ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T417 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T417av och ()Hamnverksamhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om godstransporter och hamnverksamhet. Motivering är till ytan ett stort land med långa kuststräckor. Detta innebär att våra person- och godstransporter till sjöss betyder mycket för utvecklingen av landet. Sammankopplingen mellan sjötrafik och vägnät respektive spårbunden trafik måste stärkas. Det är nu av stor vikt att vi i likhet med många EU-länder tar ett samlat grepp kring landets hamnar. Att verksamheten måste samordnas blir angelägnare i en situation där transporter såväl på land som till sjöss sätts mer i fokus ur ett miljöperspektiv. När miljöfarligt gods transporteras skall miljöeffekterna analyseras och riskbedömas, beredskapen skall vara genomarbetad om något skulle hända, till exempel i . Det är inte bara beredskap vid en eventuell katastrof som är viktig, utan även en långsiktig planering och samordning av infrastrukturen runt våra hamnar blir angelägnare. Statens ansvar beträffande hamnar är att tillhandahålla infrastruktur både på land och till sjöss och att tillse att den fungerar. Därför har bland andra fått ett vidgat ansvar vad gäller farlederna. Hamnverksamheten skall naturligt miljöanpassas både när transporterna sker på land och till sjöss, på miljöns område framför allt som effektivitetsvinster. Detta kommer att ge konkurrensfördelar för hela landet, eftersom en betydande del av vårt exportgods skeppas ut via våra hamnar. Hamnarna bör samordna sin verksamhet. Detta för att få en bättre samordning mellan transportslagen och för att kunna öka den godsmängd som transporteras till sjöss. () ()
mot · GP02T418 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T418av och ()Hastighetsbekämpning och ökad säkerhet i trafiken Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den automatiska hastighetsövervakningen skall utökas i syfte att minska stressen på våra motorvägar och därigenom rädda liv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om säkerhetsutrustning för färdtjänst och skolskjutsfordon. Motivering Trots att det råder en politisk enighet om den s k nollvisionen i trafiken, det vill säga att målet ska vara att inga människor ska dödas i trafiken, så har antalet dödsolyckor ökat . Även 2001 ser det ut att bli en ökning av dödade och skadade i trafiken. Denna utveckling måste till att börja med brytas. Vi måste fördjupa vårt engagemang i trafiksäkerhetsfrågor och i arbetet för nollvisionen. Goda exempel finns att tillgå. driver projektet lite lugnare tempo. Syftet har varit att minska hastigheten i trafiken och därigenom minska antalet olyckor. Genom att man bland annat har använt automatiska kameror för att övervaka trafiken har antalet olyckor minskat drastiskt. Vissa studier pekar på en halvering av antalet olyckor. Också biltrafikanterna har varit positiva. Två av tre bilister upplevde när de tillfrågades att kampanjen ledde till att bilister i allmänhet sänkte hastigheten. Sju av tio bilister ansåg att den automatiska hastighetskameran skulle vara kvar efter kampanjperiodens slut. Vi föreslår därför att den automatiska hastighetsövervakningen skall utökas i syfta att minska stressen på våra motorvägar och därigenom rädda liv. Det är nödvändigt att dämpa takten i trafiken och många åtgärder måste vidtagas. Övervakningskameror är en. För funktionshindrade som nyttjar färdtjänsten är säkerheten alltför ofta bristfällig. Vanligen saknas möjlighet att spänna fast rullstolsbundna med trepunktsbälte, i stället fästs rullstolen i fordonets golv. Vid en olycka är passagerarna hänvisade till det midjebälte som är fast monterat i rullstolen. Det är orimligt att lägre krav ska ställas på fordon för funktionshindrade än vad som gäller för övriga trafikanter särskilt eftersom färdtjänsten är något som erbjuds personer som inte har andra möjligheter att resa och därför inte själva kan välja om man vill åka med eller inte. Därför borde det finnas lagkrav för skolskjuts och färdtjänst om obligatorisk bältesanvändning. () ()
