mot · GO02Ub25 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub25av , ()med anledning av prop. 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen1 Innehållsförteckning2 Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att alla vuxna utan genomgångengymnasieutbildning skall ha rätt till minst gymnasieutbildning för allmänhögskolebehörighet samt också komplettering för specialbehörighet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att regeringen skall återkomma till med ettlagförslag om utvecklingsstördas rätt till utbildning i särvux.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att den enskilde skall kunna väljautbildningsanordnare genom att ett system införs för vuxenutbildningensom motsvarar reglerna för de fristående grund- och gymnasieskolorna.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om vikten av att studerande med funktionshinder får detstöd de behöver för att kunna studera på sina egna villkor.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att staten skall finansiera de kostnader som uppstårför att genomföra teckentolkning inom den offentligt finansieradevuxenutbildningen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att även vuxenstuderande med funktionshinder skallha möjlighet att välja utbildningsanordnare.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att studerande i behov av särskilt stöd skall ges rätttill en fördjupad studieplan där det anges vilka stödinsatser denstuderande behöver för att utbildningsmålen skall nås.8. avslår regeringens förslag till studiefinansiering.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att totalbeloppet för alla studerande höjs med 200 krper månad.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att för dem som studerar på motsvarandegrundskolenivå skall av studiemedlet utgöras av bidrag ochbidragsdelen för dem som studerar på motsvarande gymnasienivå skallligga på 60 %.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att rätten till tilläggslån för studier förutom tillfunktionshindrade i första hand skall erbjudas småbarnsföräldrar.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att personer skall kunna låna avdet allmänna pensionssystemet för att finansiera utbildning.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att förtidspensionärer skall ges vidgade möjligheteratt studera med bibehållen förtidspension.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att kommunerna skall vara skyldiga att erbjudavuxna en validering av sina kunskaper.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en nationell skolinspektion inrättas, som frånSkolverket tar över uppgifterna kvalitetsgranskning och tillsyn.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att en andel av de medel i budgetpropositionen somregeringen föreslår skall anslås till kompetensutveckling anvisasFolkbildningsrådet för fördelning av medel till folkhögskolor ochstudieförbund.3 InledningI ett föränderligt samhälle är det en självklar utgångspunkt att människorskall ha möjlighet att komplettera den utbildning de skaffat i ungdomen.Det är viktigt både för den enskilda människans kunskapsutveckling ochför samhällets behov av olika kompetenser. Kraven på vilkagrundläggande kunskaper en människa behöver för att kunna delta iyrkesliv och kunskapsutveckling har ökat kraftigt de senare åren.Därför välkomnar liberalerna att det kommer en propositionmed huvudsyfte att säkra vuxna människors möjligheter till vuxenstudier.Tyvärr ser vi dock att det helhetsgrepp som tog påvuxenutbildningsfrågorna, har försvagats betänkligt i regeringens proposition.En lång rad av förslag från en politiskt enig kommitté har försvunnit, närregeringen nu lägger fram sin proposition om vuxenutbildningen.Folkpartiet vill påminna om att behovet av vuxenutbildning ökar eftersomungdomsskolan inte når sina mål. En enig säger attgrund- och gymnasieskolan måste utvecklas så att en större andel av varjeårskull lämnar grund- och gymnasieskolan med godkända resultat, än vadsom sker . Det krävs krafttag för att bryta den negativa trendenoch få igång en positiv utveckling. Regeringen avstår i propositionen från attkommentera detta.4 Rätt till vuxenutbildning motsvarandegymnasienivåDe allra flesta människor behöver någon form avgymnasieutbildning som utgångspunkt för arbete eller fortsatta studier. Idagens kunskapssamhälle borde därför alla människor ha möjlighet attgenomgå en utbildning upp till och med gymnasienivå, även om de inteskaffat sig denna utbildning i ungdomen. liberalerna hartidigare föreslagit att en "gymnasiebank" ska utvecklas. En gymnasiebankskulle innebära en definierad rätt till en viss mängd utbildning som kanutnyttjas som ung eller vuxen.I dag