ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02So528 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So528av m.fl. (v)och till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lex och . Motivering , 71 a § socialtjänstlagen, ger personal som är verksam inom omsorger om äldre och människor med olika funktionshinder skyldighet att anmäla allvarliga missförhållanden. Det gäller såväl fysiska och psykiska övergrepp som kränkningar m.m. Detta är en betydelsefull lag som har gett personal möjlighet att anmäla det de ser och som tidigare kanske inte blivit anmält. har även motionerat om tillämpning och anonymitetsfrågan i motionen om framtidens äldrevård. I lex finns det angivet att lagen omfattar både äldre och funktionshindrade men det har tolkats så att insatser enligt LSS, lagen om särskilt stöd, inte omfattas av lex . Det innebär att de som arbetar med de allra mest utsatta förståndshandikappade i gruppbostäder, korttidshem och daglig verksamhet inte skulle ha denna anmälningsskyldighet. Vissa kommuner tillämpar ändå lex för LSS-verksamhet. Något egentligt lagstöd för att LSSverksamhet ska omfattas av lex finns dock inte. Det är en brist som anser kan lösas genom att lex förs in i LSS, alternativt att 71 § a formuleras om. Detta bör ge regeringen till känna. () () () Carlinge Wisberg (v)
mot · GP02So529 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So529av m.fl. (v)Sponsorer i vården Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning om vad i motionen anförs om regler för sponsring i vården. Motivering Sjukvårdens svårigheter att få sina resurser att täcka behoven har öppnat upp för företagssponsring. Barnkliniker har utrustats med lekrum, leksaker och annan utrustning av företag som exempelvis . Det finns självklart en positiv sida av att människor vill dela med sig och ge gåvor till utsatta människor och områden. anser dock att det finns risker förknippade med en renodlad företagssponsring. I synnerhet som det saknas enhetliga regler och policy omkring sponsring i vården. Behoven av utrustning till exempelvis barnkliniker är lika stort oavsett var sjukhuset är beläget. Sponsringen visar på tydliga regionala skillnader, vilket inte kan betraktas som acceptabelt. Det finns även en klar koppling mellan sponsring och s.k. glamorösa verksamheter. Vi har inte kunnat iaktta några sponsorsobjekt inom områden som psykiatri eller äldreomsorg. Socialministern har uttalat att sponsring i vården är en fråga för varje enskilt landsting och att det inte finns behov av ett enhetligt regelsystem. Hur går det ihop med grunderna i hälso och sjukvårdslagstiftningen om en god vård på lika villkor för hela befolkningen? Den frågan blir alltmer aktuell ju mer omfattande sponsorsverksamheten blir. delar inte socialministerns uppfattning. Anmärkningsvärt i det här sammanhanget är att helt privata sjukhus, t.ex. Sophiahemmet, inte tillåter sponsorer för att värna sin frihet. Det är något som anser att landstingen också ska eftersträva. är inte negativt till gåvor, men vi anser att en reglering är nödvändig. Regleringen bör vara nationell mot den bakgrunden att utgångspunkten i vården är en god vård på lika villkor för alla. anser därför att bör begära att regeringen tillsätter en utredning för att fastställa nationella regler för sponsring i sjukvården. () () () Carlinge Wisberg (v)
mot · GP02So530 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So530av och ()Apoteksmonopolet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffande av apoteksmonopolet. Motivering Apoteksbolaget har grundande haft monopol i på detaljhandel med läkemedel. Även om intentionerna med monopolet säkert var goda bör det nog sägas att förstatligande och monopol var något som låg i tiden . lever vi en ny tid där apoteksmonopolet är ett av de sista monopol som finns kvar. är ensamt om att ha ett statligt monopol på receptfria läkemedel. Det finns goda skäl att tro att det går att åstadkomma effektivisering och därmed lägre kostnader genom fri konkurrens på detta område. En avreglering skulle ge goda