mot · GP02So577 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So577av m.fl. (s)Barns situation i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns situation i och förutsätter att regeringen följer dessa frågor. Sammanfattning Mycket har hänt i vårt land . Framväxten av välfärdsstaten och mängder av politiskt medvetna beslut har lett till en etablerad syn på barnen som självständiga individer med egna rättigheter. Barn och ungdomar i har det i jämförelse med de allra flesta länder mycket bra. Trots detta finns fortfarande problem och brister. Med hänvisning till det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna om behovet av att tillsätta en utredning om barnens livssituation i . Motivering I vår historia har barnen varit mer eller mindre osynliga. De har levt på de vuxnas villkor, varit maktlösa och beroende, placerade längst ner på samhällsstegen. Först har barnen blivit tydliga som egna individer och synen på barn och barndom har förändrats ganska radikalt. Barns och ungas familjesituation ser helt annorlunda ut än . Utvecklingen av synen på barnet som en självständig individ med egna rättigheter innebär att familjen som begrepp fått en ny innebörd. Dagens familjemedlemmar är inte längre som förr lika beroende av varandra, utom av känslomässiga skäl. Nya, mer jämlika roller i familjen har betytt mycket, inte minst det faktum att papporna numera ägnar mer tid och intresse åt sina barn. Barnafödandet har minskat kraftigt Barns andel av hela befolkningen har långsamt minskat . Vid uppgick barnbefolkningen under till av landets innevånare. Vid detta sekelskifte har den andelen gått ner till på grund av minskade födelsetal och en allt längre livslängd. Vid decenniets inledning uppvisade ett av de högsta fruktsamhetstalen i 2,1 barn per kvinna en nivå som bibehölls . har barnafödandet minskat mycket kraftigt. Fruktsamheten är i genomsnitt ungefär 1,5 barn per kvinna, vilket är den lägsta nivå som någonsin registrerats i vårt land. Barn är ingen enhetlig grupp Barnbefolkningen är mer heterogen än vid . Barnen och de unga i kommer från många olika ursprung och de lever i olika typer av familjer. Bilderna av barns tillvaro sett ur statistikens perspektiv skiljer sig därför för olika grupper. Barn är ingen enhetlig kategori. Förskolebarnet lever under andra förutsättningar än tonåringen. Flickor upplever sin situation annorlunda än pojkar. Barn och unga i storstaden lever under andra villkor än barn i glesbygd. Barn och ungdomar med utrikes härkomst lever ofta i en helt annan situation än barn födda i av svenska föräldrar. Hälsa är fortfarande socialt betingad och villkoren är inte jämlika. Barn som lever under gynnsamma sociala och ekonomiska förhållanden har bättre hälsa i nästan alla avseenden än dem som har mer missgynnade uppväxtvillkor. Detta märks tidigt i livet. Faktorer som har stor betydelse för barns uppväxt är möjlighet till att leva i ett tryggt och jämlikt samhälle med goda verksamheter för alla barn och unga. Generella insatser som stöd till barnfamiljerna, barnomsorg, skola, hälsovård och kultur- och fritidsverksamheter av god kvalitet är viktiga för barns och ungdomars hälsa och välbefinnande. De allra flesta barn och unga i vårt land har ett gott liv, särskilt i förhållande till barn i andra länder. De har vuxna som bryr sig om dem, en rik fritid och en vardag där de för det mesta upplever att de bemöts med respekt för sina rättigheter. Levnadsvillkoren är alltså generellt goda för barn och ungdomar. Men välfärden har sprickor, 90-talet ökade klyftorna, alla barn och unga växer inte upp under gynnsamma förhållanden. Barns boende är trångboddhet sällsynt enligt definitionen mer än två personer per rum, kök och vardagsrum oräknade. En stor del av barnen, , har eget rum, men med större syskonskara minskar den möjligheten. I vissa stadsdelar och förorter i storstadsområden är trångboddheten däremot utbredd och påminner mer om 50-talets. I stadsdelen i bor många barn i bostäder med fler än två personer per rum, kök och vardagsrum oräknade. Denna trångboddhet får konsekvenser. Det är svårt att hitta en lugn vrå för läxläsning och att hålla ordning på kläder och tillhörigheter. Man avstår från att ta hem kamrater och skapar istället mötesplatser utomhus i