ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02MJ505 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ505av ()Svensk jakt och EU Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att det, vid beslut som påverkas av EG-regler och som rör den svenska jakten och viltförvaltningen, skall tas större hänsyn till svenska behov och särdrag än vad som skett. Motivering Två EG-direktiv har central betydelse för viltförvaltning. De två direktiven är fågel- respektive art- och habitatdirektivet (79/409/EEG, 92/43/EEG). Bägge direktiven har som synes kommit till före inträde i EU och tar sin utgångspunkt i ett centraleuropeiskt perspektiv. I samband med inträdet försäkrade att EG-reglerna inte skulle hindra från att fortsätta jakten på hittillsvarande sätt vare sig det gällde fågel eller annat vilt. Mot bakgrund härav fanns ingen anledning för att förhandla sig till några undantag från EG-reglerna. Verkligheten är nu sådan att nämnda direktiv mer eller mindre styr delar av den svenska viltförvaltningen. Lagstiftningen på jaktens och viltvårdens område har sedan EU-inträdet genomgått en rad stora förändringar. Framför allt rör det möjligheterna för oss i att själva besluta om förvaltningen av våra vilda. Som exempel kan nämnas att i landet vanligt förekommande och i många stycken skadebringande arter som korp och skarv endast under mycket speciella förhållanden får skyddsjagas. Den likaledes i landet vanligt förekommande morkullan får inte jagas förrän trots en lång jakttradition med s.k. sommarjakt. Jakten på starkaste stammar av lo och björn får endast bedrivas i form av skyddsjakt om än alls. Dessutom har jakttiden på mås och trut avkortats. Ett halvautomatiskt kulvapen till skillnad mot vid jakt på älg får endast laddas med tre skott vid jakt på björn. Listan går att göra lång. Den tidigare i allmänt accepterade viltförvaltningen har ersatts av en byråkratisk sådan som styrs av juridik istället för biologi. En naturlig följd av detta förhållningssätt är att rättsmedvetandet och acceptansen för reglerna och EU urholkas, vilket är allvarligt. liksom skiljer sig i många avseenden från övriga medlemsländer i EU vad avser bl.a. biologiska och klimatiska förutsättningar och jaktliga sedvänjor. I art- och habitatdirektivet (art 2) anges att hänsyn skall tas till ekonomiska, sociala och kulturella behov samt till regionala och lokala särdrag. Motsvarande anges i fågeldirektivet. Vid tillämpning av direktiven ges således ett utrymme för beaktande av nationella behov och särdrag. Det är angeläget att dessa behov och särdrag av regeringen och de övriga svenska myndigheterna beaktas än tydligare än vad som skett. Möjligheterna härför torde även ha ökat i och med att subsidiaritetsprincipen stärkts genom .
mot · GP02MJ506 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ506av ()Nordsjösopor och strandstädning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om driftskostnader för strandstädning. Motivering Kustområdena i , längs den bohuslänska kusten, har stora natur- och friluftsvärden som är av riksintresse. Dessa kustområdens miljö är också mycket avgörande och viktig för den bohuslänska turistindustrin, för möjligheterna till en levande skärgård och för det rörliga friluftslivet. Genom havsströmmar och stormar samlas dock skräp från hela både längs med kusten och på den västkustska landremsan. Vid varje storm fylls vikarna med plast, avfall från sjöfarten, oljefat och vrakved. Ett stort arbete läggs ned av kommunerna och frivilliga på att hålla stränderna rena. har strandstädningen i genomförts med hjälp av arbetsmarknadsresurser och kommunala medel. Detta arbete har varit mycket bra och givit bra resultat med stora mängder insamlat skräp. Tyvärr har inte en sådan arbetsinsats bestående värde. Havsvikarna, strandremsorna och öarna är fulla av nytt skräp så fort västanvinden har dragit förbi. Ekonomiska resurser för att hålla de riksintressanta kustmiljöerna rena från skräp måste