har varje individ som fyllt rätt att delta i grundläggandevuxenutbildning, om han eller hon saknar sådana färdigheter som ska uppnåsi . En enig föreslog att den rätten skagälla också för vuxenutbildning på gymnasienivå. är det stora skillnadermellan vuxnas möjligheter att delta i gymnasieundervisning beroende på varde bor. Enligt är det djupt orättvist att en person utangymnasieutbildning, som är beredd till ekonomiska uppoffringar för attstudera, inte ska ha rätt till kostnadsfri gymnasieutbildning. Därför varhuvudprincipen i kommitténs förslag riktig. Även om man av kostnadsskälkan anse att kommitténs förslag var för generöst tycker vi liberaler att det ärmärkligt att ett förslag lagt i fullständig politisk enighet totalt suddas bortiregeringens proposition.Folkpartiet står, i motsats till regeringen, fortfarande bakom principen omindividens rätt till gymnasieutbildning. Enligt ska kommunenkunna erbjuda alla vuxna utan genomgången gymnasieutbildning minstgymnasieutbildning för allmän högskolebehörighet samt också kompletteringför specialbehörighet. föreslår att beslutar attregeringenåterkommer med ett lagförslag med denna innebörd.Vi förutsätter att kommunerna inte kommer att uppfatta denna skyldighetsom en maxnivå utan en miniminivå. De allra flesta kommuner har ju trotsallt vuxenutbildning över grundskolenivå.Det är viktigt att finansieringsprincipen gäller, dvs. att kommunerna fårfull ersättning för nya åtaganden. Beräkningen av vilken ersättningkommunerna ska få måste ske mot bakgrund av i vilken utsträckningmänniskor efterfrågar vuxenutbildning.5 Individens rätt att väljaValet att studera som vuxen måste utgå från individen. Om individenväljer komvux, folkhögskola, studieförbund eller en privat utbildning, måvara hans eller hennes ensak. Regeringen uttrycker visserligen ipropositionen sinacceptans för olika anordnare av vuxenutbildning men begränsar sig tillett entreprenadtänkande. Det blir inte individen utan kommunen sombeslutar om vilken utbildning en människa ska välja. Folkpartietliberalerna föreslår i stället att ett system införs som motsvarar reglernaför de fristående grund- och gymnasieskolorna. Först då får den enskildemöjlighet att välja anordnare av sin utbildning.Folkpartiet anser att rätten för individen att välja anordnare även ska gälladem som studerar svenska för invandrare.6 Hindren för funktionshindrade måsteavlägsnas snarastNär det gäller studerande med funktionshinder, anser detviktigt att de kan få det stöd de behöver för att kunna studera på sina egnavillkor. Detta kan t.ex. innebära att utbildningslokaler måste byggas omför att göras tillgängliga för alla eller att teckentolkar måste anlitas. Detinnebär också att de som verkar inom vuxenutbildningen måste ha godakunskaper om de studerandes rättigheter och hur man kan anpassaundervisningens genomförande till studerande med funktionshinder.Folkpartiet anser att de brister i utbildningen för funktionshindrade, somregeringen pekar på, föranleder att förändringar måste vidtas så snart sommöjligt. Regeringens lösning när det gäller att döva i många fall inte fårtillgång till vuxenutbildning, förefaller inte tillfredsställande. Det är intebaranya läromedel som döva och hörselskadade behöver, utan också tillgång tillutbildningstolkar. Nya IT-läromedel kan visserligen komplettera denordinarie undervisningen, men inte helt ersätta den. För att en studerande skakunna vara fullt ut delaktig i undervisningen, måste han eller hon få ta del avföreläsningar, ställa frågor och kommunicera med sin lärare. Detta gällernaturligtvis döva och hörselskadade i lika hög grad som andra studerande.Problemet har varit att det blivit för dyrt för en enskildutbildningsanordnare att bekosta de dubbla teckentolkar som behövs.Folkpartiet föreslår därför, i likhet med , att statenfinansierar de kostnader som uppstår för att genomföra utbildningstolkninginom den offentligt finansierade vuxenutbildningen. Finansieringen av dennareform ska ske genom att medel förs över från kommunbidragen till ett samlatanslag för utbildningstolkning.Ett annat problem som måste ses över är att kommuner inte alltid betalarför elever med funktionshinder som väljer att studera på en folkhögskola ellerstudieförbund. anser att det är centralt att alla vuxenstuderandeharmöjlighet att välja om de vill utbilda sig i den kommunala vuxenutbildningeneller genom en folkbildningsorganisation - och helst ytterligare anordnare,enligt vårt resonemang ovan.Kommunen ska för varje studerande upprätta en individuell studieplan.När det gäller studerande i behov av särskilt stöd, finns det skäl attytterligarestärka individens ställning genom att införa en fördjupad studieplan. I dennaska målen för studierna