mot · GP02Ub546 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub546av m.fl. (m)Den högre utbildningen och forskningen 1 Sammanfattning vill skapa förutsättningar för en högkvalitativ högre utbildning med mångfald, spets och bredd. Utbildningen skall locka så många som möjligt att studera och avlägga examen vid ett svenskt universitet eller en högskola. Målet är att alla som vill och har de grundläggande kunskaperna skall kunna välja den utbildning som han eller hon anser bäst bidrar till att förverkliga det egna livsprojektet. Den högre utbildningen måste internationaliseras och svenska universitet och högskolor måste kunna erbjuda utbildningar som står sig i ett allt mera globaliserat utbildningssamarbete. Fler alternativ, både inom och utanför landets gränser, gör att var och en får ökade möjligheter att ta till vara sin begåvning och göra det mesta av sin egen potential. Det är grundläggande att varje student får möjlighet att själv välja vilken sorts universitet eller högskola han eller hon vill läsa vid. Det måste vara upp till studenten själv att avgöra om det som passar bäst är en bred högskola med massföreläsningar eller ett smalt spjutspetsuniversitet med mycket forskningsbaserad undervisning. En logisk följd av studenternas fria val, den ökade institutionella konkurrensen och lärosätenas strävan att profilera sig är att avskaffa det centrala antagningssystemet. Varje lärosäte måste få bestämma hur antagningarna skall gå till på egen hand. Vidare måste det vara studentens val om studierna skall bedrivas på studieorten, eller om delar eller hela utbildningen skall ske på distans. Det kommer nya, bredare studentgrupper till den högre utbildningen. De gamla strukturer som var avpassade för av en årskull förväntas svälja betydligt fler. Det innebär att ramar och modeller måste anpassas så att en mer heterogen grupp studenter kan attraheras att ta klivet in i högskolevärlden. All offentlig universitetsutbildning på grundnivån i skall vara avgiftsfri som . Vi anser att kårobligatoriet är principiellt felaktigt och därför bör avskaffas. Med syfte att ytterligare bidra till ökad profilering och mångfald vill vi fortsätta den utveckling av högskolorna i stiftelseform som och varit föregångare för. Utvecklingen vid dessa båda högskolor har varit utomordentligt positiv. Den friare formen har främjat den kreativa kraften och förnyelseförmågan. En av lärarhögskolorna bör ges möjlighet till en självständig ställning. Fristående lärarutbildningar med statens uppdrag att bedriva utbildning är ett steg mot framtiden. Statens uppgift inom forskning och utveckling är att komplettera andra forskningsfinansiärer. Det innebär att tyngdpunkten läggs på grundforskningen samt forskarutbildningen. Riksdag och regering skall inte detaljstyra forskningsanslagen. Starka och självständiga universitet och högskolor är en förutsättning för forskningens frihet. har anslagen till grundutbildning urholkats . De tidigare fakultetsanslagen har urholkats. Anslagen till forskningsråd har skurits ner. Denna utveckling måste vändas. Det blir särskilt nödvändigt i ljuset av en från regeringen allt mer centralstyrd forskning och en ny struktur med starka centralistiska drag. Vi vill nu påbörja en successiv återuppbyggnad av grundutbildningsanslagen och forskningsanslagen genom att tillföra universitet och högskolor ökade resurser. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 1 2 Innehållsförteckning 3 3 Förslag till riksdagsbeslut 4 4 Utbildningspolitik med stora brister 6 5 En moderat politik för studenter 8 5.1 Inledning och problemanalys 8 6 Studenten i fokus 9 6.1 Studentens val avgör 9 6.2 Det nya studiemedelssystemet 10 6.3 Studentboende 11 7 Självständiga akademier 11 8 Utbildning skall vara tillgänglig 11 9 Lärosätet antar efter egna principer 13 9.1 Lokal antagning 13 10 Konkurrens är bra för studenten 13 11 Kårobligatorium 14 12 Kvalitetsfrågor 14 13 Fri högre utbildning 15 13.1 Fristående högskolor 15 14 Fristående lärarutbildningar 16 15 En moderat forskningspolitik 16 15.1 Statens roll inom forskning och utvecklingsarbete 16 16 Utvärdering av tidigare mål och riktlinjer för forskningspolitiken 17 17 De totala forsknings- och utvecklingsinsatserna 17 18 Balans mellan fasta och rörliga resurser 18 19 Avvägning mellan olika forskningsområden 18 20 Avvägningar mellan koncentration, profilering och decentralisering 19 21 Forskarutbildning och forskarskolor 19 22 Rekryteringsanställningar och anslag till framstående unga forskare 20 23 Internationellt samarbete 20 24 Etik och god sed i forskningen 21 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa det centrala antagningssystemet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en högre utbildningspremie. