ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk343 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk343av ()Skattereglerna i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att åt den gemensamma styrgruppen för Öresundsintegrationen bör uppdras att arbeta fram förslag till nya gränsgångarregler. Motivering För att underlätta den önskade integreringen i krävs att regelverket är tydligt, logiskt och rättvist. Avdragsrätt för broavgiften har införts, och alltfler arbetspendlar mellan och . Många danskar har flyttat till och pendlar tillbaka till sitt arbete i . Det dubbelbeskattningsavtal som gäller mellan de två länderna innebär att den som bor i men arbetar i erlägger löneskatt i . För eventuell fastighet eller bostadsrätt i skattas dock i . Förhållandet innebär att kommunen och är skyldiga att tillhandahålla sjukvård, barnomsorg, skola och andra kommunala skyldigheter utan att få en krona i skatteintäkt. I dagens system kompenseras kommunerna genom det kommunala inkomstskatteutjämningssystemet. Kommunen får antingen betala en lägre avgift eller ta emot ett högre bidrag. Övriga kommuner i landet får då ett lägre bidrag eller får betala en högre avgift beroende på hur de ligger i förhållande till riksgenomsnittet. Att övriga kommuner på detta sätt skall stå för de kostnader som de skånska kommunerna drabbas av genom ett dåligt svenskt-danskt avtal är principiellt fel och således en mycket dålig lösning. Som princip bör gälla att man skattar där man bor. Det bör vara självklart att man skattemässigt bidrar i den kommun där man bor och utnyttjar den kommunala servicen. gränsar mot tre länder. Det är rimligt att arbetar för enhetliga bestämmelser för gränsgångarnas skatte- och avgiftssituation. Avtalen mellan och och och innehåller en särskild bestämmelse avseende gränsgångare. Då beskattas inkomst i gränskommunerna endast i den stat där personen har sin hemvist. Den dansk-svenska styrgruppen för Öresundsintegrationen följer utvecklingen av pendlarströmmar och bosättningsmönster. Men det räcker inte. Styrgruppen bör få i uppdrag att arbeta fram en överenskommelse i form av en gränsgångarregel i likhet med den som fanns före .
mot · GP02Sk344 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk344av ()Mindre byråkrati vid passage av norska gränsen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör inleda samarbete med den norska regeringen för att minska tullbyråkratin. Motivering Samarbetet mellan det norska och det svenska näringslivet är betydande och värdefullt. Svenska företag har verksamheter i , och norska företag har verksamheter i . Det innebär ofta att man inom koncernen har behov av återkommande transporter av råvaror eller halvfabrikat över gränsen. För ett större skogs- och träföretag kan det handla om flera långtradare per dag, med samma typ av gods. Pappersexercisen är mycket omfattande och tar sammantaget mycket stor tid, vilket åsamkar företaget stora kostnader. För att underlätta för företagen och öka deras konkurrenskraft bör regeringen i samverkan med den norska regeringen arbeta för att byråkratin och dess kostnader minskar för denna typ av reguljär godstransport.
mot · GP02Sk345 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk345av ()Redovisning av socialavgifter på slutskattsedel Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om att skattemyndigheterna skall redovisa debiterade socialavgifter på slutskattsedeln. Dålig kunskap om skatternas storlek Undersökningar visar att färre än hälften av svenska folket tror att skatterna totalt tar eller mindre av vad man tjänar ihop. Rätt svar är . Detta visar att behovet är stort av generell skatteinformation till medborgarna och väljarna. Redovisa öppet socialavgifterna! På slutskattsedeln redovisas debiterad skatt exklusive socialavgifter. För att få en riktig uppfattning om hur mycket den totala ersättningen är från arbete måste även den del som utgörs av socialavgifter arbetsgivaravgifter redovisas. Ett steg i rätt riktning när det gäller att informera om samtliga skatter som betalas är därför att öppet redovisa sociala avgifter på deklarationsblanketten. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Sk346 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk346av ()Definition av bränslen i lagen om skatt på energi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydligare definitioner av vad som menas med motsvarande bränslen i lagen om skatt på energi. Motivering Drivmedel som inte är eldningsolja, bensin, diesel, gasol, metangas eller naturgas skall beskattas enligt lagen om skatt på energi 2 kap. 34 §§. Där slås fast att skatt skall betalas som för motsvarande bränsle. Ingenstans, varken i lagen, andra lagar eller i förarbeten till lagen, klargörs vad som avses med motsvarande bränsle. Efterhand som fler typer av alternativa drivmedel och blandningar av drivmedel introduceras kommer tolkningsproblem att uppstå. Hur skall till exempel klassning ske av följande? Dimetyleter, DME, som är ett gasolliknande, gasformigt ämne som används i dieselmotorer. Som gasol eller som diesel? Energitätheten per liter komprimerad vätska är betydligt lägre än för gasol och diesel. Vätgas för ottomotor eller framtida bränslecell. Som bensin eller naturgas? Vätgas är oerhört mycket lättare än naturgas per kubikmeter och innehåller mindre energi. Flytande drivmedel som används i framtida bränslecellsfordon. Som bensin eller diesel? Det finns exempel på att ett och samma bränsle av olika handläggare på har bedömts tillhöra olika miljöklasser och därmed fått olika skattesatser. Det är inte ens klargjort om drivmedlets fysiska och kemiska egenskaper skall avgöra eller om det avgörande är vilken typ av motor drivmedlet skall användas i. Om man utgår från drivmedlets egenskaper behövs till att börja med tydliga definitioner av vad som är gasformiga drivmedel respektive flytande och fasta drivmedel. Om motortypen som drivmedlet skall användas i är utgångspunkten bör man beakta att vissa drivmedel kan användas i fler än en typ av motor. Exempelvis kan etanol användas både i lätt modifierad ottomotor och i modifierad dieselmotor, och nya motorteknologier håller på att utformas som innebär ett mellanting mellan ottomotor och dieselmotor.
mot · GP02Sk347 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk347av ()Dieselbilar som miljöfordon Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dieselbilar betraktas som miljöfordon i samband med fordonsskatt och tjänstebilsregler. Motivering Att svenska bensinbilar ersätts med dieselbilar är troligen den mest effektiva åtgärden på kort sikt för att signifikant minska koldioxidutsläppen från personbilstrafiken . Dieselbilar betalar fordonsskatt som är nära fyra gånger högre än för bensinbilar, och dieselskatterna höjs regelmässigt, delvis med miljöargument mot diesel. Men personbilar med dieselmotor uppfyller på många vis de outtalade kriterierna på miljöfordon : Om man byter från bensindriven bil till motsvarande dieseldriven minskar man koldioxidutsläppen radikalt. Enligt släpper bensinbilar ut mer koldioxid per kilometer än motsvarande dieselbil. Dieselmotorer går normalt på miljöklass 1-diesel, som är ett betydligt renare drivmedel än bensin miljöklass 1. Typiskt är halterna av svavel och aromater ca 10 gånger högre i bensin än i diesel. Dieselmotorer kan gå på ett antal alternativa drivmedel utan modifiering eller med endast små modifieringar. Exempel på drivmedel är ren RME (rapsmetylester) samt blandningar med normal diesel och etanol, metanol, vatten samt RME. Dieselbilar är något dyrare i inköp, typiskt mer än motsvarande bensinmodell. Dieselbilarnas utsläpp av partiklar och kväveoxider är dels lösbara med tekniker som håller på att introduceras, dels är miljö- och hälsoeffekterna av dessa troligen överskattade i den svenska debatten. På flera håll i består numera över hälften av nybilsförsäljningen av dieselbilar, och andelen dieselbilar i fordonsparken är mångdubbelt större än i . Här rör sig andelen dieselbilar kring . I sammanhanget kan nämnas parallellen med bussar. Fordonsskatten differentieras på så vis att bussar som har vilken annan typ av motor som helst än just dieselmotor får en låg skatt, , medan fordonsskatten för bussar med dieselmotor går efter främst vikten, normalt . Detta gäller oavsett om dieselbussarna går på alternativt drivmedel eller normal dieselolja.
