mot · GP02Fi292 · 2001-10-05 00:00:00 — Tabell 8.1 skatteförslag för ett bättre investerings- och företagarklimat Kassamässiga effekter för staten, miljarder kronor Omlagd kapital- och egendomsbeskattning: 2002 2003 2004 Avvecklad dubbelbeskattning på utdelningsinkomster (halv 2003, bort 2004) 0,00 -2,00 -6,00 Stegvis avvecklad förmögenhetsskatt (och fastighetstaxeringsvärden) -2,10 -3,55 -5,00 Avgår: regeringens finansierade sänkning av förmögenhetsskatten 1,45 1,81 1,81 Bolagsskatt 0,00 3,90 8,20 Riskkapitalavdrag (Tak 100 tkr) 0,00 -0,06 -0,10 Ingen arvsskatt på bundet kapital vid generationsskifte i företag 0,00 -0,04 -0,04 Ej återköp av egna aktier 0,72 0,50 0,55 Företags- och energiskatter: Sänkta arbetsgivaravg. med 7 pe, löneunderlag till 900 tkr/250 tkr fr. 2003, 10 pe fr. 2004 0,00 -3,20 -6,28 Sänkt skatt på bostadsbyggande, skattemässig direktavskrivning -0,40 -0,40 -0,60 Enhetliga regler för anställningsstöd () 0,11 0,23 0,24 Sänkt energiskatt på diesel med /liter (generellt) -0,82 -0,88 -0,88 Sänkt bokmoms till , ej tidskrifter 0,54 0,41 0,41 Sänkt inkomstskatt i st f tidigare sänkt arbetsgivaravgift med 0,1 pe 0,76 0,75 0,70 Sänkta skatter för jord- och skogsbruket: Fullständig elskattesänkning -0,10 -0,11 -0,11 Sänkning av dieselskatten till /liter (-/kbm) -0,92 -1,00 -1,00 Summa skatteförändringar -0,75 -3,64 -8,10 8.2 En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön Regeringens politik för att sanera statsfinanserna har till stora delar inneburit höjda skatter för låg- och medelinkomsttagare. Detta har i kombination med sänkta bidrag gjort att många som redan tidigare levde på marginalen tvingats söka socialbidrag. Socialbidragskostnaderna ökade under i stort sett hela den förra mandatperioden, liksom antalet socialbidragstagare. Denna utveckling har i sin tur belastat kommunerna eftersom det är de som finansierar socialbidragen. Låginkomsttagare som tvingas söka socialbidrag under vissa perioder av året betalar ofta ansenliga belopp i inkomstskatter under andra delar av året. Denna negativa rundgång måste brytas. Inkomstskattereform i fyra steg ser det som en viktig uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Därför föreslås en rad åtgärder som gör att inkomsttagare får behålla en större del av sin egen lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation. För det första föreslås ett kraftigt höjt grundavdrag vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten. Inkomstskatten sänks för alla med sammanlagt genom att grundavdraget höjs till . Effekten blir jämfört med regeringens förslag en skattesänkning med ca , eller . Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar och gäller för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag understiger det av föreslagna grundavdraget. Kommunernas skatteinkomster reduceras inte eftersom förslaget lagtekniskt bör utformas som en statlig skattereduktion. Förslaget ger förutsättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebär exempelvis en viktig förbättring för sommar- eller extraarbetande ungdomar. Med vårt föreslagna grundavdrag för kan man tjäna innan man behöver betala kommunalskatt jämfört med . För det andra föreslår vi en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare på totalt per person och år på pensionsgrundande förvärvsinkomster (). Till skillnad från den särskilda skattereduktion som finns föreslår vi full reduktion för personer med inkomster och en avtrappning så att reduktionen upphör vid inkomster på . För det tredje föreslår vi, i stället för regeringens förslag om kompensation för pensionsavgiften, ett generellt statligt förvärvsavdrag, beräknat mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhet motsvarande av denna inkomst , och . Förutom att hushållen får ett ökat ekonomiskt utrymme minskas därigenom marginaleffekterna. För det fjärde vill avskaffa regeringens värnskatt. Den är ett brott mot de principer Socialdemokraterna själva var med om att lägga fast i