ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub350 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub350av ()Kalmarsundslaboratoriet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Kalmarsundslaboratoriet. Motivering Fisket och fiskeindustrin bör kunna utvecklas på och i andra delar av län. Ett avgörande hinder för en sådan utveckling är den mycket alarmerande miljösituationen i sydöstra kustvatten. Minskande fiskestammar och införande av totala fiskestopp är ett bevis för det allvarliga läget. Ett exempel är minskningen av gädda och abborre i . Särskilt är de långgrunda stränderna längs , och Skånes kuster drabbade av att tången slås ut av alger som ansamlas i stora mängder längs kusterna. Jag är väl medveten om att bland andra och uppmärksammar problemen. Det är dock nödvändigt att öka forskningen för att ytterligare klarlägga orsakerna till miljöproblemen i och då bland annat i den sydöstra regionen. En resurs är då och Kalmarsundslaboratoriet. Det är angeläget att deras kompetens används mera än vad som sker. Detta bör regeringen tydliggöra i det fortsatta arbetet med miljöproblemen i .
mot · GP02Ub351 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub351av m.fl. (v)Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör intensifiera arbetet med elektronisk säkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ges uppdraget att vara motorn i ett sådant arbete. Motivering Informations och kommunikationstekniken (IKT) har inneburit en revolution inom flera av samhällets områden. Vi kan nå andra människor och företag över hela världen . Det möjliggör affärstransaktioner i andra delar av landet eller världen med samma hastighet. ligger långt framme i användandet av IKT. Det finns få områden i vårt svenska samhälle som inte bygger sin dagliga verksamhet på att IKT fungerar och är ett säkert sätt att kommunicera och att lagra information. Det finns en stor utvecklingspotential i informations och kommunikationstekniken för att göra det bättre att leva på denna jord. Men som i de flesta andra tekniker finns det också nackdelar och möjligheter för dem som inte har det gemensammas bästa för ögonen när de använder denna teknik. En diskussion handlar om värderingar. Det kan gälla snabba valutatransaktioner som tvingar ett land till drastiska åtgärder. Det kan också handla om förmedling av barnpornografi eller spridandet av rasistiska publikationer. Denna del debatteras redan, även om varken debatt eller åtgärder på långt när är färdiga. Vårt totalförsvar är helt beroende av IKT och där finns redan ett arbete för säkerhet inom IKT. Detta arbete har bl.a. bedrivits i som ett samarbete mellan flygvapnet och . Man var tidigt ute och har här skaffat sig viktiga kunskaper och erfarenheter som måste tas tillvara i det fortsatta arbetet. Den del som debatteras mindre är hur sårbara vi i det civila samhället är. Vilka effekter skulle ett större angrepp mot IKT i vårt land ha på kapitalinstitutioner, företag och den offentliga sektorn? Vi försöker skydda oss med brandväggar och antivirussystem. Hur skulle sjukvård och räddningstjänst fungera med ett havererat system för IKT? För att hålla jämna steg med de krafter som vill utnyttja IKT för olagligheter och sabotage måste samhället ta ett större ansvar för säkerhetsarbetet. Eftersom ligger långt framme i utvecklingen kommer den kunskap och de åtgärder vi känner behov av här att bli viktiga exportprodukter till andra delar av världen . En satsning på säkerhet inom IKT är nödvändig och måste också ses som en investering och inte bara en driftskostnad. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inom finns redan en avdelning som utvecklar säkerhetsarbetet inom IKT. Avdelningen kallas (Ces). Det som är unikt med CES är att det finns en utvecklad samverkan mellan försvaret, näringslivet och samhället. Alla har kunskaper och resurser som de andra parterna kan dra nytta av i det gemensamma arbetet. Det är bra att visa på och understödja ett sådant samarbete. Verksamheten är redan igång och under ständig utveckling. Regeringen bör ge i uppdrag att utgöra ett centrum för elektronisk säkerhet. Detta bör ge regeringen till känna. () () ()