långsiktigt säkerställas. De områden som drabbas är avsatta som riksintresse för det rörliga friluftslivet och därmed hårt reglerade vad gäller annat nyttjande. Därför borde det vara självklart att staten tar det ekonomiska ansvaret för att hålla dessa naturområden fria från sopor, detta för att besökande likaväl som åretruntbefolkning skall kunna vistas i en ren, skön och unik miljö. Men det bör också vara naturligt med gemensam finansiering då stora områden är av riksintresse som inte ger den lokala befolkningen några möjligheter till alternativ verksamhet. Denna rättighet för det rörliga friluftslivet är i sig unik och det är naturligtvis ett nationellt intresse att bevara dessa miljöer fria från nedsmutsning. Den nuvarande regeringen och miljöministern har lovat 1 miljon i investeringsstöd till båtar för de kommuner som är involverade i städningen längs kusten. Det är dock inte rimligt att denna investerings faktiska driftskostnader, som inklusive personal ständigt ökar , ensidigt skall belasta de enskilda kommunerna. Därför bör ett särskilt statsbidrag för strandstädning i införas och regeringen bör ta initiativ till överläggningar för att finna en hållbar lösning på de årliga driftskostnader som åläggs kustkommunerna. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GP02MJ507 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ507av ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förnyad kampanj så att Agenda 21-arbetet intensifieras i rikets alla kommuner. om miljö och utveckling i kom världens stater överens om ett handlingsprogram för en hållbar utveckling inför det 21:a århundrandet . Många av kommuner har även arbetat aktivt med att höja det allmänna miljömedvetandet om sambanden mellan vår livsstil och en utveckling mot ekologisk hållbarhet. På riksplanet arbetar intensivt med dessa viktiga frågor. Det har dock visat sig att arbetet på det lokala planet i kommunerna på flera håll har stagnerat och i vissa fall upphört. Det är angeläget att Agenda 21-arbetet får förnyad fart. Det globala börjar i det lokala och för att vi ska kunna lämna över ett hållbart samhälle till nästa generation har vi ett stort ansvar för att miljöarbetet på det lokala planet fungerar i hela .
mot · GP02MJ509 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ509av ()Fiskebeståndet i och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om uppskattningsprov för att fastställa fiskbeståndens storlek i och . Fiskbeståndsuppskattning bedriver systematiskt provfiske med trålaren i (, Kategatt, västkustfjordarna och ute i ) i syfte att uppskatta fiskarternas bestånd och långsiktiga reproduktionsförmåga. Detta är ett av flera viktiga instrument som stöd för ett långsiktigt uthålligt fiske. Och därmed ett stöd för en näring som är beroende av den ekologiska balansen likväl som av kvoter som förhandlas fram länder emellan. Men motsvarande insatser görs inte mer än högst sporadiskt i de än mer känsliga ostkustvattnen, , , , och . Kustlaboratoriet i försöker i sitt omedelbara närområde skaffa sig ett dokumenterat grepp om beståndsutvecklingen. Men någon motsvarande verksamhet som den med bedrivs ej i /. Vilket har resulterat i att det saknas systematisk dokumentation över beståndsutvecklingen av strömming, sik, lax, öring, siklöja med flera för det kustnära Norrlandsfisket ekonomiskt viktiga fiskarter i och . Bristen på beståndsuppskattning utgör en besvärande omständighet som försvårar för det kustnära Norrlandsfisket att planera sin framtid, liksom det försvårar för myndigheter och naturvårdsintressen att initiera adekvata åtgärder för att säkerställa beståndens långsiktiga reproduktionsförmåga. Särskilt besvärligt är det då allt fler yrkesverksamma fiskare slår larm om vissa arters kraftiga minskning, som den ekonomiskt viktiga strömmingen. Därför är det absolut nödvändigt att eller annan härför lämplig myndighet initierar en kontinuerlig och långsiktig beståndsuppskattningverksamhet i och .