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en internationalisering av högskolan och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenternas egna val. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om akademiernas självständighet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att svenska universitet och högskolor måste arbeta för att bli en internationellt attraktiv studiemiljö. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Bolognaprocessen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utländska studenters möjlighet att få arbetstillstånd.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelningen av medel och studieplatser med hänsyn till studenternas val. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag i anslutning till ett avskaffande av kårobligatoriet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fler fristående högskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om andra former för fristående högskolor än stiftelseformen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativa lärarutbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens roll i samband med forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om detaljstyrning av forskningsanslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka fakultetsanslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ämnesråd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stärkandet av kunskapskluster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskarskolor och deras organisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser när det gäller postdoktorala akademiker. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om internationellt samarbete och EU:s sjätte ramprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etik och god sed i forskningen. 1 Yrkande 8 hänvisat till SfU. 4 Utbildningspolitik med stora brister Utvecklingen av utbildningspolitiken har sedan Socialdemokraterna övertog regeringsmakten gått mot ett planekonomiskt, kollektivistiskt tänkande. I stället för att stimulera mångfald och möjligheter för alla att växa i sin egen takt och på sitt eget sätt präglas utbildningen i allt mer av ett kollektivistiskt och centralistiskt tänkande. Universiteten och högskolorna har åter centraliserats. Lärosätena har fråntagits rätten att själva sätta antagningskraven. Politikerna har återigen marscherat in i universitetens och högskolornas styrelser. styr och ställer i allt mindre detaljer. Forskningsanslagen har skurits ner. Det gäller såväl de tidigare fakultetsanslagen som de medel som går till de forskarstyrda nationella råden. I ilska över att löntagarfonderna gjordes till forskningspengar begränsade Socialdemokraterna många möjligheter att fullfölja och starta viktiga forskningsprojekt. Den angelägna mångfalden och balansen mellan olika forskningsfinansiärer skadades. Anslagen till den akademiska grundutbildningen har sedan Socialdemokraterna övertog regeringsmakten beskurits med . Många universitetsmiljöer har härigenom blivit torftiga. Kvaliteten i utbildningen kan inte undgå att påverkas negativt av en sådan politik. Människors värderingar har gått i motsatt riktning. Det kollektivistiska tänkandet har givit plats åt ett alltmer individualistiskt tänkande. Framtiden handlar inte längre om att göra som alla andra. Varje människa vill göra det mesta av sitt eget liv, drömmarna är personliga. Gränser har suddats ut. Framtiden är inte självklart närmaste skola eller jobb på ortens stora fabrik. Allt fler vill se sig om i världen och planerar att hinna med många olika saker. Individualiseringen måste få genomslag också inom utbildningsväsendet. Det måste vara möjligt för alla, oavsett inkomst eller förmögenhet, att välja skola och utbildning. Alla studenter är olika. Därför behövs en mängd alternativ när det gäller högre utbildning på såväl grundläggande nivå som forskarnivå. Enligt har i en internationell jämförelse en förhållandevis låg andel högutbildade. Med en andel högre universitetsutbildade på 13 procent1 av befolkningen hamnar på en oroande låg sextonde plats en placering som delas med två andra länder bland 29 OECD-länder.2 När det gäller resurser för utbildning och forskning relaterat till bruttonationalprodukten (BNP) placerar sig högt. , och avsätter den högsta andelen av BNP till högskolesektorn bland . Andelen är 1,92,. Därefter följer , och med 1,71,. Vid beräkningen av denna indikator ingår resurser för både utbildning och forskning vid universitet och högskolor. Många länder har byggt ut sin högre utbildning . har i genomsnitt antalet studenter i högre utbildning