mot · GP02Ub352 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub352av ()Lunds universitets historiska museum Förslag till riksdagsbeslut tillkännager som sin mening vad i motionen anförs om att berörda departement måste ta ansvar för en långsiktig lösning för Lunds universitets historiska museum (LUHM). Motivering När kulturutskottet i ett yttrande till utbildningsutskottet behandlade motioner om LUHM ansåg man att under pågående översyn inom av museer och samlingar inte från kulturpolitisk ståndpunkt bör göra några sådana uttalanden som begärs i motionerna, när det gäller frågor om finansiering av verksamheten vid Lunds universitets historiska museum eller om ett ändrat huvudmannaskap för museet. Utskottet utgår från att översynen skall ge ett tillräckligt underlag för att skall kunna göra sina kommande överväganden beträffande Lunds universitets historiska museum med utgångspunkt från såväl forskningens och utbildningens behov som från de kulturminnesvårdsbehov som innefattas i mångåriga åtagande att ta om hand, registrera och vårda fornfynd. (2000/01:KrU2y). Slutrapporten från den i yttrandet angivna utredningen föreligger . (Behåll föremålen i . Förslag till ny struktur för Lunds universitets samlingar. ) Utredaren skriver: Inom det historiska museet finansieras betydande delar av verksamheten genom olika externa medel. Det ter sig emellertid uppenbart att de medel som tillförs museet i dess egenskap av regionalt museum (för) med ansvar för det skånska arkeologiska materialet, främst genom och , är otillräckliga för att täcka kostnaderna för den verksamheten fullt ut. Med utgångspunkt från att enligt våra förslag fattar ett principiellt beslut om en långsiktig organisation för det historiska museets samlingar bör det vara möjligt för att ta upp förnyade förhandlingar med dessa myndigheter rörande omfattningen av bidragen för denna del av verksamheten. Det finns nu enligt min uppfattning, genom rapporten och de remissvar som den föranlett, underlag för ett slutligt beslut om LUHM:s framtid. Många myndigheter och institutioner kommer att vara berörda. kan nämnas RAÄ, SHM, Kultur , Skånska museichefskollegiet, och landsantikvarien och Domkyrkoförsamlingen. En möjlig lösning vore att de berörda departementen tillsammans tog initiativ till de överläggningar som kan krävas.
mot · GP02Ub354 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub354av ()Hem- och konsumentkunskap Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om moderna hushållsskolor som kulturbärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en modern hushållsskola som mötesplats för kvinnor och män från olika kulturer. Hem- och konsumentkunskap Intresset för kosten och dess betydelse har ökat, inte minst bland ungdom. Traditionell svensk kosthållning har kompletterats med olika maträtter från ett flertal länder. Intresset för matlagning har också ökat. Ämnet hem- och konsumentkunskap i skolan spelar en mycket viktig roll för barns och ungdomars demokratiska fostran. Ämnet är i sig jämställdhetsbefrämjande och bidrar till personlighetsutveckling samt stärker eleverna som samhällsmedborgare. Det är viktigt att också här uppvärdera hemmet som samhällets viktigaste stöd för barn och ungdomar. Gymnasieskolans hotell- och restaurangprogram har tillsammans med livsmedelsprogrammet rönt stor framgång . Flera ungdomar använder dessa program som basutbildning för arbete utomlands. Det finns också ett intresse från branschen att koppla dessa program till turism. Ute i landet finns ett brett intresse för den verksamhet hushållningssällskapen arbetar med. Det handlar om allt från försöksodlingar till färdig produkt. Det råder dock stor brist på utbildningsanordnare med en direkt hushållsinriktning som tar fasta på kostens betydelse, beredning av kosten, att upptäcka och uppleva nya möjligheter att göra mathållningen och gemenskapen i samband med måltider till en statusfylld uppgift samt som kulturbärare av dels traditioner, dels internationella erfarenheter. De gamla lanthushållsskolorna har försvunnit och kan knappast återskapas, då de för vår moderna tid bygger på en ojämställd tanke. Det vore dock intressant att finna andra former för att skapa moderna hushållsskolor. Ett nytt inslag i en modern hushållsskolas verksamhet bör kunna vara att fungera som mötesplats för kvinnor och män från olika kulturer, oftast landsbygdskulturer, och stärka dem i deras framtida roll som kulturbärare i ett nytt samhälle. Att skapa en modern hushållsskola ligger i tiden. Ett nyskapande måste ske på sådana villkor att såväl unga kvinnor som unga män attraheras av denna utbildningsform.
