mot · GO02Fi17 · 2001-05-02 00:00:00 — Allratydligast slår detta igenom när det gäller bristen på reformer för ökatföretagande.Åtgärder i syfte att förbättra förutsättningarna för framväxandet av nyaföretag och för att redan befintliga företag skall kunna växa lyser med sinfrånvaro. Ordet "företagande" nämns knappt alls i propositionen. Att värna debefintliga systemen är för regeringen viktigare än att via reformer skapa dendynamik som är ett måste för företagande och tillväxt.Regeringen spår fortsatteftersläpningFrånvaron av en reformagenda för framtiden blir än meranmärkningsvärd då regeringens egna bedömningar av denkommande ekonomiska utvecklingen beaktas.I vårpropositionen bedömer regeringen den långsiktiga svenska BNP-tillväxten till . Trots att tillväxten kommer attligga något över den nivån - och 2,3 respektve 2,1procent för de nästkommande åren - så kommer tillväxt att liggalägre än omvärldens. beräknas vår tillväxt ligga en halv procentenhetunder den som gäller för såväl EU som euroområdet och nästan en och enhalv procentenhet under tillväxten i . Jämfört med snittet förvärldstillväxten bedöms BNP-tillväxt ligga nästan tvåprocentenheter lägre.Diagram: 5:1 Prognoser för tillväxten (utfall för )Källa: (vårpropositionen, bilaga 1) ochOECDTrots att regeringen således räknar med en fortsattekonomisk eftersläpning gentemot omvärlden så bedömsinga strukturella reformer som nödvändiga. FinansministerBosse menar till och med att den kommandeavmattningen är positiv i den meningen att risken föröverhettning minskar. Istället för att vidta reformer i syfte atthöja utbudet i ekonomin och stärka den långsiktigt hållbaratillväxtpotentialen så litar finansministern hellre till attkonjunkturavmattningen skall leda till att tillväxten faller nermot den rådande långsiktigt hållbara nivån - en nivå som ärlägre än i flertalet andra länder. De ekonomiskakonsekvenserna av att stå utan reformagenda kan knappastbli tydligare.Indirekt menar finansministern därmed också att dagens öppnaarbetslöshet kring är på gränsen till den långsiktigt hållbara.Utanreformering av arbetsmarknaden torde därmed inte den öppna arbetslöshetenkunna bli lägre utan stigande inflationstryck.En ny ekonomisk politikDen ekonomiska politiken skallbryta eftersläpningenSverige måste bryta eftersläpningen gentemot andra länder.Det är och förblir den viktigaste ekonomisk-politiskautmaningen att nu genomföra de reformer som gör detmöjligt att uppnå en långvarig och uthållig tillväxt förenatmed stabila statsfinanser.Reformpolitiken skall utformas så att hög tillväxt kan förenas med envikande arbetslöshet och låg inflation. Genom en politik för tillväxt och ettväxande utbud av arbete kan det svenska samhället möta den demografiskautmaningen och säkerställa en trygg och fortsatt välfärd. Det bör vara ett målför den ekonomiska politiken att genom reformer möjliggöra en tillväxt somär högre än genomsnittet i OECD.När nu går ur den högkonjunktur som präglat världsekonominsutveckling kvarstår ett antal grundläggande strukturellaproblem i svensk ekonomi.Under 1990-talet öppnades viktiga samhällsområden upp förmarknadsekonomi och ökat utrymme för enskilda människors valfrihet ochföretagsamhet. En oberoende riksbank med tydligt inflationsmål och nyaregler för budgetprocess har tillsammans med EU-medlemskapetgett en övergripande stabilitet.Samtidigt har regeringen efter krisåren tillåtit att deoffentliga utgifterna på nytt har stigit. De utgiftsminskningar somgenomfördes har i sin helhet återställts genom beslut om ökadeutgifter. Det medför att de svenska offentliga finanserna i grunden har sammakonjunkturkänslighet som . Den offentliga utgiftskvotenär inte bara högst inom utan ligger så mycket som övergenomsnittet bland medlemsländer.Den svenska arbetsmarknaden präglas av stelhet och brist på öppenhetsom både försvårar kampen mot arbetslösheten och möjligheterna till enlångsiktigt uthållig tillväxt. Skatterna har höjts i en omfattningsom gör att skattetrycket är väsentligt