ökat i . Samma utveckling har också skett i . Vårt land släpar emellertid efter till följd av tidigare försummelser. har regeringen lyckats fördela platserna på ett sådant sätt att många förblir tomma, som det på andra håll är köer. När det gäller de forskarförberedande högskoleutbildningarna ligger femma från botten av 29 . är på topp, av befolkningen i åldern med examen från denna typ av utbildningar. har endast drygt en tredjedel så många med forskarförberedande högskoleutbildning, . Education at a glance, jämförande utbildningsstatistik, indikerar förväntat antal år i högre utbildning. Den erhålls som summan av relativa deltagarfrekvenser för varje årskull för personer som är . Indikatorn är ett generellt mått på utbildningsvolymen och är beroende av både antalet studenter i högre utbildning och utbildningens längd. Genomsnittet för är . I , och kan 17-åringar förvänta sig 3,53,av högskoleutbildning. I kan 17-åringar förvänta sig av högskoleutbildning. Rapporten säger dock ingenting om vilken kvalitet dessa utbildningar håller. Vad som är oroväckande är att har förhållandevis få yngre personer i högre utbildning. Av 20-åringarna bedrev högskolestudier , respektive studier på gymnasial nivå. I , och låg andelen 20-åringar i högre utbildning mellan . En jämförelse av andelen 19-åringar i utbildning ger samma nedslående resultat. De olika är olika när det gäller fördelningen av examina3 över olika ämnesområden. Gläjdande nog ligger och högst när det gäller andel examina inom det medicinska området och vårdområdet. Däremot har den styvmoderliga behandlingen av samhällsvetenskap och humaniora fått genomslag och har en förhållandevis mycket låg andel inom samhällsvetenskap, . Genomsnittet ligger på . En jämförelse som avser högskoleutbildningar och forskarutbildning4 utfaller sämre för som hamnar i mitten av skalan jämfört med ländernas genomsnitt på . har dessutom en lägre andel av yngre personer med högskoleutbildning, eller längre, än många andra länder. Däremot är äldre åldersgrupper mer välutbildade. är på väg att halka efter i en värld som blir allt mer kunskapsbaserad, trots de ofta goda förutsättningar som finns. Ett skäl till detta är att grund- och gymnasieskolan på många håll inte lever upp till målen. De senaste årens snabba utbyggnad av den högre utbildningen har skett utan motsvarande expansion av forskningsresurserna. Det har resulterat i att viss grundutbildning saknar forskningsförankring, vilket inte kommer att passera obemärkt. En kraftigt utbyggd högre utbildning har inte gett motsvarande ökning när det gäller antalet avlagda examina. Trots att det ökade inflödet av studenter borde ha resulterat i en ökning av antalet examinerade personer har antalet studenter som avlade sin första grundexamen endast ökat med . En utmaning är att bredda och utveckla universiteten och högskolorna, så att den universitetssfär som tidigare skulle rymma av elevkullarna kan ta emot och ge alla studenter förutsättningar för en kvalitativt gedigen utbildning. Den goda skillnad som fanns mellan högskolor och universitet har etiketterats bort. All högre utbildning förväntas numera vara likadan. Verkligheten ser dock annorlunda ut. En liten högskola kan inte ha samma verksamhet som ett stort universitet. Det är i sig inte negativt. Tvärtom borde skillnader i struktur och undervisning välkomnas så att kunskaper blir tillgängliga på fler sätt och för fler än den traditionelle studenten. De klasskillnader som finns blir alltmer kunskapsbaserade. Det finns varken adel eller skråväsenden som hindrar individen . Men den kunskap man tillgodogjort sig, och den kunskap och bildning man tar till sig under sitt arbete och sitt liv får betydelse. Tanken om utbildning som en hävstång över sociala gränser har aldrig varit mer berättigad än . Investering i kunskap är personlig och måste byggas på individen som subjekt. Kunskap kan aldrig ges, bara inhämtas. Därför är det viktigt att se och erkänna alla studenter som individer och utgår från att alla är värdefulla. Varje människa måste få möjlighet att växa i bildning och kunskap. Det är betydelsefullt för den egna utvecklingen att lära sig leva i lärande, och inte rygga tillbaka inför nyheter och annorlunda problemställningar. Både bildning, i ett vidare sammanhang, och kunskap är viktiga för att den enskilde skall kunna närma sig sin fulla potential. 