mot · GO02Sf24 · 2001-02-23 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Sf24av , ()med anledning av skr. 2000/01:59 En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskrimineringInnehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en gemensam diskrimineringslag.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att antidiskrimineringsklausuler inte utgör handelshinder.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge antidiskrimineringsorganisationer resurser så att de kandelta i mot rasism.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ratificiera The International Convention on the Protectionof the Rights of All Migrant Workers and Members of Their Families.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om risker.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att genomföra beslutet om att ta bort ordet ras från svenskförfattningstext.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vilken sorts instans som skall ha tillsyn över högskolorna ochuniversiteten när det gäller diskrimineringslagstiftningen.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om polisernas utbildning.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrad utbildning för ordningsvakter och väktare.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta en granskningsinstans för anmälningar motordningsvakter med polisiära befogenheter.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mångfaldsplaner.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att satsa resurser på forskning och utbildningsprojekt sombelyser både kolonialismens konsekvenser och aktuella folkmord.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa ett nytt kärnämne i skolan.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att NGO:er får i uppdrag att driva ett antirasistiskt center ochfond.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att anordna en årligt återkommande konferens motdiskriminering.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om indragning av utskänkningstillstånd.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lokala diskrimineringsombudsmän.InledningVi välkomnar en handlingsplan mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Etteffektivt motverkande av diskriminering är nyckeln tillintegration. Äntligen har regeringen insett detta och ger fleragoda förslag på hur diskriminering ska motverkas. Flera avde konkreta förslagen i skrivelsen är idéer som Miljöpartietde gröna har drivit . Några exempel är frågan om attsamordna lagstiftningen mot diskriminering i arbetslivet, attutöka den till att omfatta fler samhällsområden samtinförande av antidiskrimineringsklausuler i alla statligaupphandlingar. På en del punkter vill vi gå längre änregeringen, och i vissa ståndpunkter skiljer vi oss åt.Ett flertal organisationer som arbetar mot rasism och diskriminering harpåpekat att regeringens satsningar på området har haft kortsiktig karaktär.Resurser har tilldelats till olika projekt och man har saknat permanentastrukturer som kan möjliggöra ett långsiktigt arbete.Diskriminering behöver inte ha sin grund i rasism, främlingsfientligheteller homofobi, utan kan bero på okunskap och fördomar. Många människordiskriminerar omedvetet, ofta beter vi oss slentrianmässigt och utan attreflektera. Det är arbetet mot denna dolda och vardagsmässiga diskrimineringsom nu måste prioriteras.Internationellt arbete motrasism,främlingsfientlighet,homofobi ochdiskrimineringRegeringen bör, inför FNs världskonferens mot rasism iSydafrika (WCAR), uttala attantidiskrimineringsklausuler inte utgör handelshinder ochverka för att det skrivs in i konferensens slutdokument.Sverige har ratificerat FNs konventioner mot diskriminering.Det blir därmed fel att i efterhand påstå att ett aktivt arbetemot diskriminering utgör handelshinder.NGO:er som arbetar med diskrimineringsfrågor bör få en rimlig chans attdelta i konferensen. Resurser bör tilldelas specifikt till dessa organisationersåatt deras deltagande kan bli möjligt.Sverige bör ratificera konventionen om skydd till arbetskraftsinvandrareoch deras familjer, on the Protection of theRights of All Migrant Workers and Members of Their Families.Det finns risk för kränkning av de mänskliga rättigheterna i och medSchengenavtalet. måste på ett konsekvent sätt följa de internationellakonventionerna som har undertecknats.Arbetet mot rasism,främlingsfientlighet,homofobi ochdiskriminering i SverigeMiljöpartiets motion Begreppet ras i lagstiftningen,1996/97:K535, om att omdefiniera de delar i vår författningdär ordet ras förekommer bifölls men har