högre och med det de skattekilar sommotverkar arbete och företagande.De reformer som tillkom på borgerligt initiativ och som under 1990-taletgav ny växtkraft har i en del fall återställts och i andra fallmotverkats. har reformpolitiken avstannat i sin helhet. I dagpräglas politiken av ett aktivt motstånd mot nytänkande och enskildamänniskors valfrihet och företagande.De djupgående strukturella problem som stor konjunkturkänslighet, högutgifts- och skattekvot samt stora politikerstyrda monopol utgör kvarstår i enomfattning som hindrar och motverkar den tillväxt och den sysselsättningsom behöver. Detta är särskilt allvarligt eftersom behovet av reformerför att offensivt möta den internationella utvecklingen är större än i1990-talets början. I stället väljer regeringen en ekonomisk politik somenklast kan beskrivas som den defensiva anpassningens. Det är en strategisom leder till eftersläpning och försummade möjligheter.För att legitimera frånvaron av reformer för ökad tillväxt ochsysselsättning sätter regeringen sina förhoppningar till de offentligaöverskottsmål för de offentliga finanserna man uppställer. Men storaoffentliga överskott räcker inte för att säkra välfärden för morgondagenspensionärer och arbetande befolkning. Framtida pensioner och löner kommerinte att kunna vara högre än det välstånd som skapas vid varje givet tillfälle iframtiden. Överskott i de offentliga finanserna ersätter inte behovet avreformer för ökad tillväxt.Därför måste en offensiv reformpolitik gå före en överbeskattning av detsvenska folket. Stabilitet i de offentliga finanserna uppnås genom en stramutgiftspolitik som ger de offentliga finanserna en balans överkonjunkturcykeln, lägre utgiftskvot samt en minskad skuldkvot. Därmeduppnås en minskad konjunkturkänslighet. Oförmågan till en hög och uthålligtillväxt måste brytas. Den ekonomiska politiken bör motdenna bakgrund ha den inriktning som redovisas nedan.Ett ökat utbud av företagande ocharbeteDen ekonomiska politiken skall var utbudsinriktad och syftatill att underlätta för ökade investeringar och ökatföretagande. Skattepolitiken skall uppmuntra till arbete ochmotverka både fattigdomsfällor och tröskeleffekter in påarbetsmarknaden. Det skall löna sig med utbildning. Flerskall vilja arbeta en längre del av sitt liv och mer under dedelar av livet då det passar dem bäst. Arbetsrätten skall göradet lätt att anställda. Både socialförsäkringar ocharbetslöshetsförsäkringar skall vara utformade för attunderlätta för människor att arbeta när de vill.Målet för reformpolitiken är att öka långsiktiga tillväxtpotential.Arbetslösheten skall pressas ner och sysselsättningen öka utan växandeefterfrågetryck och inflation. Arbetslösheten bör avvecklas som ettsamhälleligt problem.Den offentliga utgiftskvoten skallpressas nerDen globala ekonomiska utvecklingen präglas av snabbtväxande internationella marknader och ökad jämförbarhetmellan olika länders konkurrensförmåga om företagande ochkunskap. Den offentliga sektorn i är extremt storjämfört med för oss viktiga och jämförbara länder. Detmotverkar dynamiken i den ekonomiska utvecklingen ochurholkar konkurrenskraften. Flertalet länder inom EUgenomför reformer för att sänkta skattetrycket. Detgäller också utvecklingen inom . Utrymmet för denprivata sektorn och för medborgarnas egen beslutanderättmåste öka. skall ha starka skattebaser, inte världenshögsta skattesatser. Den offentliga utgiftskvoten måstelångsiktigt pressas ner mot de nivåer som präglar OECD-genomsnittet.Utgiftstaken skall respekteras och inte sättas för att öppna för nyautgiftsbeslut. De beslutade utgiftsramarna skall vara de mål sombudgetpolitiken skall leva upp till.De offentliga finanserna skall varai balans över konjunkturcykelnVi anser att regering och riksdag bör ha som mål förbudgetarbetet att de offentliga finanserna skall vara i balansöver konjunkturcykeln. Balansmålet bör inte omfatta detenskilda sparande som sker inom PPM-delen ipensionssystemet och som är ett privaträttsligt