mot · GP02MJ512 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ512av m.fl. (mp)Morkulla Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på morkulla. Inledning är sommarjakten på morkulla borta. Det var något naturvårdare arbetat för länge och i och med EU-medlemskapet hjälpte EU:s fågeldirektiv, som förbjuder jakt under häckningstid, till att få bort den. kommer en studie som verkligen visar att parning och häckning pågår långt in . Det är , , som gjort undersökningen . en intensiv månad Undersökningen har pågått . Turligt nog var och helt olika, den ena blöt och den andra torr. Undersökningen visar att spelet är mycket väderberoende. Morkullehannen vill ha varmt och fuktigt väder. De bästa biotoperna är fuktiga och näringsrika lövskogar. Morkullan lever nämligen i hög grad på daggmask, som finns frekvent i den biotopen. Hannen är polygam. Det gäller att sprida sina gener när tillfälle ges och en revirhävdande hanne tar verkligen tillfället i flykten. När han lyckats attrahera en hona bevakar han henne tills äggläggningen börjar. Då lämnar han henne för att finna fler parningsberedda honor. Långt in spelar han. Studierna visar att spelmaximum inträffar i majjuni i för att sedan snabbt avta . I infaller maximum i majjuni, men spelet är intensivt även . I infaller maximum och spelet är lika intensivt som . Med andra ord; parningen pågår in , då alltså även häckning inleds. Honan ligger på ägg , ungarna kan flyga korta sträckor , men är inte helt självständiga förrän enligt uppgifter i litteraturen. Det kan inte betyda annat än att den start som finns för jakten på arten är för tidig. Morkullan häckar då fortfarande, även om en del fåglar inleder flytten söderut. Om ska kunna agera kraftfullt mot den jakt på vårsträckande fågel som , , , , med fler länder i södra bedriver måste det vara fullkomligt klart att det inte finns jakt här som strider mot EU:s fågeldirektiv. Det var alldeles uppenbart att den tidigare jakttiden för morkulla med start första måndagen gjorde det. Att det dessutom inte kan anses etiskt försvarbart att jaga då det finns smått i markerna och då många djur lätt störs gjorde jakten än mer oacceptabel. Det är viktigt att den står emot påtryckningar att återinföra sommarjakten med motivet att den är traditionell. Den traditionella vårjakten i södra med limstickor m.m. riskerar att utplåna många fågelarter, som dessutom utsätts för annan påverkan som negativa förändringar i miljön. Den måste stoppas och agerandet blir bara trovärdigt och tungt om inget finns att anmärka på i . Den översyn som gjort visar att även dagens jakttid är olämplig. Även den infaller under häckningstid eftersom en del honor lägger två kullar och den sista inte är flygg före . Regeringen bör överväga att flytta fram startdatum för morkullejakten ytterligare. () () () Per () () ()
mot · GP02MJ517 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ517av och ()Bevarande av skyddsvärd skog Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa tillståndsplikt för byggande av skogsbilväg samt att den tid markägaren har för inköp av ersättningsmark för skyddsvärd skog förlängs. Motivering Intensiteten i arbetet med skogsskyddet har ökat och regeringen har ökat såväl insatserna för biotopskydd i skog som insatserna för skogsreservat. Avsikten har varit dels att spara nyckelbiotoper, som innehåller mycket höga biologiska värden, dels att spara produktiv skog, i första hand äldre sådan. I exempelvis utgör naturskogarna en mycket liten del av skogslandskapet, uppskattningsvis , och är utspridda i landskapet. Fragmenteringen är stor och stora sammanhängande naturskogsområden saknas i princip helt. Förhållandena är likartade över hela landet. Ett långsiktigt bevarande av den biologiska mångfalden i skogslandskapet kräver att kvarvarande naturskogar bevaras. De höjda anslagen för skydd av värdefull natur är ett viktigt redskap i bevarandet av den biologiska mångfalden, men fortfarande återstår mycket att göra. I finns ett tiotal större sammanhängande områden och flera hundra mindre områden med skyddsvärd skog som känner till. Takten måste öka för att man inte ska försitta chansen att skydda större sammanhängande områden. Trots de ökande anslagen kan man från länsstyrelsernas sida inte hindra att viktiga naturskogar fortfarande avverkas och fragmenteras. Med nuvarande avverkningstakt är risken uppenbar att det i princip inte kommer att finnas någon naturskog att skydda. Detta utgör ett mycket allvarligt hot mot den biologiska mångfalden, då varje avverkning minskar möjligheterna att bevara alla arter ur ett landskapsperspektiv. Både från och från naturskyddsorganisationer menar man att skogsbilvägar bidrar till fragmentiseringen av stora sammanhängande skogsområden värda att bevara. Byggandet av skogsbilvägar är ofta det första steget mot en ytterligare fragmentisering. Genom att införa