mot · GP02Ub355 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub355av och ()Informationskampanj om droger Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genomförandet av en informationskampanj om droger. Motivering Den senaste tidens signaler om ungdomars ökade alkohol-, narkotika- och rökvanor är alarmerande och måste tas på största allvar. Användandet av beroendeframkallande medel är ett växande problem bland våra ungdomar. Attityden till olika droger har förändrats och man tar allt mindre allvarligt på farorna med dessa. Från sida och från många andra håll finns en stor oro för tendensen att droganvändandet går ner i åldrarna och att den är mer markant hos flickor. Denna attitydförändring måste vi stävja för våra barns och ungdomars skull. De (alkohol, narkotika och tobak) som tidigare fanns i skolan hade det goda med sig att just skolan stod som samordnare av information till lärare, elever och föräldrar. Det gjorde det lättare för dem som arbetade med barn och ungdomar att lära sig se signaler och också kunna gripa in i ett tidigare skede. Därför borde en bred informationskampanj genomföras i syfte att informera barn, ungdomar, föräldrar och lärare om de skador som alkohol, narkotika och tobak för med sig. Initiativet till denna kampanj bör tas av regeringen och omfatta och gymnasiet. () ()
mot · GP02Ub357 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub357av och ()Skolsponsring Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning för att se över reglerna kring skolsponsring och marknadsföringslagen. Motivering Företagssponsring av utbildning, både på grundskole- och gymnasienivå, blir allt vanligare. Dessvärre är regelverket kring sponsring i skolan är otydligt. är generellt sett negativ till skolsponsring och befarar inte utan skäl att företagen härigenom får ett för stort inflytande över undervisningen. jurister varnar för att objektiviteten i undervisningen kan ifrågasättas. Lärarna får ju dubbla lojaliteter, dels gentemot rektorn, dels gentemot företaget. vill att marknadsföringslagen ska bli tydligare när det gäller sponsrade skolor. Näringslivets närvaro i skolan är på många sätt bra. Skolan är ingen skyddad verkstad, den måste formas och verka i samklang med det omgivande samhället. Särskilt på de mer yrkesinriktade utbildningarna måste teori varvas med praktik, dels för kunskapernas skull, dels för att minska glappet mellan skola och arbetsliv. Men det får inte inskränka utbildningens självständighet. I informationssamhället är skolans viktigaste uppgift att ge eleverna kritiska ögon att se med. Flödet av information kräver att vi kan sålla bland budskapen. Då är det hämmande om kommunerna låter företag ge sig in i grund- och gymnasieskolan med den enda ambitionen att stärka sitt varumärke. Lagarna som reglerar skolsponsring måste tydligt dra gränsen mellan sund företagsmedverkan och ren reklam. Företag måste hindras från att kräva skolor på motprestationer. Skolan behöver föra en ständig diskussion om reklamens makt och därigenom ge eleverna goda verktyg att kritiskt granska budskapen. Utbildning ska föras på elevernas villkor, inte på företagens. bör tillkännage för regeringen behovet av en utredning för att se över reglerna kring skolsponsring samt marknadsföringslagen. () ()
mot · GP02Ub358 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub358av ()Skolbesök i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bereda skolelever från hela bättre möjligheter att besöka riksdag. Motivering Under ett riksdagsår besöker tusentals skolelever riksdag. Elever och lärare får då information om arbete, demokratins historia och funktion. Ofta deltar också någon riksdagsledamot vid dessa aktiviteter. Studiebesöken upplevs som mycket värdefulla och givande av såväl elever som lärare. Förutom den inblick och den ökade kunskap som ges om arbete, sås frön till politiskt intresse och engagemang. De möjligheter som elever har att besöka beror delvis på ekonomiska förutsättningar, bl.a. kostnader för resor till och från . Elever som bor och går i skolor nära har större möjligheter att besöka . Det är därför angeläget att elevers förutsättningar ses över för att skapa mer jämlika förhållanden vad gäller riksdagsbesök.