sparande.Vårt balansmål underlättar både för en lägre utgiftskvot och ett lägreskattetryck som motverkar dagens stora konjunkturkänslighet och ledertillsammans med privatiseringar av statliga företag till att skuldkvoten kanpressas ner. Balans i de offentliga finanserna innebär inte ett lägre totaltsparande i ekonomin. Genom lägre skatter på arbete och sparande ökar istället utrymmet för de enskilda medborgarna att öka sitt sparande.Minskad skuldkvotMed målet om balans i de offentliga finanserna överkonjunkturcykeln minskas både den statliga och offentligaskuldkvoten. Genom privatisering av statliga företag kanamorteringar genomföras som pressar ner statsskuldenytterligare. Genom en minskad skuldkvot minskas deoffentliga finansernas sårbarhet som utrymmet förprivata investeringar blir större. Den statliga skuldkvoten börner fram till 2004.Ökad konkurrens ochföretagsamhet genommarknadsekonomiska reformerTrots den ekonomiska dynamik och de framsteg som följt avökad konkurrens och nytt företagande inom områden somtelemarknaden eller elmarknaden kvarstår stora och faktiskamonopol inom de svenska välfärdstjänsterna. De symptomsom präglar planekonomiskt styrda sektorer präglar också desektorer som i är undantagna från konkurrens ochföretagande och där den enskilde medborgaren inte ges enegen valmöjlighet. Vi ser symptomen i form av köer,framväxande alternativa marknader, ökande resursbehov,bristande service och kvalitet, små påverkansmöjligheter ochliten motivation för de anställda. Den politiska styrningen äromfattande och detaljerad medan marknadsinriktningen ärbegränsad eller ingen alls.Sjukvården och skolan borde vara dynamiska och växandekunskapsverksamheter med nya möjligheter för de anställda och en tydliginriktning på den enskildes krav och behov. Äldreomsorgen är en av deviktigaste tjänstesektorerna med direkt betydelse för de äldres värdighet.Barnomsorgen måste möta de krav på mångfald och flexibilitet som modernamänniskor och en ny tids arbetsmarknad ställer. Bostadssektorn präglas i dagav svarta marknader och en stelhet som låser upp bostadsbeståndet och sommotverkar rörlighet och tillväxt. Dessa sektorer kännetecknas av att de i högutsträckning inte utgör kollektiva utan individuella tjänster, även om de iflerafall förutsätter kollektiv finansiering.Det är en grundläggande uppgift för en ny ekonomisk politik att öppnaupp dessa områden för valfrihet, marknadsanpassning och företagsamhet.Därmed bryts den tudelning av vårt samhälle som skapar hinder ochbegränsningar för några av kunskapssamhällets viktigaste verksamheter ochdess anställda. kan välfärden inom dessa områden utvecklas eftermedborgarnas villkor.Sverige skall vara en ledandeföretagarnationEn utbudsinriktad politik måste sätta de enskildaföretagarnas villkor i förgrunden. Det skall vara lätt att startaoch driva företag. Arbetsmarknadens regler skall uppmuntraföretagare att bli arbetsgivare till fler anställda.Småföretagande skall ha skattevillkor och ett regelverk somstimulerar till tillväxt och fortsatt företagande. Genom bättreförutsättningar för företagande och investeringar växer densvenska ekonomin. Tjänstesektorn för hushållstjänster kangenom nya regler bidra med nytt företagande. skallgenom skatter på företagande och ägande vara ledande närdet gäller konkurrenskraften om företagande, forskning ochkunskap. Utflyttningen av huvudkontor och forskning skallvändas till en utveckling som berikar det svenska kunskaps-och företagarsamhället. Inkomstskatterna skall vara så lågaatt fler människor skall kunna ha ett jobb att försörja sig på.Privata företag är bättre ägnade att växa på marknadsekonomins villkor.Statliga företag bör därför privatiseras.Minskade behov av offentligabidragEn viktig del i omvandlingen av det svenska samhället är attminska medborgarnas behov av bidrag. Lägre skatter bidrartill ett mindre tryck på ökade offentliga utgifter och skaparen större trygghet för de enskilda hushållen.Det är det faktum att svenska låginkomsttagare