skattereformen 19901991 om att ingen ska betala av en inkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löften Socialdemokraterna ställde ut om att värnskatten under budgetsaneringsåren skulle vara tillfällig. Viktiga motiv för att inte ha extra hög statlig skatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljande studieskulder måste löna sig. Om svenska studenter utbildar sig i , bör inte skattesystemet leda till att de sedan flyttar utomlands. Det är en framtidsinvestering att ha ett skattesystem som gör att utbildning lönar sig. Som delfinansiering av de ovanstående reformstegen avvisas regeringens trefjärdedelskompensation för pensionsavgiften. Den sammantagna effekten av dessa fyra förslag samt avvisandet av regeringens pensionsavgiftskompensation redovisas för olika inkomstgrupper i tabell 8.2.2. Likaså avvisas regeringens utbyggnad av skattereduktionen för pensionärer eftersom vi i stället förespråkar ett kraftigt höjt grundavdrag som kommer alla pensionärer till del genom det nya pensionssystemet. får drygt 1,3 miljoner pensionärer del av vårt höjda grundavdrag, men inte alla. Därför föreslås också i motionen ett höjt pensionstillskott med för . Reformen innebär också att andelen personer med positiv taxerad förvärvsinkomst som betalar statlig skatt kommer att minska från till . Därmed uppnås målet skattereform vad gäller taket för andelen personer som bör betala statlig skatt. Bättre sparmöjligheter, sänkt fastighetsskatt och höjt reseavdrag De skattemässiga fördelarna för hushållen att spara föreslås förbättras dels genom en successivt höjd avdragsrätt för pensionssparande, dels genom en avdragsrätt för sparande på individuella utbildningskonton. Regeringens budget förutsätter en höjning av fastighetsskatten med nästan år 20012004 som inklusive påföljande förmögenhetsskatt kommer att drabba många som bor i attraktiva områden, oavsett inkomstnivå. sänker boendeskatterna genom en varaktig återgång till, och frysning av, taxeringsvärdena nivå. Sammantaget sänks fastighetsskatteuttaget på flerfamiljshus (hyreshus och bostadsrätter) och egnahem (villor) med utöver regeringens föreslagna sänkningar. Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks . Det innebär att resekostnader på ytterligare blir avdragsgilla jämfört med . Tabell 8.2.1 En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön Kassamässiga förändringar för staten, miljarder kronor Inkomstskattereform: Höjt grundavdrag till -18,90 -23,70 -24,00 Avgår: Regeringens finansierade höjning av grundavdraget 1,83 2,00 2,00 Skattereduktion på (/mån) för låg- och medelinkomsttagare -16,91 -18,15 -17,67 Statligt förvärvsavdrag mot kommunalskatt på löneinkomster. , , -12,80 -17,10 -20,60 Avskaffad värnskatt 2003 0,00 -2,75 -3,00 Ingen pensionsavgiftsrabatt enligt regeringens modell (KOS-effekt) 29,50 32,50 33,20 Ej behov av kompenserande höjningar av skiktgränser 2,43 2,43 2,43 Egen skattelättnad för pensionärer (höjt grundavdrag, höjt PTS) 1,59 2,07 1,90 Interaktionseffekter 0,00 0,20 0,20 Sänkt skatt för barnfamiljer för styrkta barnomsorgskostnader fr. 1/1 2002 -1,40 -1,50 -1,50 Sänkt skatt för barnfamiljer: 50 resp per barn () och månad år -03 och -04 0,00 -1,00 -2,00 Sänkt fastighetsskatt och sänkt skatt på hushållstjänster Fastighetsskatt: fastighetstaxeringsvärden och skattesats för egnahem, skattesats för flerfamiljshus -2,00 -7,10 -9,80 Avgår: Regeringens föreslagna sänkning av skattesatserna 0,73 3,18 4,46 Inget behov av begränsningsregel, dämpningsmekanism & slopat omr.förf. 0,50 0,63 0,90 Sänkt skatt på hushållstjänster (inkl ROT-tjänster) -2,02 -2,20 -2,20 Övriga inkomstskatteförslag Sänkt gräns för reseavdrag fr. 7000 till (tot. ) -0,14 -0,15 -0,15 Sänkt energiskatt på bensin med /liter i stödområde A -0,10 -0,11 -0,11 Ingen särskild nedsättning av fordonsskatt i stödområde A 0,07 0,07 0,07 Höjd avdragsrätt för pensionssparande (0,75 bb -04, 1bb -05) 0,00 0,00 -0,18 Sänkt inkomstskatt för alla i stället för på