ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02So514 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So514av och ()Nyandliga rörelser och sekter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att personal som arbetar med människor i kris ges utbildning i psykologi, juridik, sociologi och teologi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att berörd personal ges erforderlig kunskap och information om nyandliga rörelser och sekter. Motivering Vi har religionsfrihet i vårt land och det står var och en fritt att tillhöra olika religiösa samfund. Dock beräknas uppemot 150 personer söka någon form av hjälp för olika problem som de drabbats av i samband med medlemskap eller utträden från s.k. nyandliga rörelser eller sekter. Det finns emellertid all anledning att förmoda att mörkertalet är stort. Många lider av skamkänslor eller känner en stark ovilja mot att tvingas ge sig till känna offentligt. Vi kan också förmoda att fler säkerligen skulle söka hjälp om de vore förvissade om att t.ex. vårdgivare har erforderlig kunskap inom området. Att det t.ex. inom vården saknas tillräcklig kunskap om de problem som kan drabba människor som hoppat av, uteslutits ur sekter, eller kring de anhörigas situation, bidrar säkerligen till att människor med behov av stöd avstår ifrån att söka hjälp. För att kunna hantera dessa krissituationer, fordras att berörd personal inte enbart har kunskap kring den drabbade individens behov. Personalen behöver även utbildning i psykologi, juridik, sociologi och teologi samt kunskap och information om nyandliga rörelser och sekter. () ()
mot · GP02So515 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So515av m.fl. (s)Tatuering och piercing Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om piercing och tatuering. Motivering har piercing och tautering blivit allt vanligare, främst bland ungdomar. har det blivit en trend bland unga att tatuera sig på ryggslutet. varnar läkare för att tatueringen kan vara farlig när kvinnorna skall föda barn. Vid en ryggbedövning, som är vanligt vid förlossning, finns det risk att tatueringsfärgen kan orsaka en allergisk reaktion som leder till inflammation, ryggsmärtor och i extrema fall förlamning. Då en sådan kroppssmyckning åtminstone vad gäller tatuering är för resten av livet bör mycket unga personer inte tillåtas tatuera sig med mindre än att vårdnadshavaren godkänt behandlingen. En annan trend som ökar kraftigt är piercing i alla tänkbara kroppsdelar även i tungan. Vid själva ingreppet är risken att infekteras som störst. Vi har kunnat läsa flera artiklar som beskriver hur tungor ruttnat bort och öron som deformerats kraftigt. Vid en eventuell operation är det viktigt att berätta att man är piercad, då de operationsinstrument man använder sig utav får all metall i kroppen att brinna. Vad gäller piercing som kroppssmyckning är det ett ingrepp med hög risk för allergiska reaktioner och infektioner varför inte heller håltagning på minderåriga skall tillåtas utan sådant medgivande från vårdnadshavaren. tatuerare, SPT, förordar en åldersgräns för den som vill tatueras. Alla tatuerare är dock inte med i SPT och bland dem som är det efterlevs inte alltid åldersgränsen. I allmänna råd 1995:3 anges att piercing eller tatuering av minderåriga inte bör ske utan föräldrars medgivande. Det finns dock ingen lagstadgad skyldighet att följa rådet. Den tillsyn som finns föreskriven vad gäller tatuering och piercingverksamhet är att har tillsynsansvaret vad gäller utrustning bl.a. för smittrening och hygien i samband med behandling. har tillsyn över lokalerna och övriga hygienfrågor. Det finns i övrigt inga lagstadgade regler om utbildning eller krav på särskild kompetens eller lämplighet för att utföra tatuering och piercing. Därför finns det tyvärr alldeles för många piercare och tatuerare som steriliserar dåligt och använder fel verktyg. Många oseriösa piercare/tatuerare åker snålskjuts på trenden och försöker tjäna lite extra pengar. Utrustning kan t.ex. köpas mycket enkelt på postorder vilket också sker i stor utsträckning. SPT räknar med att det finns ett stort antal hemmatatuerare i landet, inte minst i . Enligt vår mening bör det inte minst av hälsoskäl vara otillåtet att utföra kroppshåltagning, s.k. piercing, eller tatuering på minderårig utan att godkännande lämnats av dennes vårdnadshavare. () () () () ()