området. Många, särskilt pojkar i tonåren, dras till de centrala delarna i stadsdelen. Barns hälsa Det arbete som utförs vid barnavårdscentralerna är centralt för det goda hälsoläget bland barnen i . Barnavårdscentralerna når praktiskt taget alla barn och föräldrar. På ett tidigt stadium kan eventuella problem fångas upp och lösas. De allra flesta barn och ungdomar i skolan svarar positivt på allmänna enkätfrågor om trivsel hemma och om de känner sig glada och friska. Hoten mot barns hälsa och välfärd kan sägas utgöras av allergier, en allmänt ökad kroppsvikt, skador och dödlighet i trafikolyckor, miljöfaror samt en ökad psykosomatisk ohälsa. Allergier i har ökat kontinuerligt och dessa kurvor fortsätter att peka uppåt. Runt hälften av alla barn har eller har haft symptom av astma eller allergi. Besvären kan vara lindriga eller svåra, kortvariga eller livslånga, från lätt hösnuva till svår astma. Övervikt hos barn och unga är ett hälsoproblem som allt mer börjar komma i fokus. Andelarna överviktiga har i stort sett fördubblats , för både flickor och pojkar. Det faktum att barn och unga rör på sig mindre och som kan leda till övervikt, diabetes, hjärt- och kärlsjukdomar m m är allvarligt. Regeringen bör överväga att utöka hälso- och idrottsämnet i skolan. Barnsäkerhetsarbetet i har varit mycket framgångsrikt vilket fått till följd att dödligheten i olycksfall förmodligen är den lägsta i världen. Fler pojkar än flickor söker vård för olycksfallsskador. Denna skillnad är mest uttalad i tonåren. Av de barn och ungdomar som 1998 sökte medicinsk vård på grund av olycksfall var pojkar. Andelen lindriga skador som inte krävt behandling uppgick till . De skador som varit så pass allvarliga att de lett till inläggning på sjukhus uppgår till . Ytterligare en problembild handlar om läs- och skrivsvårigheter, sen mognadsgrad eller det som brukar kallas för neuropsykiatriska problem, vilket kan leda till utslagning i skolan. En större andel barn och unga nu än uppger att de har olika psykosomatiska symptom och besvär. Trots tidigare larm om situationen för barn med psykiska problem har situationen inte förbättrats. Vårdbehovet ökar och köerna växer. har offentliggjort resultatet av en rundringning till ett antal BUP-mottagningar i landet. Resultatet visar att väntetiden för behandling kan vara så lång som upp till . Detta är inte acceptabelt. Barns möjlighet att påverka 1989 beslöt FN om , som är internationell lag. 191 länder har anslutit sig. Barnets rättigheter består av 54 artiklar. Där slås fast att alla människor i hela världen under är barn. Vidare står att ingen får diskrimineras och att barnens bästa ska sättas i främsta rummet. har ett ökat engagemang för noterats i hela samhället. Enligt ska barn ha rätt att framföra sin mening om allt det som berör dem. Barn och ungdomar ska kunna påverka sin egen situation genom demokrati, inflytande och engagemang inom de områden som berör dem, t.ex. fritidsaktiviteter, skola och en trygg och säker skolväg. Barn i skolan I Unga Örnars visas att barnen i allmänhet förefaller nöjda med sina liv. Rapporten visar dock att skolan är det område som avviker mest. Här är betydligt fler barn tveksamma. Betydligt fler kryssade helt missnöjd på frågan om skolan än på något annat område. I betonas barnens lika möjligheter till utbildning. Därför måste den svenska skolan ge alla barn möjlighet att få sina behov tillgodosedda. Men vet vi att det finns uppenbara brister på ett antal skolor i kommunerna. Här finns stora möjligheter att ändra på skevheterna med hjälp av de extra resurser som avsatts för möjligheter till fler vuxna i skolan. Det kan vara elevassistenter, psykologer, kuratorer, fritidspersonal, lärare beroende på lokala krav. Elever i invandrartäta skolor har inte alls så dåliga studieresultat som det görs gällande i den allmänna debatten. Skillnaderna i betygsgenomsnitt mellan barn av olika etnisk bakgrund är små, om man tar hänsyn till elevernas sociala bakgrund. Chansen att gå vidare till teoretiska gymnasiestudier är större i invandrartäta skolor än i övriga. Det är främst invandrarbarn som börjat i svensk skola som har problem med låga eller ofullständiga betyg. Det visar en ny rapport från kommittén Välfärdsbokslut. Social bakgrund, det vill säga föräldrars