fackföreningsavgifter för vissa 0,00 3,56 3,56 Royaltyinkomster från pat. uppfinningar befrias från skatt -0,02 -0,02 -0,02 Yrkesfiskeavdrag för konkurrensneutralitet -0,01 -0,01 -0,01 Avdragsrätt för individuella utbildningskonton, eget billigare förslag 1,15 0,95 0,75 Summa skattesänkningar -16,50 -26,19 -31,77 8.2.1 Inkomstskattesänkningarnas samlade effekt på individnivå I tabell 8.2.2 jämförs för åren 20022004 samlade förslag till inkomstskattesänkningar med regeringens förslag som de är presenterade i budgetpropositionen . Således jämförs förslag till höjt grundavdrag, successivt ökande förvärvsavdrag, borttagande av kompensation för pensionsavgiften enligt regeringens modell, i skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare och avskaffad värnskatt med regeringens förslag till totalt 75 procents nedsättning av pensionsavgiften (och tillhörande avdragsrätt) och något höjda grundavdrag. Jämförelsen görs priser. Tabell 8.2.2 förslag till inkomstskattesänkningar . Skillnad relativt regeringens förslag i BP02 Effekter på individnivå i olika inkomstlägen, kronor Skattesänkning kr , kd, utöver regeringens sänkningar Skattesänkning i kr , kd, utöver regeringens sänkningar Årsinkomst tkr Antal personer i inkomstskiktet 2002 2003 2004 2002 2003 2004 80-100 125 000 3834 4111 4388 320 343 366 100-120 155 000 2353 2692 3031 196 224 253 120-140 214 000 1980 2380 2780 165 198 232 140-160 316 000 2326 2788 3250 194 232 271 160-180 321 000 2763 3286 3809 230 274 317 180-200 367 000 3199 3784 4369 267 315 364 200-220 421 000 3312 4159 4801 276 347 400 220-240 396 000 3519 4227 4935 293 352 411 240-260 355 000 3249 4019 4789 271 335 399 260-280 304 000 2751 3582 4413 229 299 368 280-300 227 000 2642 3535 4427 220 295 369 300-320 169 000 2842 3784 4727 237 315 394 320-340 122 000 2264 3225 4187 189 269 349 340-360 88 000 1194 2155 3117 100 180 260 360-380 70 000 674 1635 2597 56 136 216 380-400 56 000 674 1635 2597 56 136 216 8.2.2 Fastighetsskattesänkningens effekt för hushållen föreslår sänkning av fastighetsskatten genom att återgå till taxeringsvärden och därefter tillämpa en skattesats på för egnahemmen och för flerfamiljshusen. Det innebär jämfört med regeringens förslag ett sänkt skatteuttag på boende med . I tabell 8.2.3 redovisas den periodiserade bruttoeffekten för hushållen, dvs den faktiska skattesänkning som hushållen (och hyreshusägarna) ser på sina taxeringsbesked. Dessa belopp skiljer sig från den kassamässiga nettobudgeteffekt som ska redovisas på statsbudgeten som i tabell 8.2.1. Den kassamässiga effekten påverkas enligt gällande beräkningskonventioner både av en eftersläpning i själva uppbörden av skatten och av en motverkande s.k. KPI-effekt som gör att nettobortfallet över tiden blir mindre för staten. Tabell 8.2.3 fastighetsskattesänkning, utöver regeringens förslag. Periodiserad bruttoeffekt 20022004. Miljarder kronor 2002 2003 2004 Småhus 4,4 4,5 4,6 Flerfamiljshus 1,1 1,2 1,3 Summa 5,5 5,7 5,9 8.3 En reformerad familjepolitik Familjefrågorna har haft en central ställning i politiska arbete ända sedan partiet bildades. Det handlar både om synen på familjens ställning och uppgifter i samhället och om utformningen av det offentliga familjestödet. arbete har varit inriktat på att hitta de modeller för valfrihet och mångfald som vi tror skapar de bästa förutsättningarna för föräldrarna och barnen. Vi kommer även fortsättningsvis att lyfta fram familjepolitiken som en huvudfråga på grund av den betydelse den har för hela samhällsbyggandet och framför allt för barnen. Genom att styra alla resurser till ett fåtal barnomsorgsformer har staten i praktiken tagit över beslut som familjerna själva borde fatta. Stora statliga och kommunala resurser har ensidigt satsats på de familjer som velat och kunnat få del av den offentliga barnomsorgen. De som på hel- eller deltid vill sköta barnomsorgen på egen hand eller vill ha en annan lösning har därför ofta mycket svårt att förverkliga sin önskan. Det familjepolitiska system som byggts upp har flera brister ur såväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitiskt därför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redan resursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situation föräldrarna har innan de får barn och omvänt högre för redan välavlönade kvinnor och män. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidraget kan sägas gynna resurssvaga hushåll på ett särskilt sätt. Bostadsbidraget har dock skurits ner och försämrats kraftigt av den socialdemokratiska regeringen. Från valfrihetssynpunkt är det en brist att det familjepolitiska stödet inte medger flera alternativa barnomsorgsformer. Regeringen vill med sitt förslag om maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen utöka detta fördelningspolitiska missförhållande ytterligare, eftersom denna maxtaxa kommer att gynna de mest välbeställda familjerna mest. Valfriheten förbättras inte heller genom införande av maxtaxa. Det är fortfarande bara om familjen väljer den offentligt finansierade barnomsorgen som den får del av stödet från offentlig sektor. De som inte vill, eller kan, utnyttja denna får inte del av stödet. avvisar därför regeringens planer på en maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen. Tillsammans med , har vi presenterat ett gemensamt alternativ till regeringens maxtaxereform, vilket också redogjorts för mer utförligt i en särskild motion (1999/2000: Ub43). Vårt alternativ till regeringens familjepolitik tar i stället sin utgångspunkt i familjens och barnens behov. Staten ska inte agera med pekpinnar utan ge ett stöd som underlättar föräldraskapet. Vi vill ge tillbaka självbestämmandet till föräldrarna. De har bäst möjlighet att avgöra hur tid och resurser ska fördelas. Det offentliga stödet till barnomsorgen ska nå alla barn. Åtgärderna ska tillsammans ge ökad valfrihet för föräldrar att välja den barnomsorgsform de vill. Familjen ska fritt välja mellan att anlita kommunalt finansierad barnomsorg och annan barnomsorg. Det familjepolitiska stödet ska möjliggöra för föräldrarna att minska sin arbetstid. Regeringens förslag till maxtaxa har från våra utgångspunkter en rad brister. För det första omfattar inte maxtaxan alla barn. Endast högavlönade familjer som följer regeringens mönsterbeteende får del av reformen fullt ut. Maxtaxan saknar den flexibilitet som många barnfamiljer efterfrågar. Många familjer söker möjligheter att förkorta sin arbetstid eller välja alternativa barnomsorgsformer. Dessa familjer får ingen del av det ekonomiska stödet. De resurser som hade varit möjliga att frigöra för t.ex. kortare arbetsdag, blir nu i ännu högre grad uppbundna i ersättning till kommunerna. Familjebildningar, arbetstider, tid för eget engagemang i barnomsorgen m.m. varierar. Förutsättningarna är olika och familjerna har olika önskemål över tiden om lösningar för barnens omsorg. I när det är svårt att kombinera familjebildning med ett aktivt yrkesliv behövs inte fler varianter av de gamla ensidigt styrande lösningarna utan nya möjligheter för familjen att själv välja barnomsorgslösningar. Det finns också anledning att resa en rad frågetecken kring framtida möjligheter att bedriva t.ex. kooperativ barnomsorg. Många föräldrar väljer att engagera sig i barnens förskoleverksamhet och kompenseras genom en lägre avgift. Den kompensationen försvinner med maxtaxan, vilket leder till att kooperativ förskoleverksamhet får svårt att hävda sig. föreslår bland annat följande förändringar på familjeområdet: Höjd garantinivå i föräldraförsäkringen från dagens per dag till per dag . höjs garantibeloppet till per dag. Ett barnomsorgskonto införs den 1/1 2002 på totalt per barn som fyllt . Maximalt kan tas ut från kontot. För de barn som vid införandet fyllt utgår totalt . En avdragsrätt för samtliga styrkta barnomsorgskostnader på maximalt per barn och år införs i samband med att barnomsorgskontot införs. Avdragsrätten gäller för alla barn mellan . Tre viktiga