ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sf253 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf253av ()Vissa förändringar av socialförsäkringssystemet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vissa förändringar i socialförsäkringen. Motivering Arbetslivets villkor har förändrats. I och med det borde också vissa delar i socialförsäkringen förändras. Ta som exempel en kvinna som har diagnosen bröstcancer och har opererat bort sitt ena bröst och har kommit tillbaka till arbetslivet igen. I arbetslivets tuffa tempo måste man hänga med och det gör hon. Men orkade inte hennes kropp med. Hon blev sjukskriven under så att kroppen skulle få en chans att återhämta sig. är hon tillbaka i arbetslivet igen. Som arbetslivet ser ut gäller det att ge järnet. Hon arbetar minst sina därför att arbetet kräver det. Hon känner att hon orkar att arbeta hårt men sedan måste kroppen få vila. Hennes fråga är om hon inte kan få arbeta normalt därför att arbetet kräver det, och sedan få vara ledig under för att kroppen skall få återhämta sig. Hon har behov av att vara sjukskriven , men på grund av arbetet och hennes kropps behov vill hon spara och lägga ihop dessa till en längre tids återhämtning. Men enligt lagstiftningen kan man inte få göra så. hävdar att man inte kan planera när man skall vara sjuk. har helt rätt. Men när det gäller svåra sjukdomar är det väl bättre om personer kan vara i arbete , sedan få en återhämtningsperiod och därefter återkomma i arbete igen. Denna möjlighet skulle vara bra för många som har svåra sjukdomar. Det är också bra för deras arbetsgivare som vet att de finns tillgängliga men att de sedan är borta för att sedan återkommer i arbete igen. Det andra alternativet är att de blir långtidssjukskrivna och sedan måste få sjukpension. Detta är inte bra för deras livskvalitet och inte heller för samhällsekonomin.
mot · GP02Sf254 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf254av ()Avgifter vid ansökan om uppehållstillstånd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avgifter för tillståndsärenden. Motivering införde avgifter på vissa kategorier sökande. Avgiften för vuxna som söker tillstånd för besök och studier är , för barn som söker av samma skäl . Avgiften för vuxna som söker tillstånd för familjeanknytning till en person bosatt i är , motsvarande avgift för barn är . Behöver ett tillstånd förlängas är avgiften densamma som vid första ansökan. Asylsökande behöver inte betala avgift vid ansökan om uppehållstillstånd. Anhöriga till EU/EES-medborgare behöver inte betala denna avgift. Detta torde vara en etnisk diskriminering. Flera saker är anmärkningsvärda här. För det första är det kritiskt att denna höga avgift överhuvudtaget tas ut, för det andra att avgiften är olika beroende på nationalitet. En översyn bör göras om dessa avgifter så att det inte blir olika avgifter.
mot · GP02Sf257 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf257av ()Sjukförsäkring för ägare i aktiebolag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jämställa ägare av aktiebolag med ägare i andra bolagsformer vad gäller rätten till sjukförsäkring. Motivering Lagen om sjukförsäkring gör skillnad mellan aktiebolag och andra bolagsformer. Den som startar ett handelsbolag eller en enskild firma har möjlighet att under ett uppbyggnadsskede tillgodoräkna sig normal inkomst. Men om man startar ett aktiebolag finns inte den möjligheten. Tar man inte ut någon lön har man heller inte någon sjukförsäkring oavsett om företaget är nystartat. Den rådande ordningen är absurd och saknar rationell förklaring. Möjligheten att kompensera utebliven sjukpenning med privata alternativ finns heller inte, då även dessa är beroende av att man kan redovisa inkomst av tjänst. Entreprenörskap måste uppmuntras och inte motarbetas. En nybliven företagare som redan lever riskfyllt riskerar dessutom att stå helt utan grundtrygghet i tillvaron. Arbete och välfärd åt alla kan bara uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabila regler. Det privata näringslivet har varit, är och kommer att vara ryggraden för välfärd. De nya jobben skapas när enskilda människor finner det vara mödan värt att starta eller vidareutveckla företag. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Sf258 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf258av och ()Studier vid deltidssjukskrivning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjliggöra studier vid deltidssjukskrivning. Motivering Reglerna om att skydda en tidigare sjukpenninggrundande inkomst (SGI) har utvecklats efter hand sedan lagen (1962:381) om allmän försäkring infördes. består systemet av två principiellt olika lösningar. Den ena lösningen innebär att vid till exempel arbetslöshet har den försäkrade om han eller hon skulle insjukna rätt till sjukpenning baserad på den tidigare SGI:n. Den andra lösningen innebär att en försäkrad som studerar och uppbär till exempel studiestöd har rätt att få sin tidigare SGI vilande . Om han eller hon skulle insjukna tillfälligt baseras sjukpenningen i sådana fall på eventuell arbetsinkomst , så kallad studietids-SGI. Om personen på grund av ett längre sjukfall emellertid måste avbryta studierna aktiveras den vilande SGI:n. Reglerna om SGI-skyddad tid utgör således avsteg från den huvudregel som innebär att en försäkrad får behålla sin SGI även om han eller hon inte längre förvärvsarbetar. Denna SGI får dessutom anpassas efter löneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde. Till de grupper som omfattas av denna så kallad SGI-skyddade tid hör således bland annat de som uppbär studiestöd. För studerande som uppbär studiestöd finns dessutom särskilda regler inom studiesystemets ram i samband med sjukdom. Reglerna som finns i studiestödslagen innebär att den studerande får behålla studiestödet han eller hon är sjuk och inte kan studera alls. En förutsättning är att sjukanmälan görs till och godkänns av . Om sjukperioden varar än kan del av studieskulden som avser sjukperioden avskrivas i efterhand. En student som drabbas av deltidssjukskrivning har dock hamnat mellan stolarna. Vid en deltidssjukskrivning på exempelvis minskar studiemedlet med motsvarande del, . kan inte betala ut de resterande pengarna eftersom sjukpenningen är vilande om man inte har några arbetsinkomster vid sidan av sina studier. Den deltidssjukskrivne betraktas alltså paradoxalt nog som deltidsarbetslös, men är inte berättigad till a-kassa för den tid man inte studerar då han/hon ju inte står till arbetsmarknadens förfogande. Möjlighet till studier på deltid vid sjukdom kan påskynda tillfrisknandet och korta rehabiliteringstiden, till gagn för den enskilda människan men också för samhället. Det är av största vikt att de hinder som finns för att kombinera studier med deltidssjukskrivning snabbt undanröjs och att studiemedel kan erhållas också för deltidsstudier i kombination med sjukpenning. () ()
mot · GP02Sf259 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf259av ()Utsatta utländska kvinnor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om förtydligande lagstiftning till skydd för utländska kvinnor i . Motivering har vi i media återigen fått läsa om hur utländska kvinnor som gift sig med en svensk medborgare står rättslösa. Detta trots den nya lag som trädde i kraft som innebär att en utländsk kvinna som blir misshandlad av sin man ska få stanna i även om hon väljer att lämna honom. kommer det mellan 5 000 och 7 000 kvinnor till för att leva med en man som bor här. Av dessa hamnar ca 300 kvinnor på en kvinnojour efter misshandel. Av de kvinnor som misshandlats har cirka en tredjedel levt med en svensk man, övriga med en invandrad man som oftast gift sig med en kvinna från sitt ursprungsland. Det finns exempel på att har gett utländska kvinnor beskedet att lämna trots att de vid upprepade tillfällen blivit både våldtagna och misshandlade av sina män. I vissa av fallen har männen också dömts för övergreppen. Lagen säger att utlänningar som gifter sig med någon som bor i får permanent uppehållstillstånd . Syftet är att undvika skenäktenskap. I lagen finns det vissa undantag som gör att personen får stanna även om förhållandet tar slut. Ett av dem lyder: Förhållandet tar slut på grund av att personen eller dennes barn misshandlats eller kränkts. För att undantagen ska gälla måste förhållandet vara seriöst. Ur regeringens lagförslag kan man vidare läsa: Om varje slag av våldshandling eller kränkning som sökanden eller sökandens barn utsatts för skulle medföra en obetingad rätt till fortsatt uppehållstillstånd skulle regeln emellertid lätt kunna missbrukas för att kringgå invandrarbestämmelserna. Regeringen anser därför att enstaka mindre allvarliga våldshandlingar i sig inte bör medföra att sökande beviljas fortsatt uppehållstillstånd i . Inte nog med att denna formulering är direkt kränkande och etniskt diskriminerande, den lämnar också ett tolkningsutrymme i lagen som kan innebära att kvinnor trots mycket starka skäl kan tvingas lämna . Det finns därför anledning att förtydliga lagtexten så att det inte råder någon tvekan om att, i det fall en misshandel eller annan allvarlig kränkning av kvinnan har ägt rum, en utländsk kvinna inte skall kunna utvisas om hon lämnar sin man.
