mot · GP02N369 · 2001-10-05 00:00:00 — Forskningen frambringar kunskaper som kan omsättas i tillverkning av nya produkter, nya läkemedel och behandlingsmetoder, nya sätt att tillgodose människors materiella och ideella behov. Vägen från grundforskningens per definition obundna sökande efter nya sanningar och de vetenskapliga resultatens praktiska tillämpningar är omöjlig att förutse och organisera. Bryggor mellan forskning och industri bör naturligtvis skapas där detta är möjligt. Initiativ i denna riktning är värda stöd. Sist och slutligen avgörs emellertid ett lands förmåga att växa genom att dra nytta av ny kunskap av synen på företagandet och på människors rätt och möjlighet att dra kunskapen vidare in i sina respektive tillämpningar. 6.2 Många idéer men få företag är fullt av goda idéer. Enligt det europeiska patentkontoret, EPO, är holländare, svenskar och finländare de mest uppfinningsrika folken i , räknat efter antalet ansökningar om nya patent i relation till befolkningsstorleken. Antal patentansökningar vid EPO per miljoner invånare . Idéer och patentansökningar leder ofta till att företag startas. I sker det dock i mindre utsträckning. I stället har relativt få företag och någon större ökning är inte i sikte. Andelen av befolkningen () som varit involverade i någon aktivitet med syfte att starta ett företag, , procent. Det tyder på att idéerna stöter på problem någonstans på vägen. Idéerna finns, men inte entreprenörskapet eller möjligheten att förverkliga entreprenöriella ambitioner. Därmed startas inte alla de företag som borde kunna startas i ett gynnsammare klimat. Och därmed går miste om det välstånd, de arbetstillfällen och de inkomster som fler företag skulle kunna skapa. 6.3 Siffror som talar Statistiken över företagandet och företagsklimatet i ger inte någon uppmuntrande bild. 1993 fanns det 409.300 företagare i . är siffran 408.500. registrerades 68.528 nya företag i . har antalet snabbt minskat. var siffran 58.370 nya företag och registrerades 26.214. Prognosen är 53.000 nya företag, vilket därmed innebär att antalet nyregistrerade företag har minskat . Näringsklimatet i upplevs av allt fler som otillräckligt. En attitydundersökning bland företagare, utförd av (), visar att av de utlandsägda företagen föredrar framför andra länder. 1993 var det . Antalet företagsledare som anser att förutsättningarna för att öka satsningarna på forskning och teknisk utveckling är bäst i har minskat från till . Det största hindret för en expansion i är, enligt undersökningen, den instabila näringspolitiken. Företagsreglerna ses som ett växande problem. Lagar och förordningar har en tillväxttakt på . Kostnaden att följa reglerna beräknas uppgå till av BNP. , efter Småföretagsdelegationens slutbetänkande, är två tredjedelar av förslagen fortfarande inte genomförda. Och omfattar ändå delegationens förslag en mycket liten del av den totala regelbördan. En svensk företagare behöver hålla reda på ungefär 4.000 olika regler, som tillsammans fyller omkring 20.000 sidor. En undersökning bland svenska företagare, , visar att över hälften () av de tillfrågade anser att det blivit fler regler under de två till tre . En av hundra () säger sig uppleva en minskning. Vad gäller regelkvalitén och komplexiteten i regelverket anser att det blivit svårare att följa reglerna medan anser att det blivit lättare. De små företagen drabbas hårdast av regelkrånglet. För företag med färre än 20 anställda uppgår kostnaderna för att administrera myndigheternas regelverk till per anställd och år, enligt en OECD-studie. har huvudkontoren för 47 svenska företag hamnat utomlands antingen genom utflyttning eller som ett resultat av företagsköp. Seafood, , AGA, , , , , , , , Esab, , , , , , Icon, , , Ind., , , , Peak Performance, Pressbyrån, , , Programator, , , , , , Stora, Tarkett, , och är några exempel. Resultatet av de uppköp av svenska företag som skedde uppskattas av () i en forskningsrapport till drygt 60 000 förlorade svenska jobb. Orsakerna till flyttningarna är flera. Enligt en undersökning gjord av Invest in () finns det fyra huvudsakliga skäl, nämligen skatter, sociala