ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sf383 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf383av m.fl. (m)Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en avveckling av bör inledas. begär att regeringen återkommer till med förslag om var Introduktionsenheten skall förläggas. begär att regeringen återkommer till om i vilken form kommunersättningar vid flyktingmottangande skall distribueras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en avveckling av anslag 10:2 Integrationsåtgärder inleds. avslår regeringens förslag om resurstilldelning till utvecklingsinsatser i storstäderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Ombudsmannen mot diskriminering överförs till utgiftsområde 14. anvisar till anslag 10:1 för . anvisar till anslag 10:2 Integrationsåtgärder för . anvisar till anslag 11:1 Utvecklingssatsningar i storstadsregionerna för budgetåret . Anslag 10:1 Från första början ifrågasatte vi syftet med inrättandet av ett Integrationsverk. Vi har inte haft någon anledning att ompröva vår åsikt. Därför vill vi nu lägga ner . Anslag 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande anser vi dock fortfarande behövs. Vi vill att regeringen återkommer med förslag på var Introduktionsenheten, som har hand om kommunersättningar vid flyktingmottagande på , skall förläggas. Anslag 10:2 Integrationsåtgärder lider av för mycket regleringar, och arbetsmarknaden är inte något undantag. Att människor som flyttat till har svårt att etablera sig tillskriver vi främst den väldigt reglerade arbetsmarknaden respektive näringlivet. Vi anser därför att innan arbetsmarknaden och näringslivsklimatet har avreglerats och öppnats är det meningslöst att tillföra anslag 10:2 Integrationsåtgärder mer resurser. Anslag 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Vi anser att det skall finnas ett ombudsmannaskap mot diskriminering. Vi föreslår att anslaget Ombudsmannen mot etnisk diskriminering förs över till utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv. Anslag 11:1 Utvecklingssatsningar i storstäderna Regeringen vill fortsätta att anslå budgetmedel till vissa invandrartäta bostadsområden i storstäderna med detaljregler om hur pengarna skall användas. Vi vill pröva andra möjligheter som innebär en mindre belastning av offentliga medel och mindre centralstyrning. Ett exempel på detta är våra förslag om en sfi-check som innebär att den enskilde invandraren själv får bestämma var och hur studierna i svenska för invandrare skall genomföras. Den avreglering av den svenska arbetsmarknaden och bostadsmarknaden som förespråkar skulle öka den sociala och geografiska rörligheten i det svenska samhället och därmed leda till en ökad integrering av invandrade och infödda svenskar. Vi vill att resurserna som regeringen anvisar till utvecklingssatsningar i storstäderna används till annat. () () () () () () () () ()
mot · GP02Sf385 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf385av ()Sjukförsäkringsavgifter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta utreda möjligheten till differentierade sjukförsäkringsavgifter för småföretag, som en del i att kunna få ner ohälsotalet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om lägre sjukförsäkringsavgifter för småföretag. Småföretagen bör kompenseras för sina låga ohälsotal Småföretag har oftare mindre antal sjukskrivna än storföretagen och den offentliga sektorn, mycket beroende på att företagaren själv arbetar i företaget och är närmare sina anställda och ser problem som kan uppstå snabbare och att det finns en närmare kontakt mellan arbetsgivare och anställd. Småföretagen betalar i förhållande till sin storlek högre avgift i sjukförsäkring till det allmänna. Differentierade sjukförsäkringsavgifter skulle därför kunna användas till och ses som ett slags bonus för företagen för deras låga antal sjukskrivna och kunna uppmuntra till att förbättra arbetsmiljön, till gagn för mindre utbrändhet på arbetsplatsen t.ex. Regeringen bör låta utreda ovanstående. Differentierade sjukförsäkringsavgifter I ett brev till RFV () påtalar och visar på det faktum att småföretagen drabbas av alltför höga sjukförsäkringsavgifter i förhållande till det verkliga antalet sjuka och att man därigenom trots sin litenhet betalar till den höga sjukfrånvaron i de större företagen eller inom den offentliga sektorn. I ett svar till , undertecknat av , generaldirektör, står följande: Det är av allt att döma korrekt att anställda i småföretag i genomsnitt har en lägre sjukfrånvaro än anställda i större företag och att småföretagen så till vida betalar för hög avgift. I brevet förs sedan en diskussion för och emot differentierade kontra generella avgifter för att slutligt komma fram till åsikten om ett bibehållande av dagens system. Det faktum, som också RFV erkänner, att småföretagen behandlas orättfärdigt kvarstår dock med deras låga sjukfrånvaro. Helt klart är att den låga sjukfrånvaron i just småföretag är ett resultat av ett långt större engagemang i de anställdas hälsa än vad som är fallet på större arbetsplatser som t.ex. inom den offentliga sektorn. är det de mest sjuka i samhället som arbetar med att vårda andra, ofta på stora arbetsplatser där anställda upplever att man nästan inte syns eller har något inflytande. Var finns incitamentet och ansvaret att förbättra arbetsmiljön i ett sådant system när ändå småföretagen får bära en oskäligt stor del? Studerar vi avgifterna närmare går det tydligt att utläsa hur småföretagens kostnader för sjukfrånvaron är 23 gånger högre i procent räknat av lönesumman än vad den är för de större företagen. Kostnaden må sägas vara ett led i solidarisk fördelningspolitik, men exemplet ovan visar att det är avgifter som för småföretagen är ytterst kännbara. behöver sina småföretag och ännu många fler. Att tvinga dem betala de stora företagens och den offentliga sektorns bristande arbetsmiljö kan inte vara förenligt med ett småföretagarvänligt klimat.