mot · GP02T420 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T420av och ()Släpvagnsvikter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att reglerna för släpvagnskombinationer bör ändras. Motivering De regler som gäller för dragvikter för bil- och släpvagnskombinationer är inte anpassade till moderna bilar. Regelsystemet är i stället utformat så att det, i många fall, innebär att fordonsförare måste använda ett från trafiksäkerhetssynpunkt sämre fordon vid användande av släpkärra. Dagens regelsystem för körkortsinnehavare med B-körkort innebär bl.a. att totalvikten på tågvikten inte får överstiga . Man får inte dra en släpvagn som överstiger bilens tjänstevikt och den sammanlagda tågvikten tillåts då ej överstiga . Det är också släpkärrans totalvikt som är den vikt som gäller när man skall beräkna om man kan nyttja släpkärran. Detta innebär i vissa fall att man inte ens får dra en tom släpkärra om registreringsbeviset för släpkärran visar att bilens tjänstevikt och släpkärrans totalvikt överstiger . Ofta får det konsekvensen att man måste välja en mindre bil för att framföra en släpkärra beroende på att man måste komma ner i den totala tågvikten. Man måste ta en bil med mindre bromssystem, mindre stabil bil osv, för att klara regelsystemet. Helt emot vad som kan anses gynna trafiksäkerheten. Detta är, vad vi erfarit, en fråga som kan lösas på nationell nivå och inte behöver bli föremål för förhandlingar inom EU. Därför är det av största vikt att regeringen skyndsamt tar initiativ som kan leda till att nya och bättre regler för släpvagnsvikter införs. () ()
mot · GP02T422 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T422av ()Information om högerregeln Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att till uppdra att inom ramen för arbetet med att förverkliga nollvisionen driva ett aktivt informationsarbete om högerregeln. Motivering Osäkerheten om högerregeln i trafiken blir särskilt märkbar när unga bilförare inleder sin träning inför körkort. Också vana bilförare är ibland tveksamma om högerregeln verkligen gäller i vissa korsningar. Huvudprincipen är den att högerregeln alltid gäller. Ett antal trafikanter efterlyser dock en liten skylt som påminner om att högerregeln gäller. Detta skulle leda till en alltför stor mängd vägmärken, varför andra åtgärder måste till. Den moderna trafiksäkerhetssatsningen med rondeller och olika cirkulationsplatser har en annan princip än högerregeln, nämligen den att den bilist som befinner sig inne i rondellen har företräde. Detta har ökat osäkerheten om huvudprincipen om högerregeln. Mitt förslag är att ges uppdraget att inom ramen för arbetet med att förverkliga nollvisionen driva ett aktivt informationsarbete om högerregeln.
mot · GP02T424 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T424av och ()Järnvägssäkerhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tydliga och skärpta regler vad beträffar järnvägssäkerhet. Motivering Trafiksäkerhet och säkerhet i flygtrafik är ständigt aktuella ämnen som ofta debatteras. Järnvägssäkerhet diskuteras mer sällan och när det är på tal handlar det ofta om rent tekniska saker som problem med hjulaxlar och liknande. Denna motion vill fästa uppmärksamheten på några andra detaljer. Inom flygtrafiken är kabinpersonalens viktigaste uppgift att ansvara för säkerheten ombord. Dess storlek bestäms av antal platser i flygplanet. I tågtrafiken bemannas tågen av tågmästare med säkerhetsutbildning. Denna utbildning uppdateras . När flera tågmästare tjänstgör på samma tåg har en av dessa huvudansvar för säkerheten. har en ny personalkategori börjat tjänstgöra på tågen: tågvärdar. Deras huvudsakliga uppgift är att sköta biljettkontroll. De har dock ingen säkerhetsutbildning. En konsekvens av detta är att det på ett långt tåg med upp till 500 passagerare kan tjänstgöra endast en tågmästare med säkerhetsutbildning. Till sin hjälp kan han då ha en eller två tågvärdar utan säkerhetsutbildning. Detta är inte en tillfredsställande ordning. Det borde vara så att tågets storlek skall avgöra hur många med säkerhetsutbildning som skall finnas ombord. Dagens järnvägsvagnar är mycket stabilt byggda och har goda möjligheter att klara en olycka relativt intakta. Problem kan dock uppstå om till exempel en sov- eller liggvagn måste utrymmas. Vagnarna har bara utgång i ena änden. Utgången är markerad med en UT-skylt i änden av korridoren alldeles under taket. Skulle korridoren av någon anledning rökfyllas syns knappast skylten. Det finns inga markeringar på insidan av kupédörren eller nere vid golvet i korridoren som talar om var närmaste utgång är. Väljer man fel väg vid utrymning kan det alltså bli så att man kommer till den vagnsände som saknar utgång. Tar man sig då över till nästa vagn kan det vara så att de är kopplade så att ändarna utan utgång står mot varandra. Då har man ytterligare en vagn att ta sig igenom innan man kommer ut. För att förhindra att något sådant inträffar borde vägen till utgången markeras på ett tydligt sätt. Det torde ankomma på järnvägsinspektionen att utarbeta tydliga och skärpta regler för säkerheten inom järnvägstrafiken. () ()