tillståndsplikt för byggande av skogsbilväg skulle man på ett tidigare stadium kunna diskutera bevarandefrågor med markägaren. Ett annat problem är behovet av bytesmark. Det har tidigare framför allt gällt enskilda skogsägare, men ökar även kraven på bytesmark från bolagen. innehav skulle kunna vara en viktig resurs, men höga avkastningskrav har gjort att inte är någon tillgång i reservatsarbetet. Eftersom enskilda skogsägare vid intrångsersättning har svårigheter att hitta lämplig bytesmark är det en process som tar än vad som förutsätts i nuvarande skattelagstiftning. En förlängning av den tid markägaren har till sitt förfogande för att köpa ersättningsmark skulle bidra positivt till att uppnå regeringens målsättning beträffande nyckelbiotoper och skyddsvärd skog. () ()
mot · GP02MJ520 · 2001-10-05 00:00:00 — Skogsvårdslagen, där produktions- och miljömål jämställs, bygger på förvaltarskapstanken, ett ansvarstagande som skogsbrukare har att ta för kommande generationer. Lagen är utformad för att ge skydd åt den biologiska mångfalden som virkesförsörjningen skall vara säkrad för den svenska skogsindustrin. regler är bristfälligt anpassade till skogsbrukets förutsättningar. Oklarheterna i lagstiftningen kan därmed komma att drabba skogsbruket hårt, till nackdel för skogsvården och därmed också svensk ekonomi. Enligt nuvarande regler prövar den skogliga myndigheten enligt skogsvårdslagen medan kommunerna kan ha rätt att pröva enligt . Förhållandet måste rättas till, skogsvårdslagen bör vara det lagrum som gäller i detta fall. Den internationella konkurrenssituationen gör det nödvändigt att det vid svenska beskickningar utomlands finns kompetens och resurser att bevaka skogsfrågorna och att marknadsföra svensk skogsindustri och dess miljövänliga produkter. Det är ett nationellt intresse att de svenska skogliga intressena har en stor internationell statlig representation, och att skoglig kompetens och resurser tillskapas på våra beskickningar utomlands. Vi avsätter ytterligare för denna verksamhet. Frågorna som berör skogsnäringen utvecklas närmare i en särskild motion. 11.1 Levande skogar Regeringen vill att ytterligare 900 000 ha skyddsvärd skogsmark skall undantas från skogsproduktion . Statens ansvar för skydd uppskattas till 400 000 ha, resten utgörs av frivilliga avsättningar. Den höjda politiska ambitionen sätter sin tilltro till frivilliga avsättningar, vilket är förståeligt mot bakgrund av det intresse skogsägare visat för att skydda värdefull skog. Det är ändå viktigt att slå fast att det är skogsägaren som definierar frivilliga avsättningar av mark. När regeringen nu höjer målsättningen måste den praktiska politiska konsekvensen bli att staten är beredd att genom utbildning och rådgivning underlätta för markägaren att fatta beslut om hur marken skall nyttjas. Det räcker inte att såsom regeringen påstå att det kan på goda grunder antas att skogsbruket på frivillig väg fortsätter att skydda kulturhistoriskt intressanta miljöer. Gotab, 2001 () () () () () () () () () ()
mot · GP02MJ523 · 2001-10-05 00:00:00 — Det är ett nationellt intresse att de svenska skogliga intressena har en stor internationell statlig representation, och även att skoglig kompetens och resurser tillskapas på våra beskickningar utomlands. Vi avsätter ytterligare för denna verksamhet. Gotab, 2001 () () () () Skånberg (kd) () () () () () () ()
mot · GP02MJ524 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ524av och ()Hästen i samhällsekonomin Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hästar bör likställas med andra djurenheter inom svenskt jordbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i i motionen anförs om översyn av totalisatorskatten.1 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. Hästhållningens betydelse i Hästhållning blir allt betydelsefullare för att hålla det svenska landskapet öppet. Antalet kreatursgårdar har minskat enormt mycket . Trav-, galopp- och ridhästarna, 225 000 st, är svenskt jordbruks fjärde största inkomstkälla. 100 000 ha åker går åt för bete och foder till hästar. Hästen betyder mycket också ur miljösynpunkt, bl.a. minskas kväve- och växtnäringsläckaget. Hästen är också det enda djur som binder mer koldioxid än den avger, vilket påverkar växthuseffekten positivt. Hästen betyder mycket för sysselsättningen. Enbart inom trav- och galopp finns 17 000 årsanställda, vilket kan jämföras med stora industrigrupper. Lönsamheten inom hästuppfödning är mycket låg. Priserna på hästar har pressats och det är väldigt svårt att få täckning för kostnaderna vid försäljning. lönsamhet kan förbättras om hästen likställs med andra bidragsberättigade djur inom svenskt jordbruk. Totalisatorskatten och galoppsporten omsätter 4,5 miljarder, som renderar staten moms, skatter och arbetsgivaravgifter. Dessutom omsätts 10,5 miljarder på spel. Totoskatten är vilket innebär en årlig inkomst för staten på 1,1 miljard. I våra grannländer är totoskatten lägre . var totalisatorskatten och ett av argumenten för att trav- och galoppsporten skulle höja totalisatorskatten var att hjälpa till att sanera statens finanser. är saneringen genomförd och då bör det finnas utrymme för att sänka totalisatorskatten. Vi anser därför att en översyn av totalisatorskatten bör göras. Hästsport en folkrörelse 50 000 personer är hästägare. Svensk trav- och ridsport är en mycket stor folkrörelse och en viktig näring. Rid- och travsport har en mycket stor och växande ungdomsverksamhet. Inom travet finns 16 000 aktiva ungdomar och inom ridsporten 138 000 personer . () ()