mot · GP02Ub359 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub359av ()Högskoleutbildningar i storstädernas förorter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om etablerandet av högskoleutbildningar i storstädernas förorter. Motivering Vi lever i ett samhälle där kunskap och utbildning blir en allt mer nödvändig tillgång. Det förefaller som om morgondagens stora skillnader kan komma att vara mellan dem som är högutbildade och dem som inte är det. Kanske blir kunskapen för vårt framtida samhälle vad kapital varit för 1900-talets. En viktig skillnad finns dock. Till skillnad från kapitalet växer kunskapen om den delas. För och är därför en utbildningssatsning på bredden en viktig investering. Ju fler som är utbildade, ju starkare står . Högskoleutbildningen måste därför göras tillgänglig för fler. finns några formella spärrar som hindrar människor att studera på grund av klasstillhörighet eller kön. I teorin står all offentlig utbildning öppen för alla. Ändå vet vi att det är så att faktorer som studietraditioner i hemmet, socioekonomisk tillhörighet och etnicitet i hög grad är avgörande för vilka som studerar och vilka som inte gör det. Många av dessa faktorer är svåra att på kort sikt göra något åt. Ofta krävs ett långsiktigt politiskt arbete i utjämnande syfte. I stora delar är detta arbete ett ansvar för den nationella politiken. En av de faktorer som påverkar i vilken grad människor väljer att studera på högskolenivå är avståndet. Det kan handla om ett känslomässigt avstånd, som kommer av en avsaknad av studietradition i släkten, eller ett rent fysiskt avstånd. Åt det känslomässiga avståndet, det sociala arvet, är det svårt att på kort sikt göra något. Här krävs en långsiktig, nationell politik för social utjämning. Det finns en idémässig låsning i högskolepolitiken, en rest närmast från det förindustriella samhället, som gör att högskoleväsendet inte kan utvecklas vidare. Denna låsning gör att många på fullt allvar tycks tro att högskoleundervisning inte kan bedrivas på en ort om så inte skedde . Alltså skall undervisning bedrivas i första hand i orter som och , medan skolor i eller bör betraktas med misstänksamhet. Denna förlegade utbildningssyn måste nu trängas undan av de verkliga förhållandena och behoven. I har inte minst etablerandet av visat hur man kunnat nå nya grupper av studenter. har sin bas i , men bedriver också utbildning i exempelvis . Vi bör följa de exempel som visats på hur utbildning kan föras ut dit där människor bor. Detta behöver naturligtvis på intet sätt påverka samlandet av forskningsresurser och dylikt, utan bör i första hand beröra utbildning på grundnivå och i ämnen som inte är beroende av stationär laboratorieutrustning. Lämpliga stadsdelar i att etablera nya högskoleenheter på, i samarbete med exempelvis eller , skulle kunna vara knutpunkter i ytterstaden som , , och .
mot · GP02Ub360 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub360av ()Utvärdering av flextid i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flextid i skolan. Motivering I pågår en mängd olika försök med alternativ undervisningstid för elever både i grund- och gymnasieskolan. Det kan handla om distansundervisning någon dag , flexibel skoltid , gemensamt överenskommen schemaläggning med senare start på skoldagen och så vidare. Grundskoleförordningen eller gymnasieförordningen anger att elevernas skolarbete skall förläggas måndagfredag och vara så jämt fördelat över som möjligt. I övrigt är det upp till varje kommun eller skola att själva bestämma hur lektionstiden förläggs, varför det saknas en samlad bild av hur det ser ut och vilka resultat det ger. Blir studieresultaten bättre med alternativ förläggning av undervisningstid? Innebär ökat inflytande för eleverna över den egna tiden också ett bättre studieresultat? Är det färre elever från dessa klasser som går över till ett individuellt program på gymnasiet? Dessa frågor är det angeläget att regeringen följer genom att till exempel låta sammanställa och utvärdera resultaten av de alternativa undervisningstiderna.