utbildningsnivå, sociala klass och inkomst, har stor betydelse för elevers studieresultat. När hänsyn tas till den sociala bakgrunden kvarstår det, såväl i början som , endast små skillnader i betygsgenomsnitt mellan barn av olika etnisk bakgrund. Studien visar vidare, kanske något överraskande, att effekten av att vara uppvuxen i en invandrarfamilj på det hela taget är positiv för elevernas övergång till teoretiska gymnasiestudier efter det att hänsyn tagits till social bakgrund. Barnen i den offentliga sektorn Barnomsorg är en sektor där måste beskrivas som händelserikt. Ansvaret för verksamheten har överförts från till skolans område. har kommunerna ett lagreglerat ansvar för att utan dröjsmål tillhandahålla plats till barn vars föräldrar arbetar eller studerar. Kommuner har anpassat sig till detta utökade ansvar, men många har infört bestämmelser som begränsar arbetslösas rätt till barnomsorg. Därför välkomnar vi möjligheten för arbetslösa att ha sina barn i förskolan. gick det i genomsnitt 13,8 barn per daghemsgrupp, kallad förskolegrupp, medan det 1998 gick i genomsnitt 16,6 barn per grupp i förskolan. I hälften av alla förskolegrupper finns 18 barn eller fler. har en särskilt stor ökning skett av den genomsnittliga gruppstorleken vid fritidshemmen från 17,8 barn till 29,4 barn 1998. Barntätheten per vuxen kan skilja sig betydligt mellan olika kommuner. Barnet och ekonomin Barnfamiljernas ekonomi har urholkats och deras ekonomiska situation har försämrats kraftigt . Inkomsterna har minskat till följd av den arbetslöshet som fanns , som ersättnings- och bidragsnivåer minskades. När det gäller arbetslösheten skedde den mest dramatiska förändringen då andelen barn med arbetslös förälder fördubblades. Utvecklingen har gått mot ökad polarisering när det gäller inkomststandarden bland barnens familjer. 1998 och 2000 gjordes förbättringar i socialförsäkringssystemen i de delar som riktar sig till barnfamiljerna. Dessa höjningar kompenserar barnfamiljerna i viss utsträckning för de minskningar som gjordes i barnbidragen och föräldraförsäkringen . Förbättringarna handlar om att både allmänna och förlängda barnbidrag höjdes i två etapper och att flerbarnstilläggen återinfördes och höjdes . Även ersättningsnivån har höjts något i föräldraförsäkringarna, av den sjukpenningsgrundande inkomsten. De och barn för besök i förskola och skola, som utnyttjades av av föräldrarna, skall återinföras. Den orättvisa som barnfamiljer kan uppleva genom dyra, påfrestande barnomsorgskostnader och skillnader mellan kommunerna kommer med all sannolikhet att ändras med hjälp av maxtaxan. Barnen och den nya tekniken Dator finns i mer än vartannat barns hem. Antalet Internetuppkopplingar kommer att fortsätta öka dramatiskt. Det är positivt, men dessa förändringar leder till ett mer intensivt, hektiskt tempo i samhället. Nutidens vardagstillvaro för de flesta barn och ungdomar präglas av många intryck från bildmedierna och av ett stort antal kontakter när man vistas i olika grupper och sammanhang. Övergången till informationssamhället förändrar inriktningen för de ungas framtidsdrömmar. Ökade psykosomatiska symptom hos ungdomar kan till viss del ses som en reaktion på en mer stressad livssituation. Barn sitter allt längre framför datorn och tillgången till våldsamma spel är stor på marknaden. Det är mycket stor skillnad mellan pojkars och flickors användning av datorer. Trots att skolan ska bryta könsmönstret, trots att föräldrar vill hjälpa fram sina flickor till att ta för sig mer i IT-världen så är det svårt på grund av de kommersiella krafterna som bevarar och förstärker könsskillnaderna. Därför behövs riktade insatser, om teknik och IT, för flickor i förskolan och skolan. Samhället måste på alla nivåer verka för att få en mindre könsuppdelad arbetsmarknad. Att flickor söker sig till tekniska linjer i gymnasiet och att förebilder för flickor lyfts fram på ett tidigt stadium är viktigt. Barnombudsmannen får ett ökat anslag i regeringens budgetproposition. Vi välkomnar detta. Det innebär att BO:s budget förstärks med , från 2001 till 2002. Genom det ökade anslaget skall BO:s verksamhet stärkas, kontakterna med barn och ungdomar utvecklas och rollen som ombudsman tydligare betonas. () () () () () () () () () ()