förbättringar genomförs i bostadsbidraget för att gynna de sämst ställda barnfamiljerna. Det särskilda bidraget i bostadsbidraget (den del som enbart beror på antalet barn) höjs med och barn. De individuella inkomstgränserna i bostadsbidraget för makar/samboende avskaffas och den gemensamma inkomstgränsen sätts till . Ytnormen för den bostadsbidragsgrundande ytan utökas med i respektive storlekskategori. anser att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) ska beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomster. Detta påverkar även föräldraförsäkringen. vill också införa en statlig skattereduktion för varje barn . föreslås denna uppgå till per barn och månad, höjs den till per barn och månad. Barnfamiljerna kommer dessutom att gynnas av den generella skattesänkning som föreslås för inkomsttagare genom en höjning av grundavdraget, genom skattereduktionen på för låg- och medelinkomsttagare samt genom det förvärvsavdrag som också föreslås i motionen. En mycket stor del av den fastighetsskattesänkning föreslår kommer också barnfamiljerna till del eftersom en så stor andel av barnfamiljerna bor i småhus. Tabell 8.3 politik för barnfamiljer i förhållande till regeringens förslag Nettoeffekt för hushållen. Miljoner kronor 2002 2003 2004 Förbättringar för dem med lägst inkomster: Höjt garantibelopp i föräldraförsäkringen från till , fr 2004 91 70 Förbättringar i bostadsbidraget 730 700 680 Vårdbidrag för biståndsarbetare 0,5 0,5 0,5 Kontaktdagar 2 per barn och år, (garantibelopp) 35 35 56 Valfrihetsreform inom barnomsorgen: Barnomsorgskonto fr. 1/1 2002 3600 3600 3700 Avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader 1/1 2002 1500 1500 1500 Slopade t.f.a Barnomsorgskonto -238 -238 -238 Alternativ till maxtaxa -3400 -4500 -4500 Bibehållen längd på föräldraförsäkringen (netto) -1001 -1036 Generell nivåförbättring för barnfamiljer: skatt för barnfamiljer (50 resp. /barn /mån ) 1000 2000 Nytt beräkningsunderlag för SGI (netto) -483 -539 -567 Nej till regeringens kontaktdag (1 per barn och år , av SGI) -112 -196 -203 Bibehållet tak i föräldraförsäkringen (netto) -168 -336 Summa 1724 194 1127 Anm.: I tabellen redovisas nettoeffekten för hushållen av de olika förslagen. Således har skattepliktiga transfereringar räknats om så att de blir jämförbara med rena avgiftssänkningar eller obeskattade bidrag som bostadsbidraget. För det höjda garantibeloppet i föräldraförsäkringen redovisas merkostnaden i förhållande till regeringens föreslagna höjningar. 8.3.1 Effekter på hushållsnivå av skatte- och familjepolitik I det följande redovisas ett antal exempel på hur några typhushåll kommer att beröras av respektive regeringens skatte- och familjepolitik . Exemplen visar hur barnfamiljers ekonomiska situation och valmöjligheter förändras när föräldraförsäkringen tagit slut. I familjepolitiska motion redogörs närmare för beräkningsförutsättningarna. Som en viktig referenspunkt framgår också dagens situation utifrån gällande skatte- och bidragsregler samt kommunala barnomsorgstaxor. 8.3.1.1 Typfamilj 1. Både med dagens system och med regeringens maxtaxereform framgår (i alternativ 1) att det inte är ekonomiskt möjligt för den ena föräldern att vara hemma med barnen om den skulle önska. Med familjepolitik blir detta möjligt tack vare pengarna på barnomsorgskontot som föräldrarna själva disponerar och förbättringarna i bostadsbidraget. I alternativ 2 väljer den ena föräldern att arbeta deltid (). Regeringens politik leder till lägre barnomsorgskostnad, men med politik blir utfallet totalt sett bättre . Förutom pengarna på barnomsorgskontot beror detta på att barnomsorgsavgiften bli avdragsgill, att bostadsbidraget förbättras och att skatten sänks mer än med regeringens politik. Varken med dagens system eller med regeringens maxtaxa har denna familj möjlighet att anlita privat barnomsorg om de skulle vilja (alternativ 3), trots att det privata alternativet är billigare än kommunens totalkostnad i barnomsorg. Med politik blir det däremot möjligt, mycket tack vare att barnomsorgskostnaden är avdragsgill, men också för att föräldrarna själva disponerar över medlen på barnomsorgskontot. I alternativ 4 arbetar båda föräldrarna heltid. Varken med regeringens eller politik får de längre något bostadsbidrag. Med maxtaxealternativet sjunker barnomsorgskostnaden med . politik leder utan denna avgiftssänkning sammantaget till att familjen får en förstärkning med nästan jämfört med året innan, eller mer än med regeringens politik. 