mot · GP02Sf387 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf387av och ()Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut beslutar om ändring i förhållande till regeringens förslag av nedanstående anslag under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändring 21:2 Föräldraförsäkring, ramanslag 19 617 000 - 1 000 000 21:3 Underhållsstöd, ramanslag 2 441 000 - 220 000 Nytt anslag: Barnkonto 0 + 3 400 000 Summa 22 058 000 + 2 180 000 Motivering Motivering för ändringar av respektive anslag utvecklas i liberalernas motion om familjepolitiken. () ()
mot · GP02Sf388 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf388av ()Underhållsbidrag vid växelvis boende Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen låter utreda frågan om reglerna för underhållsbidrag vid växelvis boende. Bakgrund I stadgas att en förälder skall fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till barnet om föräldern i fråga inte varaktigt bor tillsammans med barnet (7 kap. 2 § första stycket). I propositionen (1978/79:12) som låg bakom lagrummet ifråga anfördes att i de fall barnet vistades ungefär lika mycket hos båda föräldrarna kunde det te sig naturligt att varje förälder fullgör sin underhållsskyldighet genom att svara för de direkta kostnaderna för barnet . I så fall blir frågan om underhållsbidrag till barnet inte aktuell (s. 91). hade i sitt betänkande inga invändningar mot den slutsatsen. Av lagen om bidragsförskott, som 1996 ersattes med lagen om underhållsstöd, framgick att inte heller något bidragsförskott skulle lämnas vid växelvis boende. infördes underhållsstöd och rätt till utfyllnadsbidrag vid växelvis boende. Därefter har antalet ökat kraftigt från de ca 1 000 som fanns då systemet trädde i kraft. Reglerna har ändrats fr o m så att nivån på stödet inte ska påverkas av hos vilken av föräldrarna barnet är folkbokfört. Principen som gått sedan bestämmelsen om att en förälder vid växelvis boende inte behöver betala underhållsbidrag till barnet har bestämmelsen knappast ifrågasatts. Detta trots att den på intet sätt är självklar. Om föräldrar som bor ihop har avsevärt olika inkomster, så är det förstås så både enligt moral och lag att de står för olika stor andel av barnets kostnader. Den förälder som tjänar mer svarar för en större andel av kostnaderna för barnet än den förälder som tjänar mindre. Med dagens ojämlika villkor mellan könen är det i av fallen så att det är mannen som har den högre inkomsten. Varför denna olika fördelning av det ekonomiska ansvaret skall ersättas med en lika fördelning vid skilsmässa och i samband med den genomfört växelvis boende för barnet bör enligt min mening prövas närmare. Om föräldern med högre inkomst medan föräldrarna bor ihop svarar för säg ¾ av barnets/barnens kostnader, varför skall detta ändras till att föräldern vid separation och växelvis boende för barnet/barnen enbart skall svara för halva kostnaden? Och för föräldern med den lägre inkomsten innebär det förstås en fördubbling av det ekonomiska ansvaret, från ¼ till ½. bör uppdra åt regeringen att utreda frågan om föräldrarnas ekonomiska ansvar vid växelvis boende.