kostnader, lagstiftning och ekonomiskt klimat; inkomstbeskattningen; närheten till kunder, konkurrenter och strategiska underleverantörer av varor och tjänster samt vikten av smidiga kommunikationer och transporter. av landets företagsledare menar att regeringen har ignorerat storföretagens varningar om utflyttningar, vilket fått som konsekvens att företag och arbetskraft fortsatt flytta utomlands. En rapport, presenterad av Pensionsforum, och , visar att är ett attraktivt land att leva i för högskoleutbildade med examen som är gångbar på den globala arbetsmarknaden. Många högutbildade svenskar väljer att arbeta i något annat land än , som förhållandevis få högutbildade från andra länder väljer att bosätta sig i . I en rapport från () redovisas utvecklingen av antalet företagare . Av redovisningen framgår att antalet företagare trendmässigt sjunker. Antalet löntagare respektive företagare enligt AKU-undersökningarna Att det är antalet företagare och inte bara antalet företag som går tillbaka är särskilt oroande. Det innebär att det är färre människor som är bärare av den entreprenöriella anda som ett framåtsträvande samhälle behöver. Orsakerna till att det ser ut som det gör i är säkert många. En mångårig socialdemokratisk misstänksamhet har sin del av förklaringen. Att vara löntagare har varit rätt, att vara företagare inte nödvändigtvis fel, men väl misstänkt. En annan orsak är mer handgriplig, nämligen företagandets dåliga ekonomi, framför allt till följd av de höga skatterna. Figur 5: Totalskatteindex bolagsskatt, aktieägarskatt, reavinstskatt och förmögenhetsskatt Den skattebelastning svenska företag drabbas av leder oundvikligen till en lägre tillväxttakt än vad som annars skulle vara möjligt. Lägg därtill tydliga tecken på bristande rättssäkerhet, åtskilligt myndighetskrångel och osund konkurrens, inte minst från kommunerna, så framträder bilden av ett företagsklimat som inte räcker till om ny och viktig kunskap också skall kunna omsättas utanför universiteten. 6.4 Ett klimat för dynamiskt företagande Skall kunna bli en nation att räkna med i den tid som kommer måste företagandet som ideal uppskattas efter förtjänst. Det kräver konstruktiva attityder, men också en konkret politik som omsätter dessa attityder i goda drivkrafter för att bilda och utveckla företag i alla delar av samhället. På samma sätt som vi vill ge utbildningen och forskningen en ny och stark start, vill vi radikalt förbättra förutsättningarna för ett brett företagande i . Våra utgångspunkter är att undanröja den diskriminering som finns i när det gäller förutsättningarna för finansiering av start och expansion av företag, liksom entreprenörskap och företagsanda. Våra förslag är utformade efter tre linjer, nämligen skatteförändringar, regelförändringar och konkurrensförändringar. skall enligt vår mening ha skattevillkor för företagande, investeringar och riskkapitalbildning som är bättre än i andra jämförbara länder. Våra konkreta förslag är följande: Förmögenhetsskatten är en extrabeskattning av kapitalinkomster och motverkar den nödvändiga kapitalbildningen. Förmögenhetsskatten skall därför avvecklas i i likhet med vad som gjorts i , , och flertalet övriga länder inom . Beskattningen av kapitalinkomster i försvårar kapitalbildningen och är därmed också en hämsko på nyföretagandet. Beskattningen av kapitalinkomster måste därför sänkas med hänsyn tagen till småhusägarnas speciella situation. Dubbelbeskattningen av det egna riskbärande kapitalet slopas. De s.k. fåmansbolagsreglerna bör avvecklas . skall huvudregeln vid beskattning av utdelning till aktiv ägare i ett fåmansbolag vara att all utdelning från bolaget anses som kapitalinkomst om ägaren tagit ut en lön som minst motsvarar den som en anställd person på motsvarande nivå har. Inkomster från royalty på patent skall kunna beskattas som inkomst av kapital. Arvs- och gåvoskatten försvårar generationsskiften i familjeföretag. Arvs- och gåvobeskattningen bör därför ses över och anpassas till internationella förhållanden. Energiskatterna slår hårt mot stora energikrävande industrisektor. Inga fiskala energiskatter bör tas ut i produktionsledet. Den förmånsrätt som skattefordringar har vid företagskonkurser bör inte tillerkännas staten. Ett mer jämbördigt regelsystem för samtliga fordringsägare, inklusive staten, skulle vara till fördel för alla parter. Den skattefria utdelningen på aktier i onoterade bolag ger enligt de nu gällande komplicerade reglerna en helt otillräcklig kompensation. Samma regler skall gälla för anställda i noterade som i onoterade företag när det gäller försäljning av aktier och aktieoptioner. 