mot · GP02T425 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T425av ()Inriktningen på trafiksäkerhetsarbetet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen på trafiksäkerhetsarbetet. Motivering är ett av de länder i världen som kommit längst i trafiksäkerhetsarbetet. Generellt sett kan man säga att trots att trafikarbetet ökat i omfattning har antalet döda i trafiken sjunkit. Det finns givetvis många orsaker till det. Vägarna har blivit bättre och bilarna har blivit säkrare. Sedan är det nog också en attitydfråga hos bilisterna, det vill säga bilisternas inställning till trafiksäkerhet. Det handlar om viljan att använda bilbälte, hur vi skyddar våra barn i trafiken, körstil och annat. Vi har i fattat beslut om nollvisionen. Det innebär att ingen skall dödas eller skadas i trafiken. Det är naturligtvis en omöjlighet att nå ett sådant mål, men det är ju inte ett mål utan just en vision. har trafikövervakningen nästan enbart koncentrerats på hastighetsövervakning, särskilt kameraövervakning. Tittar man på statistiken över dem som dött i trafiken konstateras att underlåtenhet att använda bilbälte samt alkohol är två mycket bidragande orsaker till att människor omkommer i trafiken. Skulle alla använda bilbälte och dessutom köra nyktra skulle ett stort antal liv kunna räddas. På vilket sätt påverkar man då detta. Ett sätt är naturligtvis att även prioritera detta i trafikövervakningen och inte som ensidigt koncentrera sig på hastighetskontroller. En kraftig ökning av antalet nykterhetskontroller är ett sätt att bedriva trafiksäkerhetsarbete som borde prioriteras. I samband med detta kan givetvis bälteskontroll göras . Dock borde bötesstraffet för att köra eller åka utan bilbälte höjas kraftigt. Detta för att markera hur oerhört viktig bilbältesanvändningen är för att minska antalet döda och skadade i trafiken. Vi utgår från att regeringen vidtar de åtgärder som behövs för att utöka prioriteringen av trafiksäkerhetsarbetet till att även omfatta kraftigt ökat antal nykterhetskontroller och kontroll av bilbältesanvändning.
mot · GP02T426 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T426av och ()Vägsalt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersätta vägsalt med annat halkbekämpningsmedel. Halkbekämpning Vintern står för dörren och snart kommer vi att uppleva hala vägar. De vanligaste halkbekämpningsmedlen är sand och salt. Sanden, som är miljövänligast, har tyvärr en benägenhet att snabbt blåsa bort från vägbanan och hamna i diket. Saltet däremot är ett effektivt halkbekämpningsmedel som används på många vägar i vårt land. Saltet medför dock flera nackdelar. Det blir moddigt på vägarna och slasket som bildas lägger sig på bilarna. Den beläggning som uppstår på bilarna leder till att de rostar ganska snabbt och dessutom blir det smutsiga vindrutor som leder till sämre sikt. Saltet påverkar även naturen på ett negativt sätt när det påverkar växtligheten i vägrenarna och förstör vattendrag. Oerhört många bilister önskar slippa saltet på vägbanorna, men eftersom man inte har något billigt ersättningsmedel så föredrar vägförvaltning och kommuner att fortsätta med saltning. Enkäter i våra län, och , visar tydligt att bilister och yrkeschaufförer önskar få bort salt som halkbekämpningsmedel. gjordes en namninsamling i mot vägsaltet och hade närmare 19 000 människor skrivit på dessa protestlistor. En del län, som exempelvis , väljer att inte salta sina vägar. De har inte anmärkningsvärt fler allvarliga olyckor än län som saltar sina vägar. Det finns andra halkbekämpningsmedel, som exempelvis kalciummagnesiumacetat (CMA). Det är det enda ersättningsmedel som har lika goda halkbekämpningsegenskaper som salt. Det är också bättre från miljösynpunkt. Det är emellertid dyrare än salt och därför väljer man att inte använda CMA. Frågan är om man då har sett på alla kostnader som uppstår när man använder salt. Har CMA jämförts med de kostnader som uppstår till följd av rostiga bilar, förstörda vägrenar och vattendrag? Regeringen bör med tanke på miljön titta på möjligheterna att övergå från salt till miljövänligare halkbekämpningsmedel. På många håll i landet saltas det onödigt mycket och ofta. Därför bör det gå ut rekommendationer om att halkbekämpning med salt ska vara restriktivare. () ()