anges och det ska tydliggöras vilka särskildastödinsatser eller särskilda anpassningar den studerande kan behöva för att deuppsatta målen ska nås. Insatserna kan t.ex. innebära stödundervisning,hjälpmedel eller särskilda läromedel. föreslår, liksomKunskapslyftskommittén, att studerande i behov av särskilt stöd ges rätt till ensådan fördjupad studieplan.Folkpartiet har redan tidigare påpekat att funktionshindrades rätt tillpersonlig assistans har begränsats, dels för att medlen till assistansersättningdragits ned, dels för att flera försäkringskassor skickar över ansvaret tillkommunerna och alltså gör en snävare bedömning . Mångafunktionshindrade har fått sin rätt till personlig assistans omprövad. För demänniskor som berörs, har det delvis blivit en återgång till situationen förehandikappreformen, då de var beroende av den enskilda kommunens välviljaoch där insatserna skilde sig åt mellan kommunerna. anser att derättigheter som LSS och ursprungligen givit personer medfunktionsnedsättning och deras anhöriga, måste återinföras. Folkpartietföreslår att funktionshindrade ska få större möjligheter till assistans när dearbetar och studerar, inte bara i hemmet. Assistentens insatser ska utvecklasså att den enskilde känner trygghet i att allt kring hans eller hennes personfungerar så bra att alla krafter kan användas till att satsa på studierna.7 En mer rättvis studiefinansieringRegeringen föreslår att vuxna ska kunna få hela studiestödetsom bidrag och att de som haft högre inkomst dessutom ska kunna få ettförhöjt studiemedel helt i form av bidrag. Enligt innebär dettaen orättvisa gentemot dem som väljer att studera före ålder.Förslaget innebär också en olycklig sammanblandning avutbildningspolitik och arbetsmarknadspolitik. Arbetsmarknadsstöd förutbildning i bristyrken kan vara aktuellt att ge en person som accepteraren utbildning staten har bestämt. Men när individen själv har rätt att väljautbildning är det naturligt att grundprincipen för studie-stödssystemet skagälla lika för alla studerande, det vill säga en lånedel och en bidragsdel.Folkpartiet avslår därför regeringens förslag till studiefinansiering ochföreslår i stället att totalbeloppet för alla studerande höjs med permånad och att därefter uppräkning tills vidare sker i förhållande tillprisbasbeloppet. De som studerar motsvarande grundskolenivå ska få enbidragsdel som motsvarar av studiemedlet. Bidragsdelen förvuxenstuderande på motsvarande gymnasienivå ska ligga på avstudiemedlet.Vuxenstuderande med barn har en utsatt situation. Att förenaföräldraansvaret med vuxenstudier är mycket krävande. Om någon stor gruppborde gynnas i studiestödssystemet är det just småbarnsföräldrar. Särskiltensamstående föräldrar, oftast kvinnor, möter förutom ekonomiskasvårigheter också stora praktiska hinder, t ex när barnen blir sjuka under enintensiv studietermin. har redan beslutat om att studerande över 25år ska ha möjlighet till tilläggslån. föreslår att denna rätt,förutomtill funktionshindrade, i första hand ska erbjudas småbarnsföräldrar. Dettaskulle bidra till att bryta dagens trend att ensamstående föräldrar, och dåsärskilt mammor, ofta avbryter sina studier.Folkpartiet har länge förespråkat ett helt nytt system med individuellautbildningskonton för att människor ska få bättre möjlighet att klara sinförsörjning vid vuxenstudier. Människor måste få större frihet att bestämmasjälva, om och när de ska vidareutbilda sig under sin yrkesverksamma tid.Yrkesarbetande måste ha möjlighet att förbereda sig på kommandeyrkesavbrott för att inte då vara helt beroende av arbetsgivarens eller statensvälvilja. En anställd måste få möjlighet även till utbildning som arbetsgivareninte är beredd att räkna som personalutbildning.Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet ska därför kunna breddastill ett "pensions- och utvecklingssparande", där individer får göraskattebefriade avsättningar, som senare kan användas för att bekosta studier.Huvudlinjerna i det nu liggande utredningsförslaget om kompetenskonton bördärför genomföras. vill att människor ska ges en möjlighetatt spara själva till sin utbildning på gynnsamma villkor men också förmånligtkunna låna pengar för att vidareutbilda sig. Därför föreslår vi att det ska blimöjligt för människor mellan att upp till en viss gräns låna av detallmänna pensionssystemet för att finansiera utbildning. Om de fackligaorganisationerna vill bredda avtalspensionerna på samma sätt ska dettamöjliggöras genom regeländringar. Förslagsvis kan man få ta ut avsin årslön. I gengäld reduceras individens ålderspension med motsvarandebelopp. Den som tagit ut ett pensionsår i förväg kan återvinna dennapensionsrätt genom sparande, exempelvis i en privat