mot · GP02Sf389 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf389av m.fl. (c)Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till riksdagsbeslut anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt uppställning: Anslag, tkr Regeringens förslag Anslagsförändring 20:1 Ålderspensioner 9 579 000 20:3 Bostadstillägg för pensionärer 10 211 000 - 1 860 000 Summa för utgiftsområdet 33 535 000 - 410 000 Anslagsberäkning förslag till nytt skattesystem innebär bland annat att alla skattepliktiga får en skatterabbatt på per person. Eftersom pensionärerna , när det nya pensionssystemet börjar gälla, kommer att betala skatt precis som löntagare kommer alla pensionärer att få behålla ett större konsumtionsutrymme att disponera till avgifter eller annat eget val. Denna ökade nettoinkomst för pensionärer innebär också att det blir billigare för kommunerna att höja förbehållsbeloppet för taxor i äldreomsorgen. förslag med sänkta inkomstskatter ger pensionärerna mer pengar kvar i plånboken. Regeringens förslag omfattar endast dem som bor i kommunens egen omsorgsverksamhet. förslag omfattar alla människor, även dem som bor i eget boende. Regeringen föreslår att ersättningsnivån i bostadstillägget höjs. Vi avvisar denna höjning och föreslår istället att bostadstillägget skall ersätta boendekostnaderna av kostnaden. anser att det är viktigare med en generell höjning av pensionstillskottet eftersom det kommer fler låginkomstpensionärer till del, däribland många äldre kvinnor. föreslår därför att pensionstillskottet höjs med , istället för att genomföra regeringens föreslagna höjning av bostadstillägget för pensionärer. Vår uteblivna höjning av bostadstillägget innebär en besparing med (anslag 20:3). Gotab, 2001 () () () () (c)
mot · GP02Sf397 · 2001-10-05 00:00:00 — Denna peng ska naturligtvis utformas och beslutas lokalt, men det skulle vara av stort värde om staten genom exempelvis försorg tog fram metoder för kommunerna att beräkna och utforma en sådan peng. Enhetliga omsorgstaxor ger låga marginaleffekter, vilket är önskvärt. Det socialdemokratiska förslaget om maxtaxa är ett enormt principgenombrott hos Socialdemokratin för ett synsätt som stått för . Ändå säger vi nej till förslaget i den utformning det nu har. Lokala frågor ska hanteras lokalt. Om staten vill minska marginaleffekterna för barnfamiljer vilket anser är mycket angeläget är det bättra att lyfta fler barnfamiljer från beroendet av bostadsbidrag och att sänka marginalskatterna, bland annat genom att höja den s k brytpunkten och därmed minska antalet som betalar den statliga skatten på . Barnbidrag och skattesänkning var med och införde barnbidraget och har alltid slagit vakt om det som ett sätt att ta hänsyn till barnfamiljernas försörjningsbörda. Alternativet hade varit ett skatteavdrag, men av förenklingsskäl valdes bidragsformen. Vi tycker det är dags att nu mera direkt ta hänsyn till försörjningsbördan i skattesystemet på det sätt som sker i många andra länder. Vi föreslår alltså att alla höjningar av det generella barnstödet sker i form av skattereduktion. I de fall där familjen inte betalar någon skatt får det ersättas av ett kontantbidrag. Rent tekniskt är detta genom införandet av skattekonton enkelt och obyråkratiskt att lösa, den som inte betalar tillräckligt med skatt kan få en automatisk kreditering på sitt skattekonto, vilken sedan automatiskt överförs till det vanliga bankkontot precis som barnbidraget. Skattereduktionen för barn kan uppgå till per barn och år. Större möjligheter att köpa hushållstjänster förordar ett system med en kraftig skattereduktion för hushållsnära tjänster till privatpersoner. Inom denna sektor förekommer mycket lite verksamhet som betalas vitt. Skillnaden mellan vad den som ska betala själv måste tjäna in och vad producenten får behålla är så stor att i praktiken blir inga vita tjänster utförda. Vi föreslår därför en skattereduktion av arbetskostnaden. Förslaget finns utförligt beskrivet i andra program, men utformas i korthet som en skattereduktion som säljaren får i sin skattedeklaration när man säljer dessa typer av tjänster till privatpersoner. På detta sätt kan vanliga familjer emellanåt ha råd med exempelvis städning. () () () () () ()