mot · GP02Sf260 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf260av ()Döva asylsökande Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge berörda myndigheter i uppdrag att tillse att även döva asylsökande skall få tillgång till kontakter, information och utbildning vid flyktingmottagandet. Motivering De är inte många, men de finns döva asylsökande. Det är lätt att inse att detta handikapp ytterligare försvårar den asylsökandes svåra och otrygga situation. Tyvärr har praxis visat att varken eller har kunskaper om de dövas speciella behov. Vid utplacering till förläggning tycks det vara så att det inte tas hänsyn till handikappet. Om resurser samordnades och en förläggning fick ansvar för att ta emot gruppen döva skulle mycket lidande kunna undvikas. Att lära sig tala svenska är för en döv asylsökande att lära sig det svenska teckenspråket. Att integreras innebär att få kännedom om vårt samhälle utifrån en icke-hörandes perspektiv. En centralisering av mottagandet skulle kunna samla personal med erforderlig kompetens. Särskilt angeläget är det att de döva barnens situation beaktas. De och deras familjer måste få en placering där en teckenspråkig förskola eller dövskola finns i närheten.
mot · GP02Sf261 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf261av m.fl. (v)Ideella ungdomsorganisationer och skattelagstiftningen Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen utreder möjligheterna att ändra skattelagstiftningen så att ideella ungdomsorganisationer omfattas av de skatteregler som gäller för ideella föreningar inom idrotten enligt vad i motionen anförs. Motivering Den skillnad som råder i skattelagstiftningen mellan idrottsrörelsens organisationer och övriga har påtalats i . Inga åtgärder har vidtagits för att rätta till det påtalade problemet. har i sitt yttrande sagt att man egentligen inte heller vill att idrottsrörelsen skall ha sina förmåner, men att man är införstådd med att en schablon kan behövas för mindre ersättningar inom idrottsrörelsen, vilka ska vara undantagna för uttag av socialavgifter. Varför just idrottsrörelsen skulle vara exklusiv i detta sammanhang sägs inget om. Då får man gå till förarbetena till propositionen om socialavgifter för vissa idrottsutövare, 1990/91:76. Det sägs i rekommendationerna från , vad gäller beskattning av ersättningar i samband med idrottslig verksamhet och möjligheten till schablonavdrag, att ett skäl för avdrag är att de inkomster som idrottsutövare får från en idrottsförening till viss del är kostnadsersättningar som täcker de utgifter som personen haft för verksamheten, alltså ersättningar för utlägg. Detta är det enda skäl som anges. I vad mån skiljer sig då en idrottsutövares utlägg för verksamheten från andra utövare av t.ex. friluftsliv eller kultur? Denna fråga har aldrig besvarats. Det skäl som angivits i riksdagsdebatterna är att de människor som hoppar mellan småjobb i ideella föreningar med ett schablonavdrag skulle få ett sämre socialt försäkringsskydd. Detta är ett relevant argument, men det antal som detta gäller måste vara mycket litet. Det går ju att åtgärda genom att dessa personer kräver att sociala avgifter betalas in precis som . Schablonavdraget är bra. Det medför att idrottsföreningarna slipper försöka hitta kryphål för ersättningar, och att ledare och aktiva kan syssla med verksamhet istället för krångligt pappersarbete. Detta gäller naturligtvis även andra föreningar. Jag anser därför att regeringen bör ges i uppdrag att utreda möjligheterna att ändra skattelagstiftningen så att ideella ungdomsorganisationer omfattas av de skatteregler som gäller för ideella föreningar inom idrotten. () (v) ()