mot · GP02So517 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So517av ()Åldersgräns för krogbesök Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åldersgränser för krogbesök. Motivering Krogbesök är något vi förknippar med god mat, dryck, umgänge med vänner och arbetskamrater. Ordet signalerar trivsel och nöje. Men det kan också förknippas med köer, förbud och nekande till inträde. Som bekant är åldersgränsen för att få bli serverad alkohol . Krogägare som serverar minderåriga begår lagbrott. Däremot finns det ingenting som hindrar en krogägare att släppa in personer som ännu inte fyllt för att äta, roa sig och dricka alkoholfritt. Dessvärre används inte 18-årsgränsen endast vid alkoholserveringen utan sätts redan vid dörren. Är du under är det i regel stopp och krogbesök förblir förbehållet myndiga personer. Detta problem förefaller vara extra stort under det året man fyller 18 men ännu inte har fyllt. Klasskamraterna kan ta ut sin fulla rätt att roa sig medan man som minderårig får stanna hemma. Risken för olagliga metoder som falska legitimationer och fusk ökar. I samma veva är det högsäsong för studentskivor och nöjen lokaliserade på en krog eller pub, vilket får märkliga konsekvenser. Halva klassen kan gå ut och roa sig på krogen medan den andra halvan fortfarande inte har tillträde. För att undvika att krogbesöken kryper mer i åldrarna bör man givetvis vara restriktiv när det gäller åldersgränser för krogbesök. Däremot skulle det vara rimligt att en person får tillträde till krogen under det år man fyller 18. Detta skulle kunna vara en uppmaning och en policy som gäller för krögare. Det skulle öka möjligheterna för ungdomar i samma klass att roa sig tillsammans, oavsett vilket tid man är född.
mot · GP02So518 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So518av m.fl. (s)Barns rätt att säga sin mening Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnens rätt och möjligheter att komma till tals och myndigheters ansvar för att detta fullföljs. Motivering Alla barn i skall kunna växa upp under goda och trygga förhållanden. skall barnen stå i fokus. FN:s konvention om barnets rättigheter är en viktig utgångspunkt för barnpolitiken. skall genomsyra allt arbete och alla beslut som direkt eller indirekt rör barn. Socialtjänstlagen, och utlänningslagen har tillförts ett uttalat barnperspektiv. Det finns numer en medvetenhet om betydelse hos majoriteten av våra myndigheter, men de flesta saknar ett aktivt förhållningssätt. Mycket få myndigheter tillämpar konventionen på ett strategiskt och systematiskt sätt. 12 § ger barn rätt att uttrycka sin mening i alla frågor som berör det. När domstolar och myndigheter behandlar fall som rör barnet skall barnet höras och respekteras. Alltför ofta ser vi brister på detta i kammarrättsdomar. Både domstolar och myndigheter väljer att inte beakta barns vilja. Skall föräldrars umgängesrätt gå före barnens vilja i alla situationer? I har vi infört en praxis och äldre då barn alltid skall få komma till tals. Tolvårsgränsen får inte ses som en fast gräns och kan i detta avseende ha givit felaktiga signaler. Barn skall alltid lyssnas på och tas på allvar. Barn kan långt innan de är ge mycket sakliga uppgifter och berätta om sina åsikter och sin vilja. Den speciella kunskap som behövs för att ge barn rätt och möjlighet att få uttrycka sin mening, höras och respekteras utifrån skall finnas hos alla berörda myndigheter. skall tillämpas på ett strategiskt och systematiskt sätt av alla berörda myndigheter. Barns bästa skall alltid komma i första hand. Vi utgår från att regeringen nogsamt följer detta arbete och vidtar de åtgärder som visar sig behövas. Gotab, 2001 () () () () () () () () ()
mot · GP02So519 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So519av m.fl. (s)Landstingens tolktjänst Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelning av statsbidrag för tolktjänst för döva, dövblinda m.fl. Motivering Landstingen har en skyldighet enl. 3 § 3 b HSL att erbjuda tolktjänst för vardagstolkning för döva, vuxendöva och hörselskadade d.v.s. organisera, finansiera och tillhandahålla tolktjänst. utgår statsbidrag med för att stimulera utvecklingen av tolktjänsten. Bidraget ökade successivt för att uppgå till . Bidragen fördelas efter invånarantal och inte efter antal tolkanvändare i respektive landsting. En förändring av fördelningen gjordes 1995 så att läns landsting erhåller mer per innevånare än övriga landsting på grund av den högre andelen tolkanvändare. Trots detta har svårigheter att tillgodose brukarnas behov av tolkservice. har publicerat rapporten av landstingens tolktjänstverksamhet . Jämförelse har gjorts med uppföljningen 1998. Jämförelsen visar att fler tolkuppdrag än har genomförts, antalet inrättade tjänster har ökat, antalet uppdrag som inte kunde genomföras har minskat. Antalet tolkanvändare