6.5 Enklare regler och bättre konkurrens Lägre skatter på företag och företagare skulle göra det lättare att ta till vara och utveckla nya idéer. Härutöver krävs emellertid väsentliga förändringar när det gäller regler och konkurrensvillkor. Våra förslag till regelförändringar tar sikte på följande åtgärder: Bättre rättssäkerhet för småföretagen. Företagare och andra människor måste bättre skyddas mot rättsövergrepp. Staten måste ta sitt skadeståndsansvar vid rättsövergrepp. Vi vill också att förlikningsförhandlingar och skiljedomsförfarande snabbt inleds mellan staten och drabbade företagare. Det arbete för bättre och enklare regler som inleddes av den borgerliga regeringen 199194 måste drivas vidare. Småföretagsdelegationens förslag bör genomföras skyndsamt. Samtliga befintliga regler som berör företagare skall granskas i syfte att förenkla och minska regelmassan. Arbetet med regelförenklingar bör ges en hög politisk prioritet och företagarna själva bör få påverka arbetet genom samråd. Alla nya förslag från regeringen som påverkar företagens villkor skall föregås av en noggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger ut föreskrifter skall omfattas av kravet att göra en konsekvensanalys. Konkurrensklimatet behöver göras bättre genom bl.a. följande åtgärder: Sälj statsföretagen. Den stora offentliga sektorn är en anledning till att det svenska nyföretagandet i allmänhet, och bland kvinnor i synnerhet, är alldeles för lågt. Staten, kommunerna och landstingen skall inrikta sig på sin kärnverksamhet. Många av dagens offentliga verksamheter kan privatiseras, konkurrensutsättas och knoppas av. bör ges en starkare ställning. Dess möjlighet att ingripa med hjälp av konkurrenslagen måste förbättras. Men också kommunallagen bör ses över och reglerna för vad som är tillåten respektive otillåten verksamhet preciseras. Därmed underlättas rättsliga prövningar. Kravet på konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning bör skärpas genom en lag som stadgar att offentlig näringsverksamhet skall redovisas skild från annan verksamhet. Möjligheterna att överklaga offentlig näringsverksamhet bör dessutom förbättras. Lagen om offentlig upphandling bör kompletteras med en regel om att all offentlig näringsverksamhet måste grundas på formella beslut av stat, kommun eller landsting. Euron bör införas. Det underlättar företagandet och leder till större ekonomisk stabilitet, lägre räntor och lägre priser genom effektivare konkurrens. Europeiska unionens konkurrenspolitik innehåller inslag som motverkar en sund konkurrenssituation och riskerar leda till att svenska och vissa andra europeiska företag får svårt att konkurrera på den europeiska och globala marknaden. Det är inte acceptabelt med en politik som försvårar för små europeiska länder att skapa konkurrenskraftiga företag. 7 En samlad strategi Kunskapen och företagandet är två grundläggande delar av ett dynamiskt och kreativt . I båda hänseendena brister det allvarligt . Och i båda hänseendena är detta resultatet av en socialdemokratisk brist på förståelse för mänsklig och ekonomisk växt. Människor, samhällen och individer växer genom att initiativ, upptäckarlust, nyfikenhet och viljan att göra framtiden bättre än gårdagen tas till vara. Det är just i den socialdemokratiska politikens ovilja att se människan som det avgörande problemet för det svenska samhällets utveckling återfinns. De förslag vi här har presenterat hoppas vi kan vinna bred anslutning. Vi tvivlar emellertid på att de med kraft kan genomföras av andra än de som av övertygelse sätter människan framför systemen. Gotab, 2001 () Per () () () () () (m) () () () () () Per ()