mot · GP02Sk348 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk348av och ()Sockennamnen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sockennamnen skall bevaras. Slå vakt om socknarna lades en utredning fram om att ändra grunden för folkbokföring. Utredaren föreslog att den använda basenheten församling skall sluta att användas. Det skulle, om det genomförs, innebära att våra gamla sockennamn skulle försvinna. Att tala om vilken församling man kommer från är för dagens människor en levande verklighet som skapar gemenskap och identitet. Sockennamnet är ofta en utgångspunkt för olika former av social samvaro, exempelvis i hembygdsrörelen och i det lokala föreningslivet. Genom att säga att vi kommer från , eller , placeras vi geografiskt mer exakt än om vi säger eller . Församlingsbegreppet är genom sin kontinuitet väldigt stabilt, och det är lätt att tolka och använda information ur arkiv och museer. Skulle man slopa församlingsbegreppet försvåras forskning, och det förändrar vår historia på ett negativt sätt. Värdefulla kulturvärden försvinner. En annan invändning gäller församlingsindelningens sociala betydelse. När man diskuterar länders och landsdelars möjligheter till ekonomisk utveckling hänvisas numera rätt ofta till forskare som och , som har visat på betydelsen av hävdvunna sociala gemenskaper som förenar och skapar förtroende. Den svenska församlingsgemenskapen kan ses som urtypen för en sådan social tillgång. Eftersom kommun- och länsgränser ständigt ändras måste man behålla den nuvarande församlingsindelningen. Den finmaskiga indelningen av försvinner om vi tar bort de drygt 2 500 församlingsnamnen och vi får kvar bara 289 kommuner. Utredningen har fastnat i , och förhoppningsvis beror det på den massiva kritik som har riktats mot utredarens förslag. Ett beslut behöver dock tas för att alla oroliga församlingsbor runt om i landet skall slippa oroa sig över att de gamla sockennamnen kommer att försvinna. Därför bör regeringen inte ställa upp på förslaget om att slopa sockennamnen. () ()
mot · GP02Sk349 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk349av ()Fastighetsnämndemän Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta särskilt utsedda fastighetsnämndemän. Motivering När fastighetstaxeringen för en fastighet väl har fastställts då det är allmän taxering, som det t.ex. sker , har detta föregåtts av ett förslag till fastighetstaxering som utsänts året innan, alltså . När detta förslag är utsänt ges fastighetsägaren möjlighet att erinra mot det förslag som Lokala skattemyndigheten lagt fram. Det ges alltså tid till en rimlighetsbedömning av det förslag som myndigheten utsänt, och det ges också tid för myndigheten att iaktta fastighetsägarens synpunkter. Det är som felaktigheter och orimligheter borde justeras för att både nyttja resurser på bästa sätt och för att det är den första instansen som bör kunna hantera dialogen med berörd medborgare på det mest naturliga sättet. Vid en prövning av en erinran sker dock denna prövning av den lokala skattemyndighetens egna tjänstemän och oftast av dem som gjort den första bedömningen, varför det sällan sker någon reell påverkansmöjlighet för den enskilde att få sin röst hörd eller sina åsikter prövade. Både för den enskildes rättssäkerhet och för myndighetens egen trovärdighet, samt för att vi skall använda våra gemensamma ekonomiska resurser på bästa sätt, borde detta förfaringssätt ses över. Ett förslag är att de erinringar som finns borde prövas av vanliga lekmän, s.k. fastighetsnämndemän, som har specialiserat sig på denna typ av ärenden. Detta skulle ge ökad rättssäkerhet för den enskilde och troligen betydligt färre överklagningar av ärenden som upptar tid och resurser för nästa överklagningsinstans.
mot · GP02Sk351 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk351av ()Beskattning av utboägande Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inkomster från skogs- och jordbruksfastigheter beskattas i den kommun där fastigheten är belägen. Motivering har antalet utboskogsägare som bor utanför fastighetsläget fördubblats. Var tredje skogsägare är utbo. Det finns över 100 000 utboskogsägare som flyttar nära 1 miljard i skattade pengar från skogskommunerna in till blomstrande kommuner i storstadsområdena. Det måste bli en ändring. Skogsinkomster skall beskattas i den kommun där fastigheten är belägen. Skogskommuner med stor andel utboägare går miste om stora belopp i den egna kommunen genom att de beskattade vinsterna från skogsbruket konsumeras på annan ort. Skogsägarnas avverknings- och investeringsvilja betyder mycket om pengarna spenderas lokalt. I , och finns över 44 000 utbor, nästan lika mycket som samtliga skogsägare exempelvis i Norr- och tillsammans. I finns 11 000 utboägda fastigheter som avverkar . Det är lätt att inse vad det rättmätiga tillskottet från 100 000 utbors avverkningar och övriga fastighetsinkomster skulle betyda för den lokala ekonomin i skogskommunerna. Kapitalbristen på landsbygden och i skogskommunerna gör tillgången på riskkapital liten, vilket i sin tur medför en ovilja hos bankerna att låna ut pengar. Det är en utveckling som måste vändas . Det bästa vore om alla som äger en jordbruks- och skogsfastighet bor och verkar på orten, men det är naturligt att man vill behålla sin ärvda eller inköpta skog som man vill utnyttja till olika saker. Självklart, men inkomsterna skall beskattas i den kommun där fastigheten är belägen. I har man klarat ut både utboskogsägarnas beskattning och återbäring på vattenkraft, och där lever hela landet. Låt oss i riksdag förenas i kraven på en rättvis fördelning av miljardvinsterna från utboägd skog så att inkomsterna från utboägda skogs- och jordbruksfastigheter beskattas i den kommun där fastigheten är belägen. Hela skall leva!