förutsättningar för att fler svenskar ska kunna få tillgång till läkemedel på närmare håll . Att andra butiker än bara apoteken tillåts att ta in vissa receptfria läkemedel i sortimentet underlättar, inte minst, för de som bor i gles- eller landsbygd. Detta är också väl utforskat genom statliga utredningar som visat att det är svårt att finna goda motiv för ett bibehållande av nuvarande monopol. När det gäller handel med receptbelagda läkemedel bör också den kunna ske av annan än . Detta måste dock förutsätta att företag, för att få tillstånd till detaljhandel med receptbelagda läkemedel, har farmaceututbildad personal tillgänglig . är ett av de europeiska länder som har minst antal apotek per invånare. Apoteken har dessutom internationellt sett mycket korta tider för öppethållande. Exempelvis kan nämnas att i finns bara ett enda apotek som har öppet dygnet runt. Få apotek och korta öppethållandetider har lett till långa väntetider, vilket är mycket sällsynt i andra EU-länder. Eftersom inte har några konkurrenter finns det inget starkt incitament för att förbättra servicen och korta köerna. Detta drabbar både kunder och apotekspersonal. Det är viktigt att komma ihåg att det är mycket få som fortfarande kämpar för att bibehålla det svenska apoteksmonopolet. Regeringens egen utredare i frågan menar i utredningen att det är svårt att hitta aktuella motiveringar till ett bibehållande av Apoteksbolagets monopol. I utredningen kan man hitta ett antal argument för att konkurrensutsätta apoteksmonopolet. Ett av argumenten är att läkemedelsdistributionen kan effektiviseras genom konkurrens och därigenom kan man sänka statens kostnader för läkemedelsförsörjningen. Kostnadsminskningen är emellertid inget huvudargument för att konkurrensutsätta verksamheten, menar . Andra argument för en avmonopolisering är att det skulle medföra dynamiska effekter med en bättre anpassning till kundernas efterfrågan, farmaceuter kommer att anställas av nya apoteksaktörer och av landstingen och därigenom kommer deras kompetens att utnyttjas bättre. Denna uppfattning delar han inte bara med oss, utan också med resten av och . Även har i en rapport klagat på den svaga konkurrensen inom den svenska läkemedelsdistributionen. Det är hög tid att ges konkurrens. () ()
mot · GP02So531 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So531av () Tillgänglighetsguide för handikappade Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtagandet av en handikapptillgänglighetsguide. Motivering För att underlätta för personer med funktionsnedsättning att delta i samhällslivet ska information om tillgänglighet finnas, som kan ge vägledning om allt ifrån handikappanpassade offentliga lokaler till tidningar som ges ut på kassett. I finns det utmärkta handikappguider, eller tillgänglighetsguider, som beskriver alla rikets restauranger och hotell utifrån en funktionshindrads perspektiv. Sådana guider är givetvis en ovärderlig hjälp för den funktionshindrade vid behov av semester eller resor. Om en informationsbas av detta slag kan skapas, kommer det att bli intressant även för privata företag att meddela vilken service de tillhandahåller. Erfarenheterna visar att handikapptillgänglighet i fysisk mening ofta också leder till ökad tillgänglighet för dem som är äldre och för barnfamiljer. Ju fler grupper som berörs desto större blir allas intresse av att informera om att deras verksamheter är tillgängliga. En sådan informationsbas kan bestå av ett elektroniskt bibliotek, konsumentupplysning samt mötesplats för erfarenhetsutbyte och debatt. Kommuner och handikapporganisationer kan med fördel delta i den här typen av projekt, som bör få vid spridning i landet. Frågorna om stöd och service utgör den största gruppen bland rådgivningsärendena. Politiker på olika nivåer har ett stort ansvar för att frågor som avser enskildas möjligheter att delta i samhället på ett aktivt sätt kommer i fokus. Det är önskvärt att handikappombudsmannen tar initiativ till att utforma en handikapptillgänglighetsguide också i . Regeringen bör ge detta i uppdrag.