8.3.1.2 Typfamilj 2. Många ensamstående föräldrar skulle vilja tillbringa tillsammans med sina barn. Möjligheterna att gå ned på halvtid är mycket små, och de förbättras inte nämnvärt med regeringens politik (alternativ 1). skatte- och familjepolitik gör det däremot möjligt för en ensamstående förälder att göra detta. Om den ensamstående föräldern väljer att arbeta deltid () framgår att maxtaxereformen inte ger en så stor förbättring, helt enkelt eftersom barnomsorgstaxan redan är relativt låg vid lägre inkomster. I alternativ 3 väljer den ensamstående föräldern att arbeta heltid och ha barnen i barnomsorg (förskola). Jämfört med förbättras situationen med med regeringens politik och med med politik. 8.3.1.3 Typfamilj 3. Två medelinkomsttagare i . Barn I det tredje typfamiljsexemplet har vi en tvåbarnsfamilj som bor i och har medelinkomster (i detta exempel vid heltidsarbete). Dessa inkomster och den barnomsorgstaxa som tillämpas i torde vara tämligen representativa för landet i stort. Om den ena föräldern själv vill ta hand om barnen när föräldraförsäkringen tagit slut, framgår det (alternativ 1) att detta varken är möjligt med dagens politik eller efter regeringens maxtaxereform, eftersom subventionen bara gynnar de familjer som väljer den kommunala barnomsorgen (förskolan). Regeringens s.k. individuella inkomstgränser i bostadsbidraget gör det extra svårt för familjen, eftersom gränserna, enkelt uttryckt, kraftigt missgynnar den familj där den ena har låg inkomst och den andra hög. Med politik blir det däremot möjligt att förlänga tiden hemma med barnen för de familjer som vill. I alternativ 2 väljer den ena föräldern att arbeta halvtid och ha barnen i den kommunala barnomsorgen på halvtid. I alternativ 3 (nedan) arbetar föräldrarna lika mycket som i alternativ 2, men väljer i stället att anlita privat barnomsorg på halvtid. Både och med regeringens maxtaxereform är detta omöjligt, trots att kommunens totala vinst av att slippa finansiera två halvtidsplatser är högre än den kostnad föräldrarna själva skulle kunna ordna barnomsorgen för. Dagens system skapar alltså onödigt höga samhällsekonomiska kostnader. Med skatte- och familjepolitik blir det ett reellt alternativ för familjen att anlita privat barnomsorg på halvtid. I alternativ 4 väljer båda föräldrarna att arbeta heltid och ha barnen i kommunens barnomsorg (förskola). Med maxtaxereformen blir barnomsorgskostnaderna lägre . politik leder utan denna avgiftssänkning sammantaget till att familjen får en förstärkning med jämfört med året innan, eller mer än med regeringens politik. 8.4 Bättre pensioner Regeringens okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärer hårt genom nedskärningarna och bristerna inom äldrevården samt de växande vårdköerna. budgetalternativ, som bl a innehåller nedanstående reformer, innebär därför en satsning på rättvisa och en bättre ekonomisk situation för pensionärer: höjs med /månad . Detta förslag gynnar alla dem som har låg eller ingen ATP. träder det nya pensionssystemet i kraft vad gäller den nya garantipensionen, som är högre än dagens folkpension och pensionstillskott. Samtliga pensionärer kommer då att betala skatt (men förstås inte pensionsavgift) i det vanliga skattesystemet. kommer det höjda grundavdrag som föreslås i denna motion att till följd av pensionsreformen omfatta hela pensionärskollektivet, vilket gör att även de pensionärer med lägst pension kommer att få sänkt skatt med ca .