mot · GP02T427 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T427av ()Handläggning av körkortsärenden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hantering av körkortsärenden bör överföras till och organiseras till några platser i landet, och bör vara en av platserna. Motivering Länsstyrelserna handlägger körkortsärenden och målsättningen är att handläggningen skall vara effektiv. hade länsstyrelserna också hand om bilregistret men den verksamheten fördes över till 1996. Bilregisterverksamheten stationerades i , och . har också en bilregistergrupp stationerats i . Hanteringen av bilregister- ärenden har effektiviserats och blivit billigare. Liksom för bilregisterärenden är det viktigt att körkortsärenden handläggs på ett enhetligt sätt över landet. hanteras körkortsärenden av lika många myndigheter som det finns länsstyrelser. En utredning har visat hur verksamheten skulle kunna centraliseras och hanteras inom , på samma sätt som bilregisterverksamheten centraliserades och blev enhetlig. Något beslut har inte fattas om ändrad organisation beträffande körkortshanteringen. Vi har flera orter i där arbetsmarknaden drabbats av stora varsel och neddragningar. är särskilt utsatt genom förändringar inom livsmedelsindustrin och även inom tillverkningsindustrin (), där personalstyrkan halveras genom varsel som lagts . Förlusten av arbetstillfällen är så stor att den gotländska arbetsmarknaden knappast kan ersätta dessa på egen hand, det behövs tillskott av arbeten. Lokaliseringen av ett bilregisterkontor till har varit lyckad och antalet anställda snuddar vid 50 från att ursprungligen ha varit 28. Lokaliseringen av försäkringskassornas gemensamma utlandskontor till har också den gått att genomföra på ett bra sätt. Det har inte varit några svårigheter att rekrytera kunniga handläggare, vare sig till bilregistret eller utlandskontoret. Ett sätt att skapa nya arbetstillfällen på är att förlägga en del av en centraliserad körkortsverksamhet till . hantering av körkortsärenden bör överföras till och organiseras till några platser i landet och bör vara en av platserna.
mot · GP02T428 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T428av ()Flygförbindelser mellan och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att avsätta slots av regionalpolitiska skäl samt ha en beredskap för flygtrafiken till och från om så erfordras. Motivering Regionen transportförutsättningar är unika. Bristen på fasta förbindelser gör att flyget vid många tillfällen är det enda realistiska transportalternativet. Avregleringen av inrikesflyget förutsattes medföra ökad konkurrens och sänkta biljettpriser. Resultatet för del har blivit att kunnat konstatera att sträckan VisbyStockholm är en av de linjer som haft de allra kraftigaste prisökningarna. Det två ökade normalpriset med eller . finns det konkurrens på linjen VisbyBromma. har i sin utredning Garanterad transportstandard för redovisat att hon inte ser något skäl för staten att ingripa med trafikplikt eller upphandling. Hon vill dock, för att skapa handlingsberedskap , att ytterligare analyserar förutsättningarna för att särskilt stödja flyget till och från , såsom styrgrupp förordat. Det måste skapas en beredskap för att, om så blir nödvändigt, säkerställa att det finns tillfredsställande flygförbindelser mellan och . Frågan om vem som äger slotsen, dvs. rätten att fördela ankomst- och avgångstider, diskuteras inom EU. Av utredning framgår att det i realiteten är flygbolagen som förfogar över rätten till slots, även om det formellt är luftfartsmyndigheterna som samordnar. Enligt samma utredning framgår att , som inträtt som en konkurrent på den gotländska flygmarknaden, känner sig utsatt genom att bolaget inte har tillgång till några egna slots. För att säkra konkurrens och ytterst garantera flygtrafik över huvud taget på bör, enligt utredaren, regeringen ha beredskap för att kunna styra slots till gotlandstrafiken. Det skulle också innebära ett stöd till strävanden att göra slotsen till allmän egendom. Trots en tredje bana på förväntas slots på attraktiva avgångs- och ankomsttider även fortsättningsvis vara en bristvara. Genom s.k. grandfathers right kan ett flygbolag behålla sina tider, även om de upphör med trafik på en ort. Detta förhållande försvårar givetvis för andra aktörer att uppta eller återuppta trafik om tillgång till attraktiva slottider saknas eller är starkt begränsade. Hela frågan om lämpligheten av att flygbolagen äger slots måste lyftas fram och drivas inom EU. Regeringen borde pröva att redan nu avsätta slots av regionalpolitiska skäl. Därigenom skulle näringsliv och befolkningen på och andra perifera platser i landet garanteras åtminstone en viktig grundförutsättning för långsiktigt hållbar trafik en nödvändighet för tillväxt och ekonomisk utveckling. Dessutom måste det också finnas en beredskap att snabbt och på annat sätt stödja flyget till och från om så skulle erfordras.