mot · GP02So533 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So533av m.fl. (fp)Bastuklubbslagen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den s.k. bastuklubbslagen. Motivering Genom lagen (1987:375) om förbud mot s.k. bastuklubbar och andra liknande verksamheter förbjöds anordnandet av tillställning eller sammankomst till vilken allmänheten har tillträde om tillställningen med hänsyn till utformning, inredning eller beskaffenhet i övrigt av den lokal eller plats där den skall äga rum och den verksamhet som förekommer eller är avsedd att förekomma eller annan omständighet är särskilt ägnad att underlätta för besökare att ha sexuellt umgänge i lokalen eller på platsen med annan besökare. I klartext förbjuds alltså vissa tillställningar där privatpersoner har sexuellt umgänge med andra privatpersoner. Den s.k. bastuklubbslagen började gälla . Lagen tillkom främst på grund av oron för hivspridning bland vissa homo- och bisexuella män på det tiotal klubbar som då fanns i storstäderna. I har begärt att bastuklubbslagen tas bort, eftersom den inte fyller någon funktion. Det finns tvärtom tecken på att den försvårar arbetet mot hiv. Bland annat har åklagare åberopat förekomsten av kondomer i en lokal som bevis för brott mot bastuklubbslagen. För oss liberaler är det viktigt att slå fast att det enda hållbara argumentet för staten att förbjuda bastuklubbar är om man därmed kan motverka allvarliga epidemiska sjukdomar. Detta argument måste i sin tur vägas mot individens rätt till integritet. Några moraliska aspekter på hur vuxna människor lever ut sin sexualitet tillsammans och utan tvång, i avskildhet och utan betalning ska staten inte ha. Bastuklubbslagen bygger helt på antagandet att vissa platser är farligare än andra ur smittspridningssynpunkt. Men det är ju inte platsen som avgör om en sexuell förbindelse innebär fara för smittspridning, utan sättet som människor har sex på. En sexuell handling blir varken mer eller mindre riskfylld om den utförs i en bastuklubb, jämfört med om den utförs i den egna sängkammaren. Att då förbjuda bastuklubbar eller ålägga dem särskilda restriktioner enbart på grund av att besökare använder dem för sexuella möten visar på ett moraliserande synsätt gentemot vissa människors frivilligt utövade sexualliv. Naturligtvis anser vi inte att oskyddat sexuellt umgänge är riskfritt. Det förebyggande arbetet mot hiv och andra sexuellt överförda sjukdomar måste intensifieras och fokuseras på epidemiologiska nyckelgrupper, såsom ungdomar, män som har sex med män och invandrare. Som framgår av betänkande kan det däremot svårligen påstås att bastuklubbslagen haft någon betydelse för att minska hivspridningen. Eftersom bastuklubbslagens hivpreventiva effekt är i bästa fall obefintlig och i värsta fall negativ och lagen dessutom är ett ingrepp i människors integritet och privatliv, finns det mycket goda skäl att nu avskaffa lagen. Någon ny lagstiftning på området är av ovan redovisade skäl inte heller motiverad. () () () ()
mot · GP02So534 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So534av ()Övervikt hos barn och unga Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att komma med förslag på förebyggande åtgärder för att motverka den ökande övervikten hos barn och ungdomar. Motivering Övervikt utgör en betydande orsak till ohälsa. Risken för hjärt och kärlsjukdomar, diabetes, ledåkommor, andningsbesvär och cancer ökar bl.a. på grund av övervikt och felaktiga kostvanor. I allt högre utsträckning sker detta även bland barn och ungdomar. I och har en fördubbling av andelen överviktiga barn skett och i är situationen också ytterst bekymmersam. Barnens livskvalitet försämras och livslängden riskerar att förkortas. Mobbning av barn med övervikt är ett känt problem. Även om säkra statistiska uppgifter saknas för finns det anledning att tro att utvecklingen är densamma. Orsakerna till att allt fler barn och unga blir överviktiga är flera. har den passiva konsumtionen av tv och video ökat bland barn. Dataspelen har blivit allt vanligare och bilar används för transport även för korta sträckor. Matvanorna har förändrats till förmån för snabbmat som innehåller fett och potentiellt farligt socker. Här bär matindustrin ett tungt ansvar genom reklamen som ensidigt individualiserat problemet och skuldbelägger individen. Det finns visserligen genetiska orsaker till viktökning, men det är sällan en enskild gen som styr, utan ett komplicerat och finmaskigt gensystem. En sammanflätning av biokemiska, neurologiska och psykologiska mekanismer som blir sårbart då det överbelastas av kost. Trots försök med läkemedel, kirurgiska ingrepp och psykoterapi har situationen i stort inte förbättrats utom i enstaka fall. Jag menar att lösningen på problemet med den ökade övervikten hos barn och ungdomar i mindre utsträckning är medicinskt än samhälleligt. För