mot · GP02Sk352 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk352av ()Mantalsskrivning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvartalsvis mantalsskrivning. Motivering För svenska kommuner är ett datum av avgörande betydelse. I den kommun man är mantalskriven betalar man skatt. Det innebär att förutom skatten avgörs nivån på utjämning och på statsbidrag i samband med det datumet. Nivån på skatteutjämningsbidraget, nivån på kostnadsutjämningsbidraget, nivån på det invånarrelaterade statsbidraget och nivån på det åldersrelaterade statsbidraget regleras av antalet invånare i kommunen . Att det är just som är det magiska datumet lär vara en kvarleva från statartiden. Då kunde statarna byta arbetsgivare . Det medförde att var ett lämpligt datum för att räkna invånarna! Regeln med detta avgörande datum verkar utgår från att befolkningsläget i svenska kommuner är . Så är inte fallet. Låt oss ta Åre kommun som ett exempel. Åre kommun har ca 9 700 invånare. kommer mellan 1 000 och 1 500 gästarbetare från andra delar av landet till Åre för att arbeta inom turismen. En del av dem skriver sig i Åre kommun men få har kommit hit . Ett mer rättvist system borde utarbetas, och detta bör utredas. Med den teknik som står till buds borde det vara möjligt att räkna invånare varje kvartal t.o.m. . Ett genomsnitt skulle ge en mer rättvis fördelning i utjämningssystemet.
mot · GP02Sk353 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk353av och ()Differentierad drivmedelsskatt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda frågan om en differentierad drivmedelsskatt. Motivering Det talas mycket om satsningar på glesbygden. I senaste budgetpropositionen förslås bl.a. riktade bidrag och höjd rabatt på sociala avgifter riktade till kommuner med kraftig befolkningsminskning. Detta är en typ av satsning på glesbygden. En annan vore att införa differentierad drivmedelsskatt, vilket skulle vara ett riktat stöd direkt till glesbygdsborna. I skogslänen och i andra landsbygds- och glesbygdsområden är beroendet av bilen mycket stort. Arbetsresor, resor till affären, läkaren, dagis liksom fritidsaktiviteter kräver bil. Det är inte ovanligt att man t.o.m. är i behov av två bilar för att kunna bo kvar. De höga drivmedelspriserna, som till stor del består av skatter, slår extra hårt mot bilisterna i glesbygden. Det finns t.o.m. exempel på att situationen blir så besvärlig att människor överväger att sluta arbeta och stanna hemma med a-kassa eller socialbidrag. Det är inte ovanligt att en arbetslös som bor i glesbygd tvingas tacka nej till erbjudande om arbete eftersom bilresandet på grund av de höga drivmedelsskatterna blir för kostsamt. Även för företag i glesbygd är transport- och resekostnader mycket besvärande, och det finns exempel på företagare som gått miste om viktig, kompetent personal på grund av de höga resekostnaderna. menar att en kompensation för glesbygdshushållen i form av höjt avdrag för arbetsresor inte är tillräckligt eftersom långt ifrån alla resor är arbetsrelaterade. En differentiering av drivmedelsskatten skulle vara en konkret åtgärd för att ge människor möjlighet att bo kvar i glesbygd. Den skulle också ge mer rättvisa förhållanden mellan glesbygdslänen som kämpar med vikande befolkning och minskat antal arbetstillfällen och storstadsregionerna som kännetecknas av tillväxt. Ett första steg är en utredning om en differentiering av drivmedelsskatten. () ()