mot · GP02Sf262 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf262av och ()Socsamförsöket i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om permanentande av Socsamförsöket i inom ramen för den framtida samordningen av lokal social verksamhet. Motivering Lokal social samordning av välfärdssystemen är bra både för den enskilde och för samhället. är en av sex försöksorter där hälso- och sjukvårdens, och resurser samordnas och där den enskildes behov är utgångspunkten. Med lokala lösningar har ersatt passivt utbetalande av t ex sjukpenning och socialbidrag med insatser som hjälpt människor att skaffa sig egen försörjning. Även i ökade sjukpenningskostnaderna men klart mindre än genomsnittet för länet och landet. Det beror bl a på att beställarförbundet finansierat ökade rehabiliteringsinsatser. Även i fråga om socialbidrag och arbetslöshet ligger bra till jämfört med andra kommuner. Men vad händer sedan? Regeringen visar inget större intresse för att få bort eller riva ner murarna mellan de olika välfärdssystemen. fick dock stöd för sitt krav att regeringen bör komma med förslag om finansiell samordning mellan sjukvården, och socialförsäkringarna och att detta samarbete ska vara lokalt förankrat. Att en samordning av det här slaget ger ekonomiska vinster har både och visat i sina rapporter om Socsamförsöken. Om människor tack vare det här arbetssättet kommer tillbaka till arbete i större utsträckning, är ju även det till fördel för samhällsekonomin. Men framför allt är det ju en vinst för den enskilde. Det är hög tid att regeringen levererar det beställt ett förslag om hur de goda erfarenheterna av Socsamförsöken ska tas tillvara och hur välfärdssystemens resurser ska samordnas. Det är viktigt att de samarbetsformer som utvecklats i inte föröds, utan istället tillåts bygga vidare inom den ram som det kommande beslutet om social samordning ger projektet bör därför tillåtas bli permanent. () ()
mot · GP02Sf263 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf263av ()Fri rörlighet för EU-medborgare till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av tillämpningen av de regler som har betydelse för EU-medborgares rätt till fri rörlighet. Motivering beslutade om vissa ändringar i utlänningslagen, vilka syftade till att undvika att utländska medborgare söker sig till på grund av anknytning till en här bosatt person när risken bedöms som påtaglig att den utländske medborgaren kan komma att utsättas för misshandel eller annan allvarlig kränkning. Lagändringen innebär bl a att en bedömning skall göras om förhållandet framstår som seriöst eller inte innan uppehållstillstånd beviljas. Det har framkommit att handläggarna hos tillämpar denna lagstiftning på ett sätt som inte rimligen kan ha varit avsett och som inte står i överensstämmelse med principen om fri rörlighet för EU-medborgare. Ett exempel ur levande livet: En svensk kvinna har varit gift med en tysk medborgare i ett tiotal år. Paret har flera gemensamma barn. Efter att har varit bosatta i i beslutar sig makarna för att gemensamt flytta till . Båda är akademiker och har avtal om kvalificerade jobb i . Efter ankomsten hit blir makarna, var för sig, kallade till förhör hos varvid frågor ställs om de mest intima förhållanden. Makarna upplevde behandlingen som så kränkande att de övervägde att ge upp sina jobb i och stanna i . Den tyske mannen fick bara uppehållstillstånd i taget. Av en artikel i under rubriken hindrar rörlighet framgår att en sådan behandling från sida synes vara legio. Enligt artikeln får kontor i ta emot 500600 klagomål från medborgare som har problem med att förverkliga sina EU-rättigheter. EU vill att medborgare skall flytta mellan länderna för att få fart på arbetsmarknaden. Under toppmötet i förespråkades återigen fri rörlighet för arbetskraften. hade ordförandelandet nationella myndigheter som av ovilja eller okunnighet skapade alla tänkbara hinder för EU-medborgare att flytta hit. Regeringen bör göra en utvärdering av tillämpning av berörda regler och tillse att den inledningsvis nämnda ändringen i utlänningslagen inte tillämpas slentrianmässigt på alla som söker uppehållstillstånd i . Även i övrigt bör rättstillämpningen ses över så att den inte står i strid med en av EU:s grundläggande principer, nämligen den om fri rörlighet för EU-medborgare.