mot · GP02Ub361 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub361av m.fl. (s)vid Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att inrätta ett finskt centrum vid . Motivering I finns den rikaste koncentrationen av cirka 440 000 finländare, vilket betyder att det sverigefinländska hjärtlandet ligger i den här regionen. önskar att inrätta ett centrum för finska språket och finsk kultur. Det finns tydliga nationella intressen som sammanfaller med de lokala och regionala intressena för att inrätta ett centrum vid högskolan. Ett centrum för det finska språket och finsk kultur vid högskolan skulle vara ett helt nytt sätt att angripa en social/etnisk snedrekrytering till högre studier. Som symbolhandling skulle den säkert dessutom sakna motstycke. Ett sådant center skulle också bekräfta en minoritets identitet och höja dess status både inom den egna gruppen och inom den svenska majoriteten. riksdag erkände 1999 Sverigefinnarna som en nationell minoritet. Inom kommunens ansvarsområde har arbetat med att exempelvis utreda behovet av finskspråkig äldreomsorg, stött etableringen av Erkkiskolan som är en friskola/förskola, uppmuntrat att etablera länets största folkmusikfestival samt inrättat en funktion för finsk medborgar-service på . Dessvärre saknas synbara markeringar från statlig nivå. Högskolans initiativ bekräftar att det behövs en gemensam regional identitet där det Sverigefinska är en självklar del av västra historia likväl som det kan bli en naturlig del av ett regionalt utvecklingsarbete. () () () Elisebeht () ()
mot · GP02Ub362 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub362av ()Musikinstrumenthögskola Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förutsättningarna för lokalisering av ny utbildning på högskolenivå för musikinstrumenttekniker till . Motivering Med tanke på den utveckling på arbetsmarknaden vi sett i och övriga KFV-regioner är det viktigt med såväl utveckling av redan befintlig verksamhet som etablering av ny. Genom nedläggningen av och andra effekter av den markanta nedgången inom IT-sektorn har resurser frigjorts i form av kompetens och lokaler som möjliggör etablering av ny verksamhet i kommunen. I rådande konjunkturläge krävs dock speciell stimulans för att möjliggöra sådana etableringar. För att stödja den s.k. (KatrineholmFlenVingåker) bör därför lokalisering av olika verksamheter övervägas. undersöks möjligheterna att lokalisera en ny utbildning av musikinstrumenttekniker till . Denna utbildning bör kunna bli ett samlat för hela med unika kunskaper om musikinstrument, som inte bara är intressant för dem som studerar på skolan utan också för tekniker och andra musikstuderande. Det är angeläget att utreda förutsättningarna för att göra utbildningen till en högskoleutbildning lokaliserad till . En etablering av en sådan musikinstrumenthögskola ingår också i den prioriteringslista som sammanställt och delgivit näringsminister .
mot · GP02Ub365 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub365av m.fl. (s)Resurscentrum för idrott och hälsa Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av ett nationellt resurscentrum för området idrott och hälsa. Motivering I budgetpropositionen aviseras uppbyggandet av ett resurscentrum för området idrott och hälsa. Vi stöder detta initiativ och hävdar att det är nödvändigt att knyta ett nationellt resurscentrum till en akademisk kompetensmiljö och FOU-verksamhet. Vårt förslag är att centret lokaliseras till det gemensamma institut som i och redan har kommit överens om att bygga upp. Resurscentrets inriktning stämmer väl överens med det tänkta resurscentrets. De båda lärosätena utgör två av de tre lärosäten i som har ämnet idrott med i den särskilda studentpengen. Både vid i och och hälsa vid utgör folkhälsofrågor ett viktigt kunskapsområde i utbildning och forskning. Många av de verksamma lärarna med inriktning på idrott och hälsa har utbildats i och . Avsikten med samarbetet är inrätta ett gemensamt institut i idrott baserat på en två-campuslösning. Den allmänna uppgiften är att samordna forskning, forskarutbildning och grundutbildning vid de båda lärosätena inom kunskapsområdet idrott i vid mening. Vid institutet skall en gemensam forskarskola etableras. Genom samarbetet skapas en betydande resurs i för att utveckla området idrott och hälsa. () () () ()