har ökat liksom tolktiden per användare. Däremot har tillgängligheten till tolk kvällar och inte ökat. 10 landsting uppvisar underskott och 10 landsting har överskott i denna verksamhet. framhåller att Denna obalans beror på att statsbidraget fördelas efter invånarantal, inte efter den belastning i form av antal användare eller beställda tolkuppdrag som landstingen har. I en del fall har de landsting som redovisat underskott i sin budget försökt minska detta genom att anvisa ett större landstingsbidrag. Detta är förhållandet i t.ex. läns landsting, landstingen i och . Samtliga finansierar mellan av tolktjänsten med egna medel. Andra landsting med underskott finansierar av egna medel. Exempel finns också på landsting som redovisat nettokostnader som understiger statsbudgeten. Fler landsting som satsat egna medel har inte förbrukat sin budget för tolktjänsten. framhåller i sin rapport att det aldrig var tänkt att statsbidraget skulle fungera som tillskott till landstingens totala budget. Bidraget är öronmärkt för sitt ändamål. Nuvarande fördelning av statsbidraget innebär en orättvisa. Landsting med ett stort antal tolkanvändare får proportionellt mindre del av statsbidraget än landsting med få tolkanvändare om man ser till antalet tolkanvändare i stället för till invånarantal. Grunden för fördelningen av statsbidraget borde därför vara antal tolkanvändare och inte antalet invånare i respektive landsting. En översyn av statsbidragets fördelning är därför nödvändig att genomföra. () () () () ()
mot · GP02So520 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So520av och ()Äldreomsorg för invandrare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av information om äldreomsorg på eget modersmål. Motivering Många äldre invandrare har bristfälliga kunskaper i svenska språket. Vård på modersmålet är viktigt, inte minst därför att äldre kan förlora kunskaperna i det sist inlärda språket, men behåller kunskaperna i modersmålet. I många kommuner fungerar äldreomsorg på olika invandrarspråk. Egna avdelningar för olika invandrargrupper har inrättats och många av invandrarbakgrund har anställts inom för att ta hand om våra äldre som talar annat språk än svenska. Trots att äldreomsorg på olika språk har givit bra resultat och uppskattas av boende och vårdtagare är det många kommuner som fortsätter att tveka om verksamhetens fördelar. I vissa kommuner har information om möjligheterna till omsorg på eget språk varit så bristfällig att man därför förbisett de behov som vårdtagarna haft. Biståndsbedömarna har varierande kunskaper om vikten av vård på modersmål och har därför inte prioriterat de frågorna utan placerat de äldre på vårdinstitutioner där endast svenska talas även när det funnits tillgång till omsorg på eget språk. Behovet av äldreomsorg för våra invandrare kommer att växa kraftigt , men tyvärr finns det ingenting som tvingar kommunerna att prioritera denna fråga som utretts och alltid givit samma positiva resultat om vårdens fördelar. Kommunerna och landstingen måste bli bättre att informera om möjligheterna att få vård och omsorg på eget språk samt se till att personal med kultur- och språkkompetens används effektivt för detta ändamål. befolkning blir äldre och antalet äldre växer i hela landet. Antalet invandrare som kommer att behöva äldreomsorg på sitt eget språk ökar i samma takt. Än så länge har det inte varit svårt att rekrytera t.ex. finskspråkig personal till vård och omsorg utan tvärtom, men samordningen av personalresurserna är ofta bristfällig. Det är viktigt att och ökar sina informationsinsatser om möjligheter och fördelar att få äldreomsorg på sitt eget modersmål. () ()
mot · GP02So521 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So521av och ()Receptbelagda läkemedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en översyn av nuvarande regelverk för leverans av receptbelagda läkemedel från läkemedelsföretagen till samt av gällande dispensregler hos . Motivering På kan tillgången för den enskilde konsumenten på viktiga receptbelagda läkemedel variera kraftigt. Ofta är läkemedel helt slut och kan inte ge besked om när läkemedlet åter finns i lager, det kan för flera läkemedel råda leveransstopp från läkemedelsföretaget , vilket drabbar den enskilde läkemedelskonsumenten hårt. kan läkemedelsföretagen vid leveransproblem ansöka om dispens hos . får ett antal dispensansökningar . Trots att vid beviljande av dispens gör en bedömning av patientsäkerheten kan detta i många fall ändå leda till förödande konsekvenser för den enskilde med allvarlig kronisk sjukdom. I flera europeiska länder har läkemedelsföretagen en starkare styrning av sin leveransskyldighet av läkemedel till apoteken, och läkemedelsföretagen kan även bli belagda med böter om man inte kan leverera eller inte levererar rätt mängd av ett läkemedel. Mot denna bakgrund behövs en översyn av nuvarande regelverk avseende leveranser av receptbelagda läkemedel från läkemedelsföretagen till samt av gällande dispensregler hos . () ()