mot · GP02Sf264 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf264av och ()Döva asylsökande och invandrare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mottagandet av döva asylsökande och invandrare. Motivering Många döva som söker uppehållstillstånd i kommer från länder där de döva och deras språk är utsatta för förtryck. Döva barn förväntas lära sig tala och avläsa munrörelser. Kommunikation på de dövas egna villkor förekommer inte, vilket försvårar deras möjligheter att förstå och göra sig förstådda. När dessa döva personer kommer till placeras de oftast en och en på olika förläggningar. Det innebär en mycket svår isolerad situation där ingen i omgivningen kan teckenspråk, varken det teckenspråk som invandraren använder eller det svenska teckenspråket. För att kunna delta i sfi, svenska för invandrare, måste döva som kommer till först få undervisning i tfi, teckenspråk för invandrare. För att döva skall kunna lära sig svenska måste de nämligen först kunna det svenska teckenspråket. Utifrån det kan de sedan lära sig läsa och skriva svenska. Det är mycket viktigt att de döva får kunskap om förhållandena för döva i . Dessa upplysningar ges inte av invandrarmyndigheterna. Familjer med döva barn måste få information om att teckenspråket är erkänt som språk i , att det är undervisningsspråk i dövskolan och att föräldrar till döva barn har rätt att lära sig teckenspråk. Erfarenheten visar att många av föräldrarna inte känner till dessa fakta och därför inte kan ge barnen det stöd de behöver. Döva asylsökande och invandrare tar ofta kontakt med för att få information på teckenspråk om rättigheter och skyldigheter, hur man går till väga för att söka uppehållstillstånd m m. Förbundet har inte möjlighet eller kompetens att hjälpa till på det sätt som är nödvändigt, men skulle gärna samarbeta med och . Myndigheterna har inte den kunskap och insikt i förhållandena för döva som är nödvändig för att underlätta integrationen i det svenska samhället. Döva som kommit till landet söker sig också till dövföreningar ute i landet för att få information, men i första hand för att få kontakt med döva i . Det kan dock vara mycket långt till närmaste dövförening. Familjer med döva barn bör därför placeras i anslutning till en teckenspråkig förskola eller dövskola. Där kan de också få kontakt med svenska föräldrar som kan stödja familjen. Vuxna döva måste få bo nära en större dövförening som de lätt kan komma i kontakt med. Det är vanliga sociala kontakter de behöver. Döva från olika länder kan på ett helt annat sätt än hörande personer kommunicera med varandra även om teckenspråken är helt olika. finns större föreningar på samma orter som dövskolorna. Vuxna döva måste få möjlighet att lära sig det svenska teckenspråket först. Därefter blir sfi aktuellt. finns en särskild invandrarlinje vid Västanviks folkhögskola. Skolans erfarenheter måste tillvaratas. Även på de orter som har dövskolor bör det finnas möjligheter att erbjuda tfi. () ()
mot · GP02Sf265 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf265av ()Sjukförsäkring och pensionsberäkning för nyetablerade företagare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förutsättningarna för att arbetstagare som på grund av permittering valt att bli egen företagare ej skall behandlas sämre i sjukförsäkrings- och pensionshänseende än om han valt att leva på arbetslöshetsersättning, omskolningsbidrag m.m. bör utredas. Motivering När ett stort företag går i konkurs och flera tusen arbetstagare ställs på gatan går ju samhället in och hjälper de arbetslösa på skilda sätt. Kostnaderna för samhället blir ofta astronomiska och det nuvarande systemet innebär dessutom att kostnaderna blir stora även under en lång följd av år. Speciellt besvärligt blir det för arbetstagare , eftersom arbetsgivare ogärna anställer dem. Många av dessa litet äldre arbetstagare skulle med rimlig chans att lyckas kunna starta egna småföretag, men de vågar oftast ej göra detta bl.a. eftersom det innebär en stor risk att sjukersättningsnivån och pensionsnivån blir lidande om personen råkar bli långvarigt sjuk , innan företaget fått luft under vingarna. Trots allt är det en minoritet som hamnar i den olyckliga situationen att först bli arbetslös och därefter även långvarigt sjuk. Men risken (även om den är liten) avskräcker många från att lösa sitt sysselsättningsproblem genom att starta eget. För samhället vore det säkerligen en mycket god affär att garantera en skälig inkomst och en skälig pension för den som misslyckas av ovan skisserade skäl. Förutsättningarna för detta bör därför utredas. Skatteinkomsterna från dem som lyckas som egna företagare torde i de flesta fall vida överstiga de utgifter som samhället drabbas av genom att gå in med detta skyddsnät. Förutom att det troligen blir en god affär för samhället, har man den samhällsmoraliska aspekten: Ingen bör lämnas i sticket för att han både blivit arbetslös och långvarigt sjuk. Han är inte i mindre behov av samhällets stöd än om han enbart blivit arbetslös eller långvarigt sjuk.