i EGöverens om att skapa en gemensam marknad. Målet var inte ekonomin isig. Visionen var att säkra fred och samarbete genom en alltmersammanflätad europeisk ekonomi. Ekonomin var ett medel för ett gottöverordnat mål: fred och samarbete.Europas historia är fylld av konflikter och krig. EU syftar till att knytaländer och folk närmare varandra genom att minska betydelsen av de gränseroch murar som allt för länge tillåtits att fungera som härdar omkring vilkamisstro och misstänksamhet kunnat frodas. Genom ett utökat utbyte av varoroch tjänster, fri rörlighet för människor och kapital, är EU ett politisktoch ekonomiskt stabilt område där riskerna för våldsamma konflikter mellannationer i stort sett tycks vara undanröjda. EMU bidrar till att förstärka dennautveckling för trygghet och säkerhet.Med en gemensam valuta fullföljs den gemensamma marknaden. Med dengemensamma marknaden har tusentals handelshinder mellan länderna i formav särbestämmelser och olika standarder upphävts och harmoniserats.Produktstandardiseringen har naturligtvis ökat konkurrensen och skapat enpris-press, som i sin tur bidrar till den låga inflationen. Tanken är att dengemensamma valutan skall förstärka ett positivt konkurrensklimat inom EU,vilket bidrar till att hålla ned priserna. Prisstabilitet och låg inflation ärtydligamål för såväl hela som för den ().Inom EU finns det många angelägna uppgifter kvar. Till det viktigaste föross kristdemokrater hör att verka för att de forna kommunistiska östländernasluts in i den demokratiska gemenskapen i , att förstärka kampen motden internationella brottsligheten och att bedriva ett aktivt arbete förgemensamma tag mot miljöförstöring. Från svensk sida måste vi ta till varaalla möjligheter att påverka. Genom ett deltagande i den innersta kretsen i EUökar vårt inflytande. Detta ska användas inte minst för att underlätta förkandidatländerna att så snabbt som möjligt integreras i EU. ska ocksåverka för att alla tendenser till en uppdelning i ett A- och B-lag motarbetas.Att stå vid sidan om i en av de viktigaste samarbetsfrågorna minskar vårapåverkansmöjligheter.5.3.2 Varför ett monetärt samarbete?EMU bidrar till att underlätta kontakter mellan människor och företag iEuropas länder.