5 En moderat politik för studenter 5.1 Inledning och problemanalys Målet för oss är att skapa förutsättningar för en högkvalitativ högre utbildning med mångfald, spets och bredd. Utbildningen skall locka så många individer som möjligt att studera och avlägga examen vid ett svenskt universitet eller en högskola. Målet är att varje individ som vill och har de grundläggande kunskaperna skall kunna välja den utbildning som han eller hon anser bäst bidrar till att förverkliga det egna livsprojektet. En politik för kunskapsbyggande måste utgå från den enskildes personliga krav, önskemål och drömmar. Det krävs motivation för att utbildning skall ge goda resultat. Denna motivation ökar om studenten kommer in på sitt förstahandsval på den ort han eller hon önskar och slipper läsa fel saker vid ett lärosäte där man inte vill studera. Helt avgörande är dessutom att människor vet att ökade kunskaper värderas och ger bättre förutsättningar för framtiden. Det måste löna sig att utbilda och förkovra sig. Utbildningsfrågor kan aldrig ses isolerade från resten av samhället. Företagsklimat, skatter, lönebildning, ansvarstagande och sociala förändringar påverkar människors vilja och förmåga att ta tillvara sina förutsättningar. Den högre utbildningen måste internationaliseras och svenska universitet och högskolor måste kunna erbjuda utbildningar som står sig i ett allt mer globaliserat utbildningssamarbete. Fler alternativ både inom och utanför landets gränser gör att var och en får ökade möjligheter att ta till vara sin begåvning och göra det mesta av sina egna förutsättningar. Detta gäller inte minst tillgången till kompetensutveckling, pedagogisk träning och ledarskapsutbildning för de anställda inom universitetsvärlden. 6 Studenten i fokus 6.1 Studentens val avgör Det är grundläggande att varje student får möjlighet att själv välja vilken sorts universitet eller högskola han eller hon vill läsa vid. Det måste vara upp till studenten själv att avgöra om det som passar bäst är en bred högskola med massföreläsningar, eller ett smalt spjutspetsuniversitet med mycket forskningsbaserad undervisning. Vidare måste det vara studentens val om studierna skall bedrivas på studieorten, eller om delar eller hela utbildningen skall ske på distans. har distansutbildningen satt spännande avtryck i universitetsvärlden. Ett av dessa är det Internetprojekt som t.ex. och ingår i, vilket binder samman världsledande forskare och deras studenter. Ett annat är den möjlighet som öppnas för studenter som inte kan eller vill flytta till universitetsorterna, men ändå kan ta del av alla den moderna undervisningens tillfällen. Att studenten själv får bestämma var han eller hon vill förlägga sin utbildning kommer med stor sannolikhet att leda till att vissa utbildningar dit få söker sig läggs ner medan andra utbildningar med stor efterfrågan kan byggas ut. Denna ökade institutionella konkurrens innebär också att lärosätena måste profilera sig bättre gentemot studenterna och anstränga sig för att dra till sig sökande. Det kommer nya, bredare studentgrupper till den högre utbildningen. De gamla strukturer som var avpassade för av en årskull förväntas svälja betydligt fler. Det innebär att ramar och modeller måste anpassas så att en mer heterogen grupp studenter kan attraheras att ta klivet in i högskolevärlden. Det visar sig vid studier av genomförda rankningar och granskningar att studenterna värdesätter andra saker än vad som ofta antas i debatten. I den rankning Moderna Tider presenterade hamnade t.ex. i som nummer ett när det gällde utbildningen för journalister. Det var toppbetyg i studier och miljö som gav bättre totalbetyg än den prestigefyllda , medier och kommunikation i . 6.2 Det nya studiemedelssystemet Det nya studiemedelssystemet som trädde i kraft är inte ett nytt och reformerat system utan snarare ytterligare ett antal lappar på ett i längden ohållbart system. När beslut om studiemedelssystemet togs i röstade vi för avslag av propositionen. Det behövs politisk enighet kring ett långsiktigt, hållbart och överblickbart studiefinansieringssystem. Moderata samlingspartiet är inriktat på att konstruktivt söka lösningar till ett heltäckande studiefinansieringssystem som bygger på bredast möjliga politiska förankring och som uppfyller följande avgörande principer: För det första skall ett framtida studiefinansieringssystem vara ekonomiskt hållbart och överblickbart både för den enskilde studenten och samhället samt fullt ut finansierat. För det andra skall högre utbildning löna sig även ekonomiskt. Ett sätt att bidra till högre lönsamhet är att på olika sätt försöka minska studenternas skuldsättning. Bl.a. vill vi helt ta bort fribeloppet och göra det möjligt att arbeta utan att få minskade studiemedel. För det tredje skall systemet bidra till att motverka social snedrekrytering. Många vågar av olika skäl inte ta steget in i den akademiska världen. Det avgörande är att högre studier skall löna sig. Studier utomlands skall