mot · GP02T432 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T432av och ()Haparandabanan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en ny järnvägssträcka KalixHaparanda samt en elektrifiering av hela bandelen BodenHaparanda. Motivering Byggandet av har påbörjats. Det är en viktig del av infrastrukturen för hela . För att få full effekt av investeringen måste den kompletteras med en ny sträckning HaparandaKalix. Den nya sträckningen är även nödvändig för att rationella järnvägstransporter skall kunna ske mellan , , och . En ny Haparandabana tillsammans med Norra stambanan och bildar ett integrerat transportsystem via och . bidrar detta till att göra och till en alltmer central och betydelsefull region i . finns stora behov av järnvägstransporter över . Åtgärden skulle innebära en kraftig effektivisering av godstrafiken eftersom det skulle möjliggöra trafik med längre, tyngre och snabbare godståg. Bandelen skulle även bidra till utveckling av näringsverksamheten med hänsyn till de naturresurser som finns i . Det har varit ett krav att bandelen skall byggas och förhoppningar har funnits att byggandet av bandelen redan skulle ha kommit igång. Sysselsättningen skulle öka och underlätta för hårt prövade kommuner, som bandelen är en nationell angelägenhet. De åtgärder som behöver vidtas är elektrifiering av hela bansträckan BodenHaparanda och byggandet av bansträckan KalixHaparanda. Regeringen bör fastställa en tidsplan över när de ovan relaterade åtgärderna kan påbörjas. () ()
mot · GP02T433 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T433av och ()Väg mellan Ritsem och Skjommen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening om en förlängning av Sjöfallsleden RitsemSkjommen och en upprustning av den redan befintliga vägen. Motivering Den svenska fjällvärlden erbjuder unika värden. Det finns få större områden i som ger samma möjligheter till rekreation och turism. EU:s invånare har här stora möjligheter att uppleva den storslagna fjällnaturen. Den svenska fjällvärlden torde nu bli ännu mer intressant globalt efter det att Lapponiaområdet har klassats som världsarvsområde. I finns många förutsättningar att utveckla turismen. Förutom naturen finns också den samiska kulturen och möjlighet att ta del av rennäringens olika faser. Det är viktigt att fjällvärlden är lätt tillgänglig eftersom intresset för att på ett lätt sätt kunna ta sig in i tidigare orörd fjällvärld är stor. En sak som bromsar en turistisk utveckling i är att vägen till Ritsem, Sjöfallsleden, är en återvändsgränd in i fjällvärlden. Detta innebär att många turister drar sig för att åka upp till de fina rekreationsområdena. Dessutom är det nödvändigt att hela den befintliga vägen upprustas. Vad vi eftersträvar är en fortsättning av vägen in i fjällvärlden över till . Möjligheterna till detta är mycket goda. Det återstår endast väg att bygga längs den redan byggda kraftledningen för att nå fram och sammanbinda vägen med den väg som man från norsk sida redan byggt. En förlängning av Sjöfallsleden, RitsemSkjommen, på det sätt vi föreslår skulle avsevärt förbättra som turistmål. Den skulle innebära ett uppsving för området genom en ökad service och ökat utbud av varor på de befintliga anläggningarna i och Ritsem. En utökad besöksfrekvens öppnar möjligheter för ökade satsningar på turism och friluftsliv, vilket skulle generera fler arbetstillfällen i de berörda kommunerna. mellan och har gett mycket positiva erfarenheter både i och . Turismen i området har mångdubblats och handeln och näringslivet i övrigt har enbart goda erfarenheter av vägen. Det är angeläget att byggandet av vägen mellan och kommer till stånd. Denna investering ökar värdet av redan gjorda satsningar i området. Den motiverar även nya, stora och målmedvetna satsningar, som gör denna del av vår fjällvärld till den turistattraktion som den så väl förtjänar att vara. Gotab, 2001 () ()