ännu integenomförts. Det finns inte någon vetenskaplig grund för attdela upp människor i skilda raser och därför ingen anledningatt använda begreppet ras i författningstexter. Ideologier sombygger på en sådan tro delar upp människor efter ytligaegenskaper som till exempel hudfärg. Det räcker då i sådanafall att skriva: diskriminering på grund av hudfärg,nationalitet, etniskt ursprung eller trosbekännelse.Likabehandling i högskolanEnligt regeringen är det som ska utövatillsyn över huruvida högskolorna och universiteten leverupp till diskrimineringslagarna. Studenternas rättsskyddkommer inte att kunna stärkas på så vis. Vi föreslår därföratt tillsynen även här ska utövas av de ombudsmän (eller densamlade ombudsmannen) som finns till för att motverkadiskriminering. Det skulle vara märkligt om ombudsmännenskulle utöva tillsyn över allt annat förutom högskolan.PolisenDet måste finnas fler kreativa förslag för att motverkadiskriminering på po-lisområdet än att rekrytera personermed invandrarbakgrund till polisutbildningen. Allamänniskor, även personer med invandrarbakgrund, bär påfördomar.Polisen borde därför satsa ordentligt på utbildning, för att ökamedvetenheten om fördomar och diskriminering och för att motverkamobbning som förekommer inom polisen. Polisen bör även ha återkommandediskussionsmöten samt fortbildning där teman som människors lika värde tasupp. Rekryteringen av poliser måste utgå från ett säkert system där personermed bakgrund i främlingsfientliga sammanhang och organisationer inte tas in.Det har i praktiken funnits ett ointresse från polisens sida att prioriterahatbrott. Orsaken är förmodligen att förståelsen för sådana brott är för liten iproportion till brottets betydelse. I har polisen i ett projektsamarbetat med invandrarföreningar och antidiskrimineringsorganisationer.Projektet har lyckats väldigt bra. skulle kunna lära sig av liknandeprojekt som det danska.Ordningsvakter och väktareAlltför många ordningsvakter och väktare har misstänkts föratt ha varit inblandade i brott med rasistiska förtecken. Detär viktigt att man tar itu med utbildningen av väktare ochordningsvakter så att ett fördomsfullt agerande motverkas.Konflikthantering borde ingå som en självklar del. Dessutommåste anmälningar mot ordningsvakter med polisiärabefogenheter granskas av en oberoende instans.Arbetsmarknad och arbetslivStatliga myndigheter ska upprättahandlingsplaner för att främja etnisk mångfald påarbetsplatsen samt motverka alla former av diskriminering.Tyvärr framgår det inte i handlingsplanen hur arbetet skaföljas upp och utvärderas.I likhet med jämställdhetsplaner bör arbetsplatser med fler än tio anställdata fram mångfaldsplaner. Krav om detta bör införas i lagen.En nationellhandlingsplan motrasism,främlingsfientlighet,homofobi ochdiskrimineringInvandrare är dåligt representerade i departement,myndigheter, statliga utredningar och i de politiska partierna.De olika instanserna kan förändra det genommångfaldsplaner och annan typ av aktiv strategi. Depolitiska partierna har ett ansvar att inför nästa val 2002 lyftafram personer med invandrarbakgrund på listorna.Därigenom kan de politiska församlingarna under nästamandatperiod, i större utsträckning än vad som är fallet ,återspegla landets befolkning.Det är förvånande att regeringen inte ser betydelsen av att belysa defolkmord som har ägt rum i de delar av världen varifrån många svenskar medinvandrarbakgrund kommer. Kolonialismens illgärningar måsteuppmärksammas. Miljontals indianer har mördats, trängts undan ochdiskriminerats till den grad att de utgör den så kallade fjärde världen,detvill säga befinner sig allra längst ner i samhället. Miljontals människor hartillfångatagits, sålts som boskap på en människomarknad och fraktats överAtlanten från den afrikanska kontinenten till . Både svarta ochindianer lever i dagens Syd- och under en struktur av synlig ochdold rasism som nästintill omöjliggör en förändring av deras situation somgrupp.En tydlig eurocentrism genomsyrar skrivelsen. Aktuella folkmorduppmärksammas inte, till exempel folkmorden i och i före dettaJugoslavien. Vi föreslår resurser till en satsning på forskning ochutbildningsprojekt som tar upp, belyser och analyserar orsakerna till förtryckoch till de ovannämnda folkmorden.SkolanEtt av de viktigaste målen i skolan är att förankragrundläggande demokratiska värderingar som människorslika värde. Men skolan fokuserar ofta mer på läroplanenskonkreta mål som till exempel ämneskunskaperna än på deövergripande. Anledningen är att det är svårt att konkretarbeta med demokratifrågor. Projektet om