pensionsförsäkring,annat privat sparande eller genom att gå i pension något senare.Folkpartiet anser också att förtidspensionärer ska ha större möjligheter änidag att studera med bibehållen förtidspension. Studier kan vara en vägtillbaka till ett aktivt yrkesliv. är det inte ovanligt attförtidspensionärer,till följd av regelverket, avstår från vuxenutbildning.8 Utvecklingsstörda ska också ha rätt tillvuxenutbildningRegeringen skriver att mycket talar för att alla vuxna utvecklingsstördaska ha en rätt att delta i särvux liknande den rättighet som finns förvuxna, som saknar grundskolekompetens, att delta i grundläggandevuxenutbildning. Ändå avslår man förslag omatt införa en sådan rättighet.Utvecklingsstörda behöver mer stimulans än andra för att upprätthålla denkunskapsnivå de en gång förvärvat. Att deras rätt till vuxenutbildning då skavara mindre, finner liberalerna mycket svårt att förstå. Folkpartietföreslår därför att regeringen återkommer till med ett förslag tilllagstiftning om individers rättighet till särvux. Nivå och omfattning fåranpassas till individernas förutsättningar.9 Utbildning på rätt nivåDe som studerar eller tänker studera inom vuxenutbildningen harerfarenheter och kunskaper med sig, som de antingen tillskansat sig iarbetslivet eller genom utbildningar av olika slag. Det är av största vikt attde i vuxenutbildningen bemöts på rätt nivå och inte behöver läsa ommoment, så att deras utbildning blir längre, dyrare och mindremeningsfull än den skulle ha behövt vara. Detta skulle innebära storaförbättringar, inte minst för de många välutbildade invandrare som hittillsinte fått någon användning för sina utländska examina. Det skulle varavärdefullt för samhället att få tillgång till den arbetskraften, särskilt idessa tider när det råder brist på läkare, lärare och en mängd andrayrkesgrupper.För att åstadkomma en utbildning som passar var och en, måste manvalidera, dvs. värdera och erkänna, vuxenstuderandes förkunskaper.Folkpartiet anser att kommunerna ska vara skyldiga att erbjuda alla som ärintresserade en validering av sina kunskaper. I valideringen kan ocksåindividen få vägledning om eventuella åtgärder som han eller hon kan vidtaför att uppnå sina mål.10 Oberoende utvärderingFolkpartiet delar kommitténs uppfattning att det finns behov av två olikatyper av organ med kontrollerande respektive främjande funktioner.Folkpartiet har tidigare pekat på att det är fel att både skautveckla utbildningssystemet och vara rådgivande organ till kommunernasamtidigt som verket är den instans som följer upp kvaliteten i denutbildning som ges. Det är en mycket svår uppgift att varastödjande och rådgivande mot den man kritiskt ska granska ochkontrollera. För en tydligare uppföljning föreslår enuppdelning av de uppgifter som åligger Skolverket.Folkpartiet föreslår att en nationell skolinspektion inrättas, som tar övergranskningen av kvaliteten i undervisningen och utövar tillsyn. Skolverketbehåller sin stödjande och rådgivande roll och sina utvecklingsuppgifter.11 Folkhögskolor och studieförbundFolkbildningen är en viktig del i vår demokrati. Den kan erbjudaförståelse, samtal, eftertanke, kunskap och insikt för att kunna påverkasamhället och individens egna livsvillkor. Folkbildningens arbetsformer,såväl på folkhögskolor som i studieförbund, visar att folkbildningen haren egen plats i det nuvarande och kommande utbildningssamhället. Dessmetoder präglas av allas delaktighet och utgår från deltagarnas egnaerfarenheter och egna behov av insikter och kunskaper.Studieförbund och folkhögskolor har en lång tradition av att speciellt riktasig till grupper som är i behov av särskilt stöd, t.ex. dyslektiker ochfunktionshindrade. Genom sin närhet till deltagarna har studieförbund ochfolkhögskolor visat sig speciellt kapabla att anpassa verksamhetenpedagogiskt och ämnesmässigt till individens behov.Folkpartiet vill påminna om vikten av att folkbildningen behåller sittoberoende. Regeringens proposition innehåller förslag om mål och strategierför vuxnas lärande. förutsätter att dessa inte skrivs in iförordningen om statsbidrag till folkbildningen, eftersom staten enbart skallange syften med sitt stöd medan folkbildningen själv beslutar om målen försin verksamhet.I propositionen föreslår regeringen vidare att ska få särskildamedel () för att genomföra en satsning påkompetensutveckling av lärare med inriktning mot vuxenpedagogisktarbetssätt och specialpedagogik. Eftersom myndighetsroll ärbegränsad till den kommunala vuxenutbildningen, föreslår att enandel av dessa medel anvisas för fördelning av medel tillfolkhögskolor och studieförbund. Regeringen bör återkomma med förslag omdetta i budgetpropositionen.Stockholm den 19 mars 2001Ulf ()()()