mot · GP02Fö10 · 2001-10-12 00:00:00 — 8.4 Frivillig försvarsverksamhet I takt med den alltmer mångfacetterade bilden av hot mot vår säkerhet i fredstid som i krigstid och den grundläggande omstrukturering det svenska försvaret undergår kommer den frivilliga försvarsverksamheten att möta nya och viktiga uppgifter och utmaningar. Till skillnad från värnpliktsvolym är det vår uppfattning att omfattningen av den frivilliga försvarsverksamheten spelar en betydande roll vad gäller totalförsvarets folkliga förankring. Det är viktigt att regeringen utan dröjsmål återkommer till med aviserade förslag rörande den frivilliga försvarsverksamheten. 8.5 Mångfald och diskriminering inom försvaret Det militära försvaret är en del av det svenska samhället. I allt högre utsträckning avspeglas det övriga samhället och dess utveckling inom försvaret, vilket är både naturligt och önskvärt. Trots detta är det militära försvaret på centrala områden inte alls representativt för det samhälle det verkar i och för. Attityder och förhållningssätt gentemot det som är annorlunda eller ovanligt i försvaret måste förändras, så att alla är lika välkomna på likvärdiga villkor att tjänstgöra på varje befattning inom försvaret. Övergrepp och diskriminering är aldrig godtagbara och måste varje gång motverkas kraftfullt. Försvaret är i hög utsträckning fortfarande enkönat. De få kvinnor som söker sig till försvaret möts alldeles för ofta av attityder och förhållningssätt som inte är godtagbara. Regeringen förordar i propositionen att åtgärder vidtas för att rekrytera fler kvinnliga officerare. Det är välkommet. Det stora antalet människor som verkar i försvaret är dock värnpliktiga. Trots en öppning för kvinnor som frivilligt ansöker om att få göra värnplikt är antalet som gör detta mycket litet. Och detta är i sin tur den utan jämförelse viktigaste orsaken till att antalet kvinnliga officerare är så litet. Detsamma torde vara fallet vad gäller de attityder och förhållningssätt till kvinnor som i alldeles för hög utsträckning fortfarande förekommer. Det är därför beklämmande att den socialdemokratiska regeringen fortfarande inte förmår att lägga fram de förslag som tog fram om att införa en könsneutral värnplikt. Rätt man eller kvinna på rätt plats i krigsorganisationen. Det skulle starkt bidra till ett annat klimat och till ett godtagbart förhållningssätt till olika kategorier människor i försvaret. Lika viktigt som det är att vidta åtgärder för att få fler kvinnor både värnpliktiga och officerare i försvaret, är det att vidta åtgärder för att främja en bättre etnisk och kulturell mångfald inom försvaret. Dagens svenska samhälle består av en stor grupp medborgare med utländsk bakgrund i föräldra- och/eller farföräldragenerationen. Detta återspeglas inte heller tillfredsställande i det svenska försvaret. Som både () och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) framhåller i remissvar till personförsörjningsutredningen krävs kraftfulla åtgärder också för att det militära försvaret på alla nivåer och i alla funktioner ska vara lika öppet, välkomnande och tillgängligt på likvärdiga villkor för homo- och bisexuella som för heterosexuella. 9 Materialförsörjning och internationellt samarbete (kap 12 och 15) De viktiga frågorna kring försörjning av det svenska försvaret med materiel och utvecklingen mot allt större internationell samverkan kring sådana frågor har behandlats vid upprepade tillfällen av . Senast i samband med att godkände förslaget till ramavtal mellan och fem europeiska EU-/Natomedlemsstater om åtgärder för att underlätta omstrukturering och drift av den europeiska försvarsindustrin. liberalerna har bejakat detta samarbete men varnat för varje försök att se ett samarbete mellan olika europeiska stater på detta område som ett alternativ till handel och samarbete med amerikansk försvarsindustri. Vi har likaså framfört att detta samarbete ska följa den restriktiva svenska politiken vad gäller export av krigsmateriel, att inom ramen för samarbetet ska verka för att motsvarande politik får genomslag också i övriga EU-stater, att det internationella samarbetet ska präglas av en allt större öppenhet och att det svenska kontrollsystemet kommer in på ett så tidigt stadium att en realprövning kan ske. Regeringen föreslår nu dels att regeringen bemyndigas att i exportstödjande syfte överlåta eller upplåta materiel som på lång sikt inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga, dels att godkänner ett avtal mellan , , och om stöd för industrisamarbete inom försvarsmaterielområdet. liberalerna ser positivt på båda dessa förslag men vill knyta dem till samma villkor som vi förordade vad gäller ovan nämnda ramavtal. 10 Underrättelseverksamhet (kap 17) Regeringen har i sin proposition således inte lyckats prestera några förslag som följd av attacken mot . Inte ens de förslag som finns färdiga för att möta denna typ av hot mot det fredstida samhället lyckades man baxa in i den förannonserade uppföljningspropositionen till försvarsbeslut för perioden 20022004. Däremot har man hunnit med att omnämna händelserna i de inledande kapitlen. Men fram till propositionens sista kapitel, kapitel 17 Underrättelseverksamhet, hann regeringen inte med uppdateringen. Inte ett ord om och de frågor som väcks därav. Och det är särskilt anmärkningsvärt då så mycket av den inledande diskussionen kring hur det som skedde kunde ske, just handlade om hur underrättelseverksamheten i det öppna, moderna fredstida samhället fungerar eller snarare inte tycks fungera. Det finns tvärtom största anledning att vi i , trots att en del organisatoriska förändringar ägt rum , på allvar prövar i vilken utsträckning vår samlade underrättelseverksamhet har en kompetens, ledning och styrning som gör den skickad att möta de nya hot som riktar sig mot det fredstida samhället. Även på detta område framstår behoven av en tvärsektoriell samordning som angelägen, liksom en tydligare inriktning och ekonomisk prioritering av underrättelse- och säkerhetstjänsten i vid mening. Gotab, 2001 () ()