värdegrunden somUtbildningsdepartementet drivit har just visat på dennasvårighet. Diskussionerna blir väldigt abstrakta ochvärdeförankringen hos eleverna misslyckas. Det är därförnödvändigt att införa ett nytt kärnämne i skolan, som kankallas till exempel Livsviktigt. Syftet är att skapa ett forumdär eleverna kan ställa de svåra existentiella frågorna omlivet.Demokrati är ett värde som måste försvaras och utvecklas. Föratt lyckas med detta måste vi återkomma till frågan: Varför är demokrati detbästa styrelsesättet? Man måste skapa ett forum inom skolan för detta.Dessutom skulle ett särskilt ämne möjliggöra den välbehövliga utvecklingenav värdegrunden. Samhällets grundläggande värderingar som människors likavärde kan på så sätt befästas som en dialog öppnas med dem somhar andra synsätt än samhället generellt.De lärare som är ansvariga för värdegrundsprojektet i sina skolor måste fåresurser och tid för att kunna fullfölja sitt uppdrag. Nätverk mellan deansvariga lärarna på de olika skolorna och kommunerna måste uppmuntras.Antirasistiskt center och fondDet arbete som Forum för levande historia förväntas driva ärvällovligt men långt ifrån tillräckligt. Den antirasistiskarörelsen bör få i uppdrag att driva ett nationellt antirasistisktcenter. Medel bör tilldelas för att kunna bilda och drivacentret samt för att öppna en fond för konkreta aktivitetersom syftar till att motverka diskriminering. I har ettsådant center som vi föreslår verkat på ett föredömligt sätt.Av centret har bland annat diskrimineringsbyråer fått stödoch hjälp. Centret har stått självständigt från staten, det hardrivits av NGO:er.En årlig återkommande nationell konferens mot rasism och diskrimineringbehövs. Den kan organiseras inom ramen för ett antirasistiskt center.Ett samlat grepp omdiskrimineringslagstiftningenRegeringen föreslår att man ska utreda möjligheterna till engenerell lagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden.Vår ståndpunkt är att alla diskrimineringsgrunder skaomfattas. Det är viktigt att undvika att könsdiskrimineringännu en gång hålls utanför en förbättring av lagarna motdiskriminering.Även en utredning för att samla flera eller alla ombudsmän föreslås. Vårvilja är att alla ombudsmän samlas under ett tak, en ombudsman förmänskliga rättigheter. En samordning kommer att effektivisera tillämpningenav diskrimineringslagstiftningen. Vi anser därför att utredningen bör få iuppdrag att föreslå hur samordningen och utvidgningen kan göras. IAustralien är diskrimineringslagstiftningen samlad och leds av enrättighetsombudsman bistådd av tre underställda ombudsmän med ansvar förkön, etnicitet och funktionshinder (Human Rights and EqualOpportunities Commission). Det är viktigt att utredningen drar lärdom avsådana exempel som det australiensiska.Hets mot homosexuellaMiljöpartiet har redan tagit ställning för att hets mothomosexuella kriminaliseras. Det är anmärkningsvärt attdetta ännu inte har införts i lagstiftningen.Antidiskrimineringsklausuler vidoffentlig upphandlingMiljöpartiet anser att antidiskrimineringsklausuler vidoffentlig upphandling kan och bör användas. Det är ettviktigt verktyg för att motverka diskriminering. Sådanaklausuler har prövats i till exempel , ochKanada. Enligt eget meddelande (KOM[98] 143) är en korrekt skriven klausul förenlig med gällandeEG-rätt. Statens alla upphandlingar ska innehålla en klausuldär leverantören åtar sig att inte bryta mot någon av degällande diskrimineringslagarna. Därutöver ska klausulenklarlägga att staten förbehåller sig rätten att häva avtalet meden leverantör som överträder förbuden.Indragning avutskänkningstillståndRegeringen antar att ett utskänkningstillstånd kan dras in nären restaurangägare gjort sig skyldig till olaga diskriminering.Men detta har ännu inte prövats lagmässigt. troratt en lagprövning skulle kunna leda till attutskänkningstillståndet indras. Men betydligt större verkangör ett villkorat avtal. Ingen kommun har, tyvärr inte ännu,ställt ett tillståndsvillkor om att näringsidkare inomrestaurangbranschen ska följa antidiskrimineringslagarna.Dessutom kan man leva upp till diskrimineringslagarna påett bättre sätt när man skriver in i tillståndet attrestaurangägarna måste respektera dessa lagar. Varjerestaurangägare känner till det som står i vederbörandesutskänkningstillstånd.Lokal verksamhet motdiskrimineringVi delar regeringens positiva syn pådiskrimineringsbyråernas verksamhet. Men vi vill dessutomföreslå lokala diskrimineringsombudsmän, som kancementera de olika ombudsmännens roll och verkan.Stockholm den 23 februari 2001Kerstin-Maria ()()