är världens högstbeskattade som leder till ett växande bidragsbehov. Detta förhållande riskeraratt skärpas av en högskattepolitik som kommer atttvingas lägga en större belastning av skattetrycket på de skattebaser som inteär rörliga. Detta riskerar att leda till ett växande bidragsbehov somurholkade skattebaser kan komma att tvinga fram oönskadeutgiftsminskningar som just slår mot de grupper som också får en större delav skattebelastningen.I omvandlingen av det svenska samhället måste målet om att minskamedborgarnas behov av bidrag vara en viktig del i arbetet på att skapatrygghet och oberoende. På det viset elimineras också s.k. fattigdomsfällor,vilka motverkar arbete och leder till utanförskap. Genom ett minskande behovav bidrag växer förutsättningarna att ha en god kontroll över de offentligautgifternas utveckling.En modern inkomstskattereformför trygghet och tillväxtUnder det kommande decenniet skall eninkomstskattereform genomföras som alltid gör det lönt attarbeta och att utbilda sig och som gör det möjligt för fler attleva på sin lön. Låga inkomster skall skyddas från onödigtskatteuttag. Det svenska samhället skall vara attraktivt förhögutbildade och stimulera fler till högre utbildning.Skattepolitiken skall ta hänsyn till försörjningsbördan och stimulera flertill arbete och göra det intressant för fler att arbeta avsittliv. Medborgarna skall i stor utsträckning ha kontroll över sin egen trygghetoch hushållsekonomi. Marginaleffekter och fattigdomsfällor skall avvecklas.Låg inflation och en stabil valutaEn låg inflation bidrar till investeringar och tillväxt.Riksbanken skall ha ett oberoende och övriga förutsättningarsom gör att den kan stå stark när det gäller att värnaprisstabilitet och låg inflation. Löneutvecklingen och deoffentliga finanserna gynnas av ett stabilt penningvärde.Svenskt företagande behöver en stabil valuta i förhållande till sinaviktigaste marknader. En växande osäkerhet om den svenska kronan försvårarför de mindre och medelstora företag som söker vinna nya marknader utanförlandet. En ekonomisk politik som följs av sjunkande kronvärde urholkarvälfärden och snedvrider förutsättningarna för nytt företagande till förmån förde stora företag som genom sänkt kronkurs får ökad konkurrenskraft.Det är mot denna bakgrund av yttersta vikt att tar full del isamarbetet om den gemensamma valutan. Euron bör möjligt blisvensk valuta. bör därför fatta beslut om fullt deltagande ivalutasamarbetet. efter ett positivt beslut skall inträda iERM2.Fri handelFri handel skall vara en övergripande norm för denekonomiska politiken. Tullar och skatter som motverkar enfri handel och fria kapitalrörelser leder till högre kostnaderoch dyrare räntor som marknaderna fungerarsämre. De som ytterst drabbas är de enskilda människorna.Sverige skall med engagemang driva fri handel i och utanförEU. Europeiska unionens jordbrukspolitik bör inom ramenför internationella överenskommelser om ömsesidigaavregleringar avvecklas till förmån för en ökadvärldsmarknadsorientering.Tid för en offensivreformpolitikReformagendan för det nyaårtiondetDet kommande decenniets reformagenda handlar om att ökautrymmet för den enskildes valfrihet, arbetsamhet ochföretagande. Marknadsekonomiska reformer ger bådemångfald och ökad trygghet. Det offentliga skall stå för engrundläggande trygghet och prioritera stöd till dem som integenom eget arbete och egna ansträngningar kan klara denegna vardagen på ett värdigt sätt.De enskilda hushållen skall i största möjliga utsträckning ha sin trygghet iegna händer och kontroll över den egna ekonomin. En socialt framsyntskattepolitik skall minska behoven av bidrag och transfereringar till dem somgenom eget arbete kan försörja sig.Reformpolitiken skall ske inom ramen för stabila offentliga finanser ochde krav som Europeiska unionens konvergenskrav ställer.En politik för företagsamhetensoch arbetets SverigeDet är konkurrenskraft om företagande ochkunskap som avgör framtidens välfärd och välstånd. Det ärden enskilde företagarens villkor som ger ett ökatföretagande över hela landet.Förenklingen för företagandet bör genomföras enligt Simplex-gruppensförslag. Det skall bli lättare att starta företag och möjligheten att få F-skattsedel bör underlättas.Arbetsmarknaden bör reformeras med sikte på att skapa en störreflexibilitet och en större mångfald av åtgärder för att ge fler arbetslösaarbete.Arbetsrätten bör göras mer individuell för att leva upp till en ny tidsarbetsmarknad. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och obligatoriskoch så utformad att den stimulerar och underlättar jobbsökande. Privataarbetsförmedlingar och rekryteringsföretag spelar en allt större roll i dettaarbete. Utbildningen för vuxna bör i en större utsträckning återspegla denenskildes villkor och önskemål. Den kvalificerade yrkesutbildningen skall ståi fokus. Vi återkommer i samband med höstens budgetproposition med våraförslag i denna del.Företagandebeskattningen måste utformas så att företagande ochinvesteringar i stimuleras och att det svenska företagsklimatet kanhävda sig i ett internationellt perspektiv. Förmögenhetsbeskattningen liksomdubbelbeskattningen på aktieudelningar avskaffas. Beskattningen av optionerbör förändras för att underlätta för svenska företag att ge delaktighet åtanställda. Den statliga inkomstskatten medverkar till utflyttning av forskningoch huvudkontor och bör avvecklas. Ökad konkurrens och mångfald skallsäkras. Fritt företagande och etableringsfrihet bör genomföras inomsjukvården, utbildningen och omsorgsverksamheterna.En halverad skatt på hushållsnära tjänster underlättar för familjer ochhushåll och skapar en grund för nytt företagande och nya arbeten.Privatisering av statliga företag leder till bättre ägande och nyaförutsättningar för investeringar och tillväxt. bör destatliga företagen privatiseras i en takt som är förenlig med marknadensutveckling och till rimliga priser.En modern inkomstskattereformLåga inkomster bör skyddas från onödigt skatteuttag. Detskall vara lättare än att leva på sin lön. Behovet avbidrag och transfereringar skall minska. Det skall alltid lönasig att arbeta. Genom lägre skatter skapas förutsättningar förfler jobb även inom områden som är hårt utsatta förpriskonkurrens. skall vara konkurrenskraftigt omföretagande och kunskaper.Ett grundavdrag på bör införas. Grundavdraget motverkar fattigdomsfällor,minskar bidragsbehov och leder till fler jobb. Ett förvärvsavdrag minskarmarginaleffekterna och stimulerar till ökat arbete. Förvärvsavdraget bör varapå av inkomsten. införs det och höjs till tioprocent.Den statliga inkomstskatten bör avvecklas. Den sänks till 15 procentunder treårsperioden.Skattepolitiken måste ta hänsyn till försörjningsbördan. Ett grundavdragpå per barn införs omgående. Tillsammans med dagensbarnbidrag innebär detta nya och bättre förutsättningar för barnfamiljernastrygghet.Tyngdpunkten i den moderata inkomstskattereformen ligger på låg- ochmedelinkomsttagare. De skattesänkningar som vi genomför leder till ettradikalt minskad behov av bidrag och transfereringar för hushåll medarbetsinkomster. Skattesänkningarna som riktar sig till låg- ochmedelinkomsttagare är väsentligt större än de utgiftsminskningar sompåverkar hushållens köpkraft. Vår inkomstskattereform är ett led i arbetet påatt göra till en ledande tillväxtnation och ett samhälle präglat av ensocial trygghet som människor förfogar över själva.Sverige som en ledandekunskapsnationVi vill göra alla skolor till fria skolor som kan fokusera sittarbete på undervisning, pedagogik och en bra miljö föreleverna. Genom en nationell skolpeng säkras bådeelevernas fria val och förutsättningarna för mångfald ochsjälvständiga skolor i konkurrens om den bästaundervisningen. Mångfalden bland skolor kan möta flerelevers behov. Skolpengen leder inte bara till ett fritt skolvalutan också till att nya skolor kan växa fram alltmedan skolorsom inte håller de mått föräldrar och elever ställer tvingasförändra sin verksamhet till det bättre. Ett