mot · GP02Sf4 · 2001-10-10 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf4av ()med anledning av skr. 2001/02:5 Migration och asylpolitik Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av tydlighet i utlänningslagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kunskap om svensk asylpolitik och de intentioner regeringen har deklarerat och UNHCR:s uttalade rekommendationer hos dem som utreder, handlägger och beslutar i asylärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av adekvat och saklig beskrivning av den verkliga situationen i aktuella länder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förföljelse på grund av sexuell läggning eller kön. Rättssäkerheten i den rättsliga prövningen av asylärenden Migrationspolitiken i skall verka för att migration till och från vårt land kan ske i ordnade former, att asylrätten värnas och att den reglerade invandringen upprätthålls. Verksamheten skall präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens mänskliga rättigheter. Den enskildes rätt att bli individuellt prövad och bestämmelser skall ha genomslag i tillämpningen av utlänningslagen. Detta innebär att i fall som rör ett barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt vad barnets bästa i övrigt kräver, och förbättrat skydd för kvinnor i anknytningsförhållanden. För att öka rättssäkerheten och legitimiteten i den rättsliga prövningen av främst asylärenden bereds i förslag om en ny instans och processordning i utlänningsärenden. I förslagen till reform finns införandet av en tvåpartsprocess med ökad möjlighet till muntlig förhandling i asylärenden. Oavsett instans och var prövningen sker är kunskap om och barns rättigheter i detta sammanhang en nödvändighet. För ökad rättssäkerhet krävs också kunskap om förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning i aktuella länder och kvinnors speciella utsatthet. Det tar och kräver speciell kunskap för att få kvinnor att berätta om en våldtäkt på grund av den förnedring det innebär för henne själv, familj och släktingar i hennes kultur. Skyddet för kvinnor i anknytningsärenden har förbättrats. Huruvida denna möjlighet tas tillvara och når just de kvinnor som lurats hit för giftermål och sedan misshandlas, kränks eller våldtas måste följas upp. Myndigheter inom migrationsområdet måste ges möjligheter att på ett rättssäkert och humanitärt sätt utreda och fatta beslut och på ett medmänskligt sätt bemöta människor under asylprocessen. Arbetssituationen inom dessa myndigheter måste förbättras. Arbetet måste kännas meningsfullt, förtroendefullt och stimulerande för att kunna locka kunnig personal. Vår migrationspolitik får inte uppfattas som rättsosäker. och svensk asyl- och flyktingpolitik måste framstå som rättssäker och präglas av saklighet och känslighet för dessa svåra frågor.
mot · GP02Sf9 · 2001-10-26 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf9av och ()med anledning av prop. 2001/02:37 antagande av rambeslut om förstärkning av den straffrättsliga ramen för bekämpande av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse Förslag till riksdagsbeslut avslår proposition 2001/02:37. Motivering de gröna anser att människor skall kunna röra si fritt över gränserna och vistas, arbeta och studera i det land de önskar. Detta gäller såväl länder inom EU som länder utanför EU. har därför motsatt sig att tillträdde och motsätter sig därför införandet av varje bestämmelse som innebär att det blir svårare att röra sig fritt över gränserna. Således kan inte acceptera utkastet till rambeslut om förstärkning av den straffrättsliga ramen för bekämpande av hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse. Regeringens bedömning är att bestämmelsen om en minsta gemensam maximipåföljd för människosmuggling ställer krav på att straffskalorna i utlänningslagen skärps. Det finns påföljder i lag för människosmuggling med fängelse högst . Det finns ingen anledning att ytterligare skärpa straffen och lägga sig platt inför övriga EU-länders krav på gemensamma regler. Huruvida en skärpning av straffskalorna medför de effekter som önskas är oklart. Vi saknar en diskussion huruvida detta är det bästa och mest effektiva sättet att lösa problemet med människosmuggling. Dessutom ska lagändringar beslutas av riksdag, och de bör föregås av en nationell debatt. Vi är även kritiska mot harmonisering med i migrationsfrågor för övrigt. Konsekvensen av dessa harmoniseringar kommer endast att bli ännu mer effektiva och med ännu mer avskräckande påföljder, inte mot en ökad humanism. Skärpning av lagar, hårdare tag och högre murar runt EU gör bara att desperata människor låter sig smugglas på än mer riskfulla sätt. I propositionen påpekas det mycket riktigt att arbetar med frågan om människosmuggling, och denna har ännu inte presenterat något förslag i denna fråga. Återigen föregriper regeringen kommitténs arbete och underställer ett färdigt förslag. inte får arbeta ostört, precis som med frågan om Transportöransvar, kan tolkas som en demokratisk skenmanöver från regeringens sida. I fråga efter fråga lägger sig regeringen direkt platt för EU:s direktiv, istället för att söka alternativa och nationella vägar. Regeringen bör acceptera den demokratiska gången och avvakta betänkande innan ett förslag som detta läggs fram. () ()