att ett resultat med viktminskning ska uppnås behövs enligt min mening ett antal förebyggande strategier. En väl fungerande kostrådgivning från barnavårdscentralernas sida redan under barnets första levnadsår. En effektiv hälsoundervisning i skolan, där man konkret analyserar och beräknar det ökade kalori och fettintaget av godis, skräpmat samt informerar om dess konsekvenser. En förstärkning av ämnet idrott och hälsa i skolan. Stöd från samhällets sida till motionsverksamhet som sporrar till kamratskap mer än till konkurrens. Idrottsrörelsens kommersialisering och alltmer elitistiska satsningar har definitivt gått ut över sportens lekfulla och fostrande karaktär. Mot den bakgrunden anser jag att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att komma med förslag på förebyggande åtgärder för att motverka den ökande övervikten hos barn och ungdomar. Gotab, 2001 ()
mot · GP02So535 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So535av och ()Tandvårdsreformen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tandvårdsreformen. Motivering Tandvårdsreformen som trädde i kraft är uppdelad i två delar, dels tandvård som administreras av försäkringskassorna (tandvårdsförsäkringen), dels tandvård som administreras av landstingen (s.k. landstingsvård). Vidare innebär reformen att prissättningen blev fri, etableringskontrollen upphörde, garantireglerna för omgörning av protetiska arbeten ändrades och möjligheten att erbjuda abonnemangstandvård infördes. Reformeringen av tandvårdsstödet har i allt väsentligt varit lyckosam. Den negativa trenden för tandhälsa har brutits och de allra flesta förefaller anse att principerna i stödet är bra. Det tillskott som kommer i budgetpropositionen för åtgärder inom tandvården är glädjande och kommer att kunna förbättra situationen ytterligare. Trots detta kan i rapporten . Utvärdering av det reformerade tandvårdsstödet 1999, konstatera att av den vuxna befolkningen uppger att de inte har råd att besöka tandläkaren även om de skulle behöva det. Många personer anser att tandvårdskostnaden är en mycket stor belastning på familjeekonomin. Därför anser vi att det långsiktiga målet måste vara att tandvården innefattas i sjukvårdens avgiftssystem och jämställs med annan hälso- och sjukvård. Detta är inte minst viktigt för att förebygga framtida skador och för att på så sätt undvika höga kostnader såväl för den enskilde som för samhället. Dessutom är god tandhälsa av stor betydelse för bra livskvalitet. Också ur rättvisesynpunkt är det viktigt att tandvården omfattas av en generell försäkring som har störst utjämnande effekt när det gäller skillnader mellan könen, olika yrkesgrupper eller sociala grupper eller olika behövande och särskilt utsatta grupper. Sådana reformer får också starkt stöd från stora delar av befolkningen. De kan inte ersättas av ett antal riktade insatser till särskilt behövande grupper. () ()
mot · GP02So536 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So536av m.fl. (s)Avgifter för hjälpmedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att se över lagstiftning och regelsystem kring hjälpmedel. Motivering Vi har kunnat ta del av en diskrimineringsdebatt när det gäller hörselskadade. Elva landsting har kostnadstak för hörapparater, vilket innebär att hörselskadade som tillhör dessa landsting tvingas betala för sina grundläggande hjälpmedel i motsats till andra grupper av funktionshindrade och i motsats till hörselskadade i andra delar av landet. Detta innebär en negativ särbehandling som inte bör vara förenlig med intentionerna i hälso- och sjukvårdslagen. I , som antogs 1993, slås det fast att alla som behöver hjälpmedel skall ha tillgång till dem. Det innebär att de är gratis eller finns till en så låg kostnad att personer med funktionshinder har råd att köpa dem. Dagens regelsystem och tillämpning möjliggör skillnader i avgiftsuttag mellan olika landsting för samma typ av hjälpmedel samt skillnader i avgiftsuttag inom landsting för olika typer av hjälpmedel. Detta får konsekvenser för den enskildes förutsättningar till delaktighet och jämlikhet. Den enskildes faktiska möjlighet att erhålla kompensatoriska hjälpmedel får inte vara beroende av var i landet man bor eller vilken typ av hjälpmedel som man är i behov av. Att regelsystemet kring hjälpmedel tillåter påvisade skillnader i avgiftsuttag utgör en brist i lagstiftningen och måste ses över. () () ()
