mot · GP02Ub293 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub293av och ()Idrotten som skolämne Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att öka den fysiska aktiviteten bland elever i och gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka idrottsämnets ställning i såväl grundskola som gymnasieskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett utökat uppdrag i lärarutbildningen och lärarfortbildningen. Sämre hälsa Allt fler barn rör sig alltför lite. Vår tilltagande inaktivitet är ett stort samhällsproblem. Ett växande antal barn är fysiskt helt passiva. Forskare både i och utomlands är överens om att detta är ett av våra största folkhälsoproblem. Redan nu konstaterar läkarna allvarliga hälsoproblem som sammanhänger med den passiva livsstilen. Det är i livet som människans benmassa byggs upp. Motion och rörelse är den enskilt viktigaste faktorn för att undvika benskörhet. En ny svensk undersökning visar att av drygt 600 skolbarn i lider vart fjärde barn av övervikt. Den ansvarige forskaren, professor vid säger att detta är alarmerande siffror. En annan svensk undersökning att var fjärde elev rör sig enbart under idrottstimmarna i skolan. Det betyder knappt . Regeringen har deklarerat att 2001 är startår för i rörelse. Det är ett vällovligt initiativ. Men för att mönstret varaktigt ska brytas behövs mer än tillfälliga kampanjer som trots allt bara når ett begränsat antal personer och ofta dem som redan är fysiskt aktiva. Utvecklingen av idrottsämnet i skolan Via skolan når man alla barn och ungdomar i . Därför har skolan en stor uppgift att hos barn och ungdomar tillgodose behovet av fysisk aktivitet samt att grundlägga goda hälsofrämjande vanor. Idrottsämnet har , då den nuvarande läroplanen kom, kraftigt fått stryka på foten. Grundskolorna minskade omfattningen av idrottsundervisning och gymnasieskolorna minskade idrottsundervisningen . hade eleverna , och man hade mellan 15 och per skolår. hade man gymnastik och . hade skolorna och per läsår. ägnade skolorna åt idrott och hade . Dessutom tas idrottsdagarnas timtid numera från idrottsämnet. hade de en särskild kvot. Man kan också utläsa av statistiken att de elever som går på de teoretiska programmen på gymnasieskolan rör sig mer än de som går på de yrkesinriktade programmen. De som rör sig allra minst är de elever som går på det individuella programmet på gymnasiet. av eleverna på det individuella programmet hade underkänt i ämnet idrott och hälsa medan motsvarande siffra bara var på naturvetenskapsprogrammet och på samhällsprogrammet, visar statistik från . Den är alarmerande och visar ur ett historiskt perspektiv vart vi är på väg. kom det en förändring. Då fick en elev sammanlagt mer idrott . Det betyder i snitt mellan två och mer idrott . Det får dock betraktas som en ganska marginell ökning. Dessutom heter ämnet Idrott Idrott och hälsa. Det har alltså blivit mer teoretiskt. Där ingår teoretiska kunskapsblock om kost och kropp. De låg förut på låg- och mellanstadiet inom ämnesområdet OÄ. är näst sämst i för idrott i skolan. Bara har det sämre beställt. är ett samverkansprojekt mellan skola (Ängslättskolan) och den lokala idrottsföreningen () i . Projektet följs av ett stort antal vetenskapliga institutioner vid och . Alla barn i som börjar skolan erhåller en daglig lektion Idrott och hälsa och ska alla från åk 1 till åk 9 ha idrott i samma utsträckning. har alla barn i åk 13 fysisk aktivitet . Ämnet handlar framför allt om att ge barnet färdigheter och en möjlighet att själv ta ansvar för sin hälsa i ett livslångt perspektiv. Idrottsrörelsen i form av fotbollsföreningen, , erbjöd skolan sina tjänster och har anställt en idrottsledare som arbetar i skolan och hjälper till med den fysiska aktiviteten. Friskis & Svettis, samt en tennisförening deltar också i samarbetet. har kartlagt hela grundskolesystem på hur mycket idrottsrelaterad undervisning som finns, hur många skolor som har tagit ställning till att arbeta hälsofrämjande, hur många elever som saknar betyg i ämnet Idrott och hälsa i åk 9, rektorns inställning till ämnet m m. Denna nationella och unika enkät presenterades på idrottens riksdag/. Den visade att svenska barn får alldeles för lite av idrott i skolan, särskilt i storstäderna. Utöka timantalet av Idrott och hälsa i varje skola Det finns inte några genvägar till bättre hälsa. Vi måste hitta former som kan genomsyra varje elevs möjlighet att få idrott som ett positivt och roligt moment i sin skolvardag och som kan öppna för mera rörelse också och i vuxenlivet. är ett bra exempel på hur man kan arbeta. Men skolan måste också få utökad tid avsatt för fysisk aktivitet. Det räcker inte med att det finns eldsjälar på några skolor i Svergie som driver framgångsrika projekt. Förutsättningarna måste skapas på varje skola för att nå varje barn. Regeringen bör återkomma med ett förslag om utökad timtid för ämnet Idrott och hälsa. Varje lärare måste under sin utbildningstid få kunskap och pedagogisk färdighet för att kunna fungera i den viktiga ledarrollen. Lärarhögskolorna bör ges detta uppdrag. Också för redan verksamma lärare bör kortare fortbildningskurser ges av lärarutbildningsanordnare. () ()