mot · GP02Sk354 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk354av och ()Hobbyplockning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning och en förändring av regelverket för beskattning av inkomster från hobbyplockning av svampar, kottar och vildvuxna bär. Motivering I kommunalskattelagen (1928:370) 19 § framgår att till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke intäkter av försäljning av vilt växande bär och svampar samt kottar som den skattskyldige själv plockat till den del intäkterna under ett beskattningsår inte överstiger och inte kan hänföras till näringsverksamhet som utgör rörelse eller till lön eller liknande förmån. Lagtexten infördes i kommunalskattelagen genom lagändring 1981 (SFS 1981:388) och tillämpades första gången vid taxering. Orden samt kottar lades till genom lag (1530). Lagtexten har samma innehåll som då den infördes. Om försäljningsintäkten överstiger skall man deklarera inkomsten under inkomst av tjänst. Det medför enligt () att intäkterna av hobbyplockning inte går att redovisa separat. Det är omöjligt, enligt RSV, att uppskatta hur mycket staten inbringar för hobbyplockning. Enligt RSV går det inte heller att uppskatta den administrativa kostnaden som hobbyplockningen medför. Enligt uppgift är också det enda land i världen som uppbär skatt på plockning av vildvuxna bär. Hobbyplockning av bär, svampar och kottar förekommer i huvudsak i skogslänens glesbygd. Man kan på goda grunder anta att det i huvudsak är skolungdomar, någon arbetslös och någon enstaka pensionär som ägnar sig åt denna verksamhet. Nuvarande skattefria inkomstgräns för hobbyplockning på antogs (1981). Inkomstgränsen har inte förändrats sedan lagen antogs. Rimligen borde denna skatt helt kunna avskaffas. Skattebortfallet för staten torde vara ytterst marginell. Den nu alltför låga skattefria gränsen lockar svenskar skolungdomar, arbetslösa och pensionärer att inte uppge sina riktiga namn vid försäljning till uppköparna för att därigenom kunna undfly eventuell skatt. Detta är olyckligt för alla inblandade men i synnerhet för skolungdomar som frestas till skattefusk . Eftersom inkomsten är näst intill omöjlig att kontrollera kan det lätt uppfattas som en uppmuntran till svartjobb. har utländska turister kommit till för att plocka bär, främst polacker men även thailändare. kom utländska plockare till på turistvisum, vilket innebar att dessa turister kunde plocka och försälja vildvuxna bär utan att behöva betala skatt. Efter en lagändring krävs nu arbetstillstånd för utlänningar som kommer hit för att plocka vildvuxna bär. Lagändringen medförde att de måste betala skatt i från första kronan. Det är en förändring som orsakat många mänskliga tragedier, vilket också medier i och berörda länder uppmärksammat. Regelverket för denna skatt behöver ses över. Kanske är införandet av en schablonskatt som bäruppköparen eller bärindustrin betalar en framkomlig väg. () ()
mot · GP02Sk355 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk355av och ()Värdepapper Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att låta utreda ett avskaffande av värdepappersfållan för aktiebolag. Motivering Många svenska aktiebolag, såväl små som stora, brukar investera tillfälliga överlikvider i värdepapper, t.ex. börsnoterade aktier, räntefonder o.d. När de inte har egna aktuella investeringsplaner kan de även använda sina resurser på detta sätt för att stärka annat näringsliv. Ändamålet måste anses gynna företagsamhet och den allmänna sysselsättningen. Om aktieplaceringarna ger överskott i form av reavinst vid försäljning skall dessa vinster beskattas i bolaget. Eventuella underskott får däremot bara kvittas mot motsvarande överskott. Det får ej reduceras från andra inkomster i företaget. Ett dåligt börsår, liksom innevarande, kan detta leda till att investeraren inte bara får en reaförlust, han måste dessutom betala skatt på denna förlust. Investeraren har rätt att behålla förlusten för skattemässigt avdrag om han gör reavinster, men dels kanske detta aldrig inträffar, dels drabbas han av en likviditetsförsämring som på ett negativt sätt kan påverka företagets existens. Enligt vår mening är denna värdepappersfålla kontraproduktiv och förhindrar att ledigt kapital letar verksamheter där pengarna bättre behövs. Den är ej heller skattemoraliskt acceptabel och leder till bristande tilltro till det svenska skattesystemets uppbyggnad. () ()