uppmuntras. Det ger mer av spetskunnande och nödvändiga internationella kontakter. För det fjärde skall skulderna betalas tillbaka. Både nuvarande och föreslagna system bidrar snarare till det motsatta: ökad skuldsättning. Sannolikheten att den enskilde skall kunna betala tillbaka studielånet innan avskrivningen sker är ofta obefintlig. För det femte skall alla studenter ha rätt till såväl privatekonomisk rådgivning som information om vilken kvalitet olika utbildningar har innan ett av de viktigaste investeringsbesluten i livet fattas. För det sjätte så måste ett större mått av flexibilitet tillåtas så att även längre studier kan finansieras via studiemedel och att de som så vill kan få studiemedel mer än . För det sjunde vill vi konkurrensutsätta CSN genom att skapa möjligheter för de studenter som så vill att få sina studielån via sin bank. 6.3 Studentboende På många universitets- och högskoleorter är det mycket svårt för studerande att få bostad. Bostadsbristen får inte bli ett hinder för människor att utbilda sig. Det är viktigt att snabbt åstadkomma lösningar som skapar bostäder åt studenter så att de akuta problemen avhjälps. Vi föreslår att del av stadigvarande bostad skall få hyras ut utan att uthyraren behöver betala skatt på inkomsten. Detta är det snabbaste sättet att enkelt och billigt få fram bostäder för ungdomar och studerande. Dessutom vill vi att en inventering av de statliga fastigheter som enkelt kan byggas om till studentbostäder skall genomföras. På måste förutsättningarna för byggande av bostäder reformeras så att nyproduktion möjliggörs. 7 Självständiga akademier Vi anser att universitet och högskolor är betydligt mer än utbildade forskningsutförare i statens tjänst. Fria, självständiga universitet tillhör de viktigaste institutionerna i kunskapssamhället. De svenska universiteten och högskolorna måste stärkas. Goda resurser för såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning är nödvändigt. Universitet och högskolor måste vidare ges möjlighet till en mer profilerad inriktning. Vi vill göra det möjligt för något universitet att satsa huvudsakligen på forskning, andra på olika utbildningsuppdrag och ytterligare andra skapa sig en profil på ett eller ett fåtal utbildnings- och forskningsområden. I universitetens främsta uppgift att bedriva vetenskaplig forskning och utbildning som håller högsta internationella kvalitet ingår funktionen att vara samhällets självkritiska spegel. Detta uppdrag innebär att kritiskt granska samhället och dess beståndsdelar. För att granskningen skall vara trovärdig krävs ett oberoende från statsmakten. utgör grunden för en sund demokrati, eftersom de bidrar med en fristående samhällskritik och en självständig kunskapsproduktion. Om inte samhällets medborgare kan tillgodogöra sig oberoende och relevanta kunskaper för sina beslut sätts den demokratiska processen ur spel. En kvalificerad och fri samhällsdebatt vitaliserar demokratin och utgör därmed en viktig livsnerv för samhället. Vi föreslår också att universitetsstyrelserna avpolitiseras för att öka den akademiska friheten, det vill säga friheten för forskarna och lärarna enskilt eller kollegialt att råda över verksamheten. 8 Utbildning skall vara tillgänglig All offentlig universitetsutbildning på grundnivån i skall vara avgiftsfri som . Med det skattesystem som råder och den mycket sammanpressade lönestrukturen finns det ingen möjlighet för studenter att själva finansiera hela eller delar av sin utbildning. Redan de stora studielån som många studenter drar på sig är så betungande att de är mycket svåra att betala av även för individer med avancerade akademiska arbeten. Men med tanke på att kunskapsinhämtning inte längre har några gränser, och att utbytet med utlandet bör öka framöver, leder den svenska modellen till vissa problem . Som situationen är betalar utländska studenter inga kursavgifter när de läser vid svenska universitet, under det att svenska staten ofta finansierar svenska studenters kursavgifter vid utländska universitet. Kunskapsmarknaden blir global. Utlandsstudier blir allt vanligare, och då måste svenska studenter kunna utnyttja de expanderande möjligheterna. måste bli ett land dit utländska studenter söker sig för att skaffa sig en högkvalitativ utbildning. Det är hög tid för att aktivt arbeta för att dra till sig begåvade personer och inte släppa dem ifrån sig. och högskolor måste arbeta för att bli globala, attraktiva studiemiljöer som ger individer från hela världen bildning och förutsättningar för en global arbetsmarknad. måste det bli enklare och mer naturligt för svenska studenter att studera hela eller delar av sin utbildning vid ett utländskt lärosäte.