mot · GP02So522 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So522av m.fl. (s)Ofrivillig barnlöshet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd och rådgivning för ofrivilligt barnlösa. Motivering En halv miljon svenskar, mellan av alla par i fertil ålder, lider av ofrivillig barnlöshet. Infertilitet påverkar drastiskt individens bild av sig själv. Att inte kunna få barn, oförmåga till reproduktion utlöser ofta en existentiell sorg och kris. Utsikten att leva barnlös är något fullständigt otänkbart för många människor. Den som drabbas av ofrivillig barnlöshet har tre utvägar: att söka medicinsk hjälp och behandling att ansöka om att få adoptera ett barn att leva barnlös. Inte något av alternativen är ett självklart eller enkelt val för någon. Även om den medicinska tekniken och utvecklingen innebär att allt fler kan få hjälp vid infertilitet, så innebär utredningar, undersökningar och behandlingar en psykisk press. Den personliga integriteten utsätts för fysiskt och psykiskt intrång. Väljer man att genomgå en adoptionsutredning måste man släppa in utomstående i sitt liv för att granska relationer, värderingar och motiv. Det tredje alternativet, att leva barnlös, kan vara svårt av både sociala och personliga skäl. Det sociala trycket är ofta stort och ger ett utanförskap. Människor som är ofrivilligt barnlösa och står inför de tillgängliga alternativen bör erbjudas tillgång till en oberoende, fristående information och rådgivning. De måste få möjlighet till stöd i sorgearbetet för att på bästa sätt kunna fatta avgörande beslut om hur de vill gå vidare. I en oberoende rådgivning ryms också stöd och hjälp till dem som tvekar, är osäkra eller har orealistiska förväntningar. Det kan då handla om att inte gå in i eller till sista möjlighet fullfölja en påfrestande eller kostsam behandling. Eller det kan handla om att avstå adoptionsutredning om önskan om adoptivbarn är orealistisk. Hälso- och sjukvårdslagen anger att alla har rätt till vård/behandling oavsett vilket landsting man bor i. Utvecklingen visar att behandlingen av infertilitet varierar starkt mellan olika landsting. Utöver den rent medicinska behandlingen finns oftast ingen helhetssyn för en kontinuerlig eller strukturerad rådgivning. De resurser och den kompetens som finns i form av sjukhuskuratorer och familjerådgivare bör erbjudas ofrivilligt barnlösa innan de går in i en medicinsk behandling, ansöker om adoption eller bestämmer sig för att avstå från de alternativen. () () () Per ()
mot · GP02So523 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So523av m.fl. (mp)Medicindosering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att medicinsk forskning bör initieras för att ta fram doseringsnormer för medicin till kvinnor baserade på den kvinnliga kroppen. Ändrad syn på medicin för kvinnor I vårt förändrade samhälle intar kvinnorna allt högre tjänster på arbetsmarknaden. Kvinnor konkurrerar med männen på männens villkor. För att klara detta måste i allmänhet kvinnor arbeta hårdare och ställer ofta högre krav på sig än männen i samma ställning. Trots att kvinnor blir allt mer jämställda ligger ansvaret för hem och barn fortfarande i huvudsak på kvinnan. Detta dubbla ansvar innebär att kvinnor blir mer utsatta för stress med flera stressfaktorer, vilket medför ökande mängd stressjukdomar. Undertecknad fortsätter att motionera med stor envishet, eftersom det fortfarande inte har skett någon större förändring. Medvetenheten har dock ökat om att kvinnorna måste vara normgivande för de medicindoser, som skrivs ut för dem. Kvinnokroppen som norm Hjärtinfarkter hos kvinnor ökar, men det visar sig att kvinnor har svårare att klara en infarkt än män. Mycket beror på att kvinnor uppvisar annorlunda symptom än vad männen gör, men en orsak är troligen att det är svårt att få rätt medicindosering för kvinnor med bl.a. hjärtbesvär. Normer för medicindosering baserade på kvinnokroppen finns ännu inte. Doseringen av medicin vid olika sjukdomstillstånd utgår från den manliga kroppen och undersökningar har gjorts på hur väl en man tål olika mediciner och doseringsmängden, medan motsvarande för kvinnor saknas. Trots att vi nu har gått in i ett nytt millennium har ingen förändring