företagande inomskolan kan vitalisera det svenska utbildningssamhället.Den nationella skolpengen leder till att pengarna till skolan går rakt in i deenskilda skolorna och klassrummen. Det blir rektorer och lärare som fårmöjligheten att på bästa sätt använda resurserna. Rekryteringen av lärare blirden enskilda skolans sak. Möjligheten att vara en dynamisk institution förutbildning mitt i det svenska kunskapssamhället förstärks i och med attgränsen mellan privat och offentlig sektor löses upp. Vi ökar på de särskildaanslagen till skolan och inför en skolpeng som omfattar 60 miljarder kronor.Det är den största och viktigaste reformen för att förnya och förbättra densvenska skolan och utbildningsväsendet i Sverige.Universitet och högskolor får ökade medel till forskning ochundervisning. Vi vill att ytterligare en eller två högskolor skall blisjälvständiga och avsätter medel för detta.Till hösten återkommer vi till en reform för att säkra en vuxenutbildningsom ger en ökad anställningsbarhet och trygghet på arbetsmarknaden baseradpå den enskildes villkor och förutsättningar.En sjukvård i klass med världensbästaVi vill genomföra en obligatorisk gemensamt finansieradhälsoförsäkring som innebär att pengarna följer patientenoch därmed tillfaller den vårdgivare patienten väljer.Därmed blir sjukvården en dynamisk del i en ny tidsekonomi. Nytt företagande och nya lösningar stimuleras i eninnovativ ekonomi där alla resurser för sjukvård tas tillvara.Den enskilde patientens rätt till vård när han eller honbehöver den garanteras redan under det kommande åretgenom att en nationell vårdgaranti införs. Den är ett förstasteg mot en allmän hälsovårdsförsäkring.Vid införandet av den nationella vårdgarantin tillför vi sjukvården direktfyra miljarder för 2002-2003 för att underlätta avvecklingen av köer och2004 ytterligare för att säkra att en större del avskattebetalarnas pengar går direkt till sjukvården. Vårdgarantin blir denenskilde patientens rättighet och kan användas inom såväl privat somoffentlig sjukvård inom eller utom landet. Den leder till väsentligt kortareköer och minskad sjukfrånvaro.Den svenska sjukvården kan med mångfald, företagande och konkurrensutvecklas snabbare inte bara efter patienternas behov och önskemål utanockså efter de möjligheter som ny medicinsk vetenskap ger möjlighet till.Kombinationen av ledande medicinsk forskning, de stora genombrotten inombiotekniken och ett dynamiskt företagande inom sjukvårdssektorn kan bidratill att blir ledande när det gäller modern sjukvård.En äldreomsorg präglad avrespekt för den enskildeVi vill införa en äldrepeng som gör det möjligt för denenskilde att välja hur och var man skall tillbringa sina äldredagar. En ökad mångfald och ett nytt företagande skapar enny tjänstesektor men också en ökad trygghet och värdighetför våra äldre.Det kommer att vara en av det svenska samhällets största utmaningar attleva upp till de krav som en allt större andel äldre innebär. Ett första steg äratt säkra att äldre medborgare har en rätt att bestämma över sin egen tillvarooch har möjlighet att ställa krav i sin egenskap av individer. Ett andra steg äratt säkra att omsorgen om de äldre får en tillräckligt stor andel av vårtsamhälles samlade resurser så att kvalitet och trygghet kan säkras.En socialförsäkringsreformSverige behöver en socialförsäkringsreform ipensionsreformens fotspår. Målsättningen bör vara ett robustoch oberoende försäkringssystem där förmåner och avgifterrelaterar till varandra och inte påverkas av de offentligafinansernas utveckling.Reformen bör utformas så att den bidrar till minskad ohälsa ochsjukfrånvaro och att den som är sjuk kan bli frisk.Vi tar nu de första stegen för att nedbringa de höga frånvarotalen. Genomett större ansvar hos de enskilda försäkringskassorna ökar förutsättningarnaför rehabilitering. Införandet av en vårdgaranti leder till kortaresjukskrivningar för dem som står i kö. Minskningen av frånvarodagarhar en ekonomisk konsekvens men också en mänsklig.