mot · GP02Sk10 · 2001-10-26 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk10av och ()med anledning av prop. 2001/02:29 Vissa punktskattefrågor, m.m. Förslag till riksdagsbeslut avslår regeringens förslag om en differentierad förseningsavgift i skattebetalningslagen. beslutar att förseningsavgiften i skattebetalningslagen skall vara fr.o.m. . Motivering I propositionen föreslås att förseningsavgiften i skattebetalningslagen ska vara i stället för . Förseningsavgiften ska dock även i fortsättningen vara i de fall där den deklarationsskyldige inte följt ett föreläggande om att deklarera eller har låtit bli att lämna deklaration. Detsamma gäller om förseningen avser en periodisk sammanställning. Både på lång sikt och inte minst i det försämrade ekonomiska läge vi nu kommer att stå inför, måste alla ansträngningar göras för att underlätta företagande; särskilt viktigt är detta för småföretagen. Däri ingår såväl att minska krånglet och byråkratin som att minska de ekonomiska belastningarna på främst de mindre företagen. Regeringen konstaterar själv att en förseningsavgift på kan uppfattas som hög. Det är därför i och för sig ett steg i rätt riktning att regeringen vill differentiera avgiften, så att det förekommer en lägre nivå, . Men regeringen ökar krånglet och byråkratin genom att behålla den högre nivån, så att det med regeringens politik kommer att finnas två nivåer: 500 och . Regeringens argument för den högre nivån är inte övertygande. För det fåtal som verkligen vill bryta mot reglerna och inte lämna skattedeklaration är sannolikt inte ens tillräckligt avskräckande, medan differentieringen på två nivåer kommer att kräva så mycket administrativt arbete att förslaget inte kan genomföras förrän . vill inte heller ha två nivåer. Eftersom förslaget knappast leder till det regeringen syftar till, och medför att det administrativa krånglet ökar, bör den delen av förslaget inte genomföras. Det är fullt tillräckligt att ha en enhetlig nivå, . Regeringens differentiering avstyrks. Genom att förseningsavgiften i förslag bara har en nivå, , kan denna förändring, en sänkning jämfört med dagsläget, genomföras . vill vidare erinra om vårt förslag att företagen bör få kunna göra inbetalningen av skatt på förfallodagen. Som det nu är måste pengarna finnas på skattemyndighetens konto på förfallodagen. Med den osäkerhet som råder om postgång och betalningsöverföringarnas snabbhet bör det vara tillräckligt för skattemyndigheten, och en lättnad för företagaren, att inbetalningen görs på förfallodagen. Den ränteförlust staten gör täcks fullt ut i vårt budgetförslag. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02Sk201 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk201av ()Uppbörd av fordonsskatt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppbörd av fordonsskatt. Motivering svarar för uppbörden av fordonsskatt och avgifter. Och om detta är inget att säga. Men jag måste ifrågasätta det språkbruk som används på de blanketter som kommer då bilägaren skall betala in sin skatt. Inget finns att klaga på att dröjsmålsavgift tas ut, det är säkert en befogad åtgärd. Men följande mening ställer jag mig frågande till: Även om du anser att debiteringen är felaktig måste du betala in skatten . Visst är detta ord som får en att höja på ögonbrynen. Vi vänder på det hela: Jag skickar en faktura till och pekar på att fakturan måste betalas även om anser den som felaktig. Texten måste förändras. kan det handla om att betala in och dessa pengar finns inte hos alla hushåll . Det är ingen tröst att man, om man nu anser fakturan felaktig, skall begära rättelse hos skattemyndigheten i . Jag hoppas att en förändring kan komma till stånd.
mot · GP02Sk202 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk202av ()Skattefrihet för stulen bensin Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skattefrihet införs för bensin som stjäls. Motivering Nya uppgifter säger att det , vid bensinstationerna, stjäls bensin för . talas det mycket om att en ny sorts kameraövervakning skall göra att stölderna kan minskas. drabbas bensinbolagen tyvärr ofta av att folk smiter från betalningen ägarna av bensinstationerna går miste om stora inkomster. tvingas dessutom mackägarna att betala skatt på den stulna bensinen. Detta måste vara fel. Att bensinbolagen får betala skatt på den stulna bensinen drabbar i slutändan kunden (bilägaren).