mot · GP02N11 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N11av m.fl. (s)med anledning av prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lokalisera djurskyddsmyndigheten till . Motivering på är i mycket stort behov av ytterligare förstärkning på arbetsmarknaden. Det är särskilt svårt att behålla en god arbetsmarknad på en förhållandevis liten ö som . Arlas nedläggning av sitt mejeri är ett stort avbräck som ger fler arbetslösa . Lokaliseringen av djurskyddsmyndigheten var vår chans att få en myndighet som kan tillföra både kompetens och arbetstillfällen till ön. är en lämplig lokaliseringsort med tanke på att jordbruksnäringen är en mycket stor och viktig del av näringslivet i kommunen. Jordbruket sysselsätter av den yrkesverksamma delen av kommunens befolkning. En annan viktig faktor är att antalet djurenheter i fortfarande ökar. I den regionalpolitiska propositionen finns nu uppgifter om att djurskyddsmyndigheten ska placeras på annan plats än . Jag har arbetat intensivt för att informera om det stora behov och de stora möjligheter som en lokalisering till skulle innebära. har givetvis också uppvaktat i frågan. Närhet till forskning är givetvis en viktig fråga men i dagens samhälle är det inte nödvändigt med fysisk närhet mellan enheter som samarbetar. arbetar intensivt med att utveckla sitt näringsliv och i denna utveckling skulle en lokalisering av djurskyddsmyndigheten ligga väl i tiden. Hela ska ges chans att leva och att överleva. Genom en förläggning av djurskyddsmyndigheten till på ger man även en större möjlighet att överleva. () () () ()
mot · GP02N12 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N12av ()med anledning av prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avslå propositionen. Motivering Vid läsning av propositionen 2001/02:4 kommer man osökt att tänka på sagan om den beställda kostymen som till slut bara blev en fingertutt. Med ords mängd, men med litet konkreta förslag, skall utvecklas. Bakom ett sådant program måste det finnas en uttryckt vilja som visar att vi är beredda att verka för att hela skall leva, som det heter i en glesbygdsslogan, men till det måste också läggas leva . För dem i som bor i glesbygd något som upptar större delen av landets yta framträder de lagda förslagen som en besvikelse. De på sid. 39 i propositionen uppräknade trafikpolitiska delmålen upplevs som liggande långt från verkligheten. Hur skall man kunna utveckla godstransportsystemet och stärka den lokala näringsutvecklingen, som nämns i två av propositionens rubriker, när man inte ens kan komma fram med ett förslag som skapar rättvisa mellan varandra närliggande bygder. För att bara nämna ett exempel: alla betalar lika till den allmänna väghållningen, men medan en del platser i våra skärgårdar för gods- och persontransporter betjänas utan extra kostnader får grannarna betala för att det inte råkar vara som driver deras färjor. I frågor och motioner under föregående år togs denna fråga upp. Svaren blev att man hänvisade till en pågående utredning. När den nu är klar återfinns ändå inget i propositionen om hur man skall lösa detta problem. Tillsammans med allt det andra som heller inte föreslås framstår därför orden om skärgården som bara en verbalekvilibristisk retorik. Man får osökt ett intryck av att regeringen inför propositionsförfattandet inte har haft den nära kontakt med verkligheten som skulle kunna visa att det som föreslås inte bara rör sig om teoretiska modeller. De två viktigaste faktorerna, regelverkets förenkling och de negativt verkande skatternas nödvändiga förändring, vilka skulle vara till gagn för såväl storstadsbygd som glesbygd, lyser med sin frånvaro. Däremot dyker ordet bidrag upp med jämna mellanrum. Alla erfarenheter visar hur initiativ och skaparförmåga föröds av kombinationen skatteravgifterreglerbidrag. Det är beklagligt att så litet av vilja och en kombination av nödvändiga akuta insatser och långsiktigt tänkande återfinns i förslagen. De delar av propositionen som skulle kunna gå att arbeta efter är så sammanvävda med de områden som är klart undermåliga att propositionen måste avslås och återförvisas till regeringen för ny beredning.