mot · GP02So538 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So538av och ()Organdonationer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om levande av njurar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förnyat utskick med förbättrad information om donation när donatorn avlidit. Motivering Många människor står i transplantationsköer. Tyvärr har antalet transplantationer minskat på grund av att allt för få människor under sin livstid meddelat sina anhöriga om de vill donera sina organ när de avlidit. Att kräva av anhöriga att de ska ta ställning för eller emot donation när de drabbats av ett plötsligt dödsfall i familjen är inte rimligt. Då finns alltid risken att man för att inte gå den dödes vilja emot hellre avstår från att ge sitt medgivande till donation än medger detta. På grund av detta uteblir ett antal transplantationer som annars skulle ha gjort livet drägligare för dem som står i transplantationskö. gick för ut med en kampanj för att få människor att fylla i ett donatonskort som man skulle bära med sig i plånboken eller väskan. Detta för att alla skulle veta vad personen hade för vilja i frågan om en olycka eller annat snabbt dödsfall skulle inträffa. Kampanjen var inte lyckat utformad utan allt för många kände sig illa till mods och en del blev kanske rädda att inte alla resurser skulle satsas på livsuppehållande insatser för dem själva om de sagt ja till donation. Det är därför nödvändigt att får ett nytt uppdrag att utforma en bättre kampanj för att fler ska ställa sig positiva till organdonation efter det att man avlidit. I den kampanjen bör också ingå att man utformar ett bättre omhändertagande av både den avlidne och dennes anhöriga. Detta bör ges regeringen till känna. Levande av njurar är en annan donationsform som är lite utnyttjad i . Det är heller inte alltid nödvändigt att det föreligger nära släktskap för att det ska fungera bra. För att få mer kunskaper på området bör få i uppdrag att närmare utreda frågan och gå ut till de aktuella sjukhusen och allmänheten med information i frågan. Detta bör ges regeringen till känna. () ()
mot · GP02So539 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So539av m.fl. (s)Giftormar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk tillståndsplikt och tillsyn över giftormar. Motivering Att inneha reptiler av olika slag har blivit alltmer populärt. I stället för katter, hundar och burfåglar har man ödlor och ormar. Detta är inte något negativt och det finns en rimlig och ändamålsenlig lagstiftning som reglerar införsel. Många arbetar mycket seriöst med sin hobby och gör allt för att sprida kunskap inom området. Man bildar ofta föreningar både lokalt och på nationell nivå och bidrar säkert till att sprida kunskap om dessa djur som i grunden är främmande för oss. Men som inom alla områden finns det företeelser som ligger på gränsen till vad man ur ett allmänt perspektiv kan se som acceptabelt. Innehav av giftormar i privathem är ett sådant exempel. Vissa kommuner har totalt ormförbud, andra ger tillstånd till innehav av alla ofarliga ormar, men i de flesta kommuner är det fritt att inneha ormar, oavsett om de är giftiga eller ej. I vissa länder i är det totalförbud att inneha ormar i privathem. Giftormar är ett alldeles speciellt problem. När olyckan är framme kan problem uppstå att tillräckligt snabbt finna ett verksamt serum åt den drabbade. har inte det intilliggande sjukhuset någon kännedom om vilka typer av giftormar som finns i närheten och man har inte heller möjlighet att på alla ställen hålla en full uppsättning av färskt serum. Att människor har ett intresse för ormar, ödlor, groddjur och spindlar är fullt naturligt. Dessa djur är intressanta och ger säkert ägaren stor tillfredsställelse. vore det rimligt att den lokala miljö- och hälsoskyddsmyndigheten hade kontroll över vilka giftormar som finns inom dess område och hur djurhållaren sköter sina djur. Detta kan man nå genom tillståndsplikt och tillsyn. () () ()
mot · GP02So541 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So541av ()Gårdsförsäljning av vin Förslag till riksdagsbeslut beslutar att tillåta gårdsförsäljning av lokalt framställt vin. Motivering Många vinbönder i har försäljning av sina produkter i anslutning till sin vingård. Vad jag förstår fungerar detta väl och det torde inte finnas någon olägenhet med detta förfarande. har vinodling startats även i , och målet är naturligtvis att framställa vin. Denna verksamhet lär öka , eftersom det nu kommer fram nya härdigare sorter av vinstockar. Det tar nog innan blir ett vinland att räkna med, i jämförelse med många andra länder på mer sydliga breddgrader i , men inte desto mindre kommer vin av god kvalitet att framställas även här. Vi kan bara hoppas att denna odling och produktion ska bli lyckosam, för den ger vårt jordbruk ytterligare odlingsalternativ och ökar sysselsättningen på landsbygden. En viktig del av denna produktion är som alltid marknadsföring och självfallet saluföring av produkterna. Livskraften i denna nya näring ökar naturligtvis påtagligt om det är möjligt såväl att visa hur framställningen av vinet går till som att det finns lokalt odlat vin till försäljning. Det är därför angeläget att ett regelverk utarbetas så att gårdsförsäljning av lokalt framställt vin blir tillåten i .