skett. ökade ohälsotalet för kvinnor, medan det minskade för män. Arbetet med kvinnors hälsa liksom en helhetssyn på kvinnors situation är nödvändigt. Kvinnor har tillskansat sig ett stort ansvar för arbetet och har även fortfarande huvudansvaret för hem och familj, men detta till trots har kvinnor för lite makt över sina liv. Forskning inriktad på män Den vetenskapliga forskningen, speciellt då den medicinska, är helt inriktad på män. Det är unga män som är norm för alla standardvärden. I många fall är det unga män som gör sin värnplikt, som ingår i undersökningar och utgör underlaget för forskningen. Förklaringen ligger i att forskare har tyckt att kvinnor är svårare att pröva och ojämna i sina livscykler och att hormoncyklerna innebär ett hinder vid fastställande av medicindoseringsnormer. Eftersom kvinnor kan få barn så är detta också en orsak till att det är lättare att fastställa medicinska värden efter manskroppen. Forskningen drivs av män, för män och på män. När det gäller försök med möss och råttor används t.o.m. också här handjur p.g.a. samma orsaker. Det är viktigt att både kvinnor och män utgör grunden för normering inom främst den medicinska forskningen. Detta kommer att bidra till att minska ohälsotalet och medverka till en bättre helhetsbild av kvinnan samt uppmärksamma skillnader mellan män och kvinnor av betydelse för både arbete och fritid. () () ()
mot · GP02So526 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So526av m.fl. (v)Obligatoriskt biverkningsregister för dentalmaterial Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatoriskt register för dentalmaterial. Motivering Det är viktigt ur folkhälsosynpunkt att amalgam och andra tandlagningsmaterial inte tappas bort när det gäller miljö och kemikalier. Dessa material berör ju av befolkningen. Ansvaret för medicintekniska produkter har flyttats från till . Det finns en viss oklarhet om det frivilliga biverkningsregistret, som ligger i , kommer att återfinnas på . anser att det är mycket viktigt med ett biverkningsregister för dentalmaterial. Förutom att det är angeläget att uppmärksamma nya dentalmaterial så behövs uppföljningar om amalgamanvändningen utifrån de diskussioner som pågår om farlighet kontra ofarlighet. anser att biverkningsregistret ska vara obligatoriskt mot bakgrund av att det nuvarande frivilliga registret inte fungerat fullt ut. Problemen kan kopplas till frivilligheten. Detta bör ge regeringen till känna. () () () Carlinge Wisberg (v)
mot · GP02So527 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So527av m.fl. (v)Legitimation Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen ger i uppdrag att se över reglerna för erhållandet av svensk läkarlegitimation enligt vad i motionen anförs. Motivering behöver fler läkare. Personalförsörjningen inom vården är en nyckelfråga för att vården ska kunna hålla den höga standard den hitintills haft. För att lösa bristen på läkare har vissa landsting, förutom att anlita bemanningsföretag och stafettläkare, valt att rekrytera från länder inom EU, exempelvis och . I finns ett stort antal läkare som kommit hit p.g.a. oroligheter och förföljelse i det egna landet och som har stora svårigheter att få en svensk läkarlegitimation. Flera av dessa läkare har en lång yrkeserfarenhet bakom sig och kommer oftast från länder utanför EU/EES. Kraven för att få en svensk läkarlegitimation skiljer sig beroende på om läkaren kommer från ett EU/EESland eller från ett land som inte tillhör EU/EES. Det är betydligt enklare för en läkare från EU/EES att få en svensk läkarlegitimation. Detta framgår tydligt av den information som tillhandahålls från . Socialministern har på en direkt fråga om dessa skillnader angett att det inte är rimligt att sänka kraven för att få en svensk legitimation och att det finns stora skillnader mellan olika länders läkarutbildning. vill understryka att man absolut inte får sänka kvalitetskraven för att få en svensk läkarlegitimation men att det är märkligt att skillnaderna i krav mellan läkare som kommer från ett EU/EESland och en läkare som kommer från ett annat land är så stora. Det talar emot att utgår ifrån vårdens krav när det gäller att utfärda svensk läkarlegitimation. Ett exempel är språket, där vi nog med fog kan påstå att finska är ett språk som står betydligt längre från svenskan än exempelvis spanska som är modersmål för många från . anser att nuvarande regler är diskriminerande och att reglerna bör vara jämlika vad gäller kraven för att få en svensk legitimation. Vi föreslår därför att får i uppdrag av regeringen att se över detta. () () () Carlinge Wisberg (v)