mot · GP02Ub447 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub447av m.fl. (kd)Gymnasieskolan Sammanfattning har gymnasieskolan genomgått stora förändringar; den har fått en ny läroplan, en ny programstruktur och ett nytt betygssystem. Det finns många tecken på att den nya gymnasieskolan inte blev så bra som förväntats. Det individuella programmet som var tänkt som en tillfällig lösning är nu det näst största programmet. anser att en tydlig, gemensam värdegrund är en förutsättning för en framgångsrik skola. Samtal om etiska frågor måste genomsyra skolans dagliga verksamhet och kan inte trängas in i ett enda ämne. Gymnasieskolan måste möta varje elevs behov och intressen. Därför vill uppvärdera de praktiska och estetiska ämnena, ta bort kraven på högskolebehörighet för alla och införa en lärlingsutbildning. Därigenom kan gymnasieskolan bli en gymnasieskola för alla. Dessutom behöver lärarrollen stärkas och renodlas bland annat genom en förstärkt elevhälsovård som kan ta ett ökat ansvar för de sociala problem som lärarna ofta får hantera. vill dessutom förtydliga lagen om elevinflytande för att få en mer aktiv elevmedverkan på skolorna. Innehållsförteckning Sammanfattning 19 Innehållsförteckning 20 Förslag till riksdagsbeslut 21 1 Inledning 22 2 Gymnasieskolan 22 2.1 En gymnasieskola för alla? 23 2.2 Lärarbrist 23 2.3 Betyg 24 2.4 Snedfördelning 24 2.5 24 2.6 utvärderingar av gymnasieskolan 25 3 Framtidens arbetsmarknad 25 4 Skolans värdegrund 26 4.1 Jämställdhet 27 5 En skola består av människor 28 5.1 Eleven 28 5.1.1 Elevinflytande 28 5.1.2 Elever med behov av särskilt stöd 28 5.2 Läraren 29 5.3 Elevvårdspersonal 30 5.4 Skolledning 30 5.5 Föräldrar 31 6 En gymnasieskola som ger kunskap för livet 31 6.1 En gymnasieskola för alla 31 6.1.1 Valfrihet 31 6.1.2 Mångfald 32 6.1.3 Bredd 32 6.1.4 Höjt studiemedel 32 6.2 Programstruktur 32 6.3 Kursutformning 33 6.3.1 Körkortsutbildning 33 6.3.2 ANT-utbildning 33 6.4 Betygssystem 34 6.4.1 Betyg som urvalsinstrument för högre utbildning 35 6.5 Nationella prov 35 6.6 Gymnasieexamen 36 6.7 Lärande i arbetslivet 36 6.7.1 Lärlingsprogram 37 7 Friskolor 37 8 Kommunernas ansvar 38 9 Regional samverkan och partnerskap 38 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kravet på direkt högskolebehörighet tas bort, men att möjligheten att komplettera studierna alltid skall finnas på yrkesförberedande linjer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att bryta snedfördelning vad gäller kön och den sociala snedrekryteringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt nationellt program med speciell inriktning på företagande och entreprenörskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i stället för att skapa ett nytt sammanslaget kärnämne stärka religionsämnets och historieämnets roller och göra historieämnet till kärnämne. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sex- och samlevnadsundervisningen görs obligatorisk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagstadgad miniminivå för elevinflytande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elevernas behov av särskilt stöd skall tillgodoses. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fler lektorat tillsätts inom gymnasieskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samordningen mellan grundskola och gymnasieskola förbättras. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvaliteten på det individuella programmet ses över. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kärnämnen indelas i etapper så att kurserna kan läsas i olika takt med olika ambitionsnivå i de fall karaktärs- och kärnämnen inte är integrerade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dagens betygssystem kompletteras med flera steg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en övergång sker från kursbetyg till ämnesbetyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om viktning av betyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att individuella studieplaner upprättas för varje elev. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nationella prov upprättas för flera ämnen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en gymnasieexamen som redovisar innehållet i det program eleven gått och vilka kompetenser som uppnåtts. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det ges möjlighet att fullfölja gymnasiestudier på lika villkor . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever i samtliga gymnasieprogram ges möjligheter till kontakt med arbetslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lärlingsprogram införs där praktik och teoretiska studier varvas från första gymnasieåret och där utbildningen knyts till det lokala näringslivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att rätten att välja skola skall vara grundläggande och friskolor skall ha samma ersättning som offentliga skolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fristående gymnasieskolor ges rätt att anordna individuella program. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att elever ges valfrihet att söka gymnasieprogram eller enskilda kurser utanför sin hemkommun. 1 Inledning Gymnasieskolan är en frivillig skolform vars uppdrag är att ge elever grundläggande kunskaper för ett demokratiskt samhällsliv, att lägga en god grund för högskole- eller vidare yrkesutbildning eller för direkt inträde i arbetslivet. ska eleverna ta steget från ungdomsåren in i vuxenlivet. Gymnasieskolan blir därigenom av avgörande betydelse i formandet av det framtida samhället. I den senaste tidens debatter om skolan har en mängd olika problem lyfts fram. Det har handlat om mobbning, elever utan slutbetyg, brist på personal och mycket annat. Det torde vara självklart för de flesta att gymnasieskolan i har stora problem. Det är dock viktigt att inte svartmålningen helt dominerar bilden av skolan. Vi får inte glömma att skolan är fylld av engagerade lärare och ambitiösa elever. Vi får inte tro att problemen inte går att lösa utan vi måste istället vara lyhörda för lärares och elevers och förslag till förbättring. Vi tillsammans, lärare och övrig personal, elever och politiker, ska skapa en gymnasieskola med lust att lära och leva. 2 Gymnasieskolan har gymnasieskolan genomgått stora förändringar. Bland annat har den fått en ny läroplan, en ny programstruktur och ett nytt betygssystem. Gymnasiereformerna har genomförts när också den ekonomiska verkligheten försämrats. Det finns många tecken på att den nya gymnasieskolan inte blev så bra som förväntats. Mer än en fjärdedel av alla gymnasieelever får inget slutbetyg och antalet elever på det individuella programmet ökar lavinartat. En ny kommitté, 2000, har tillsatts för att ånyo utreda gymnasieskolan. Förhoppningsvis kommer denna utredning att på allvar ta tag i de strukturella problem som vi anser ligga till grund för problemen i dagens gymnasieskola. För att motivera de förslag som vi presenterar i denna motion, för en ny reformerad gymnasieskola, vill vi börja med att beskriva dagens gymnasieskola och de faktorer vi tror ligger till grund för de stora problem gymnasieskolan står inför. 2.1 En gymnasieskola för alla? har det blivit naturligt för i stort sett alla elever att gå vidare från till gymnasiet. Eftersom de enda krav som ställs är att eleverna har godkänt i kärnämnena svenska, engelska och matematik, är det långt som fortsätter sin utbildning efter . Naturligtvis är det en positiv utveckling men det ställer också nya krav på såväl gymnasieskolans organisation som dess undervisning. Utvecklingen mot ett allt högre deltagande i gymnasieskolan har skett parallellt med utvecklingen av gymnasieprogram med en mer homogen utformning. Alla 17 nationella program innehåller en stor teoretisk kärna och ska leda till högskolekompetens. Det innebär att även på de praktiskt yrkesinriktade programmen dominerar de teoretiska ämnena. Att inte alla niondeklassare är motiverade för en sådan utbildning säger sig självt. Den i grund och botten vällovliga ambitionen att ge alla högskolebehörighet har istället resulterat i en grym utslagning av dem som är studietrötta eller saknar förmåga att klara de höga teoretiska kraven. Resultatet har blivit att det nästan största programmet är det individuella programmet, ett program som var tänkt som en tillfällig konstruktion men där nu av förstaårseleverna går. Gymnasieskolan måste stimulera såväl den som snabbt vill ta till sig mycket avancerad teoretisk kunskap som den som vill satsa på mera praktisk kompetens och i egen takt variera det praktiska lärandet med teorin. 2.2 Lärarbrist För gymnasieskolan har elevantalet varit ganska stabilt med en pendling runt 305 000 och 314 000 elever mellan läsåren 92/93 och 2000/01. Eleverna i gymnasieskolan förväntas dock öka fram jämfört med . Tjänstgörande lärare har senaste läsåret ökat från 29 000 till 30 000. Under läsåren 92/93 till 2000/01 har dock antalet obehöriga gymnasielärare ökat från . nr 199 Lärare i gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning påvisar ett kraftigt ökat behov av gymnasielärare till följd av stora ungdomskullar och stora pensionsavgångar. Totalt beräknas 18 000 lärare behöva rekryteras fram för att täcka behovet inom gymnasieskola och gymnasial komvux. Att de stora barnkullarna andra hälft skulle börja gymnasiet har varit känt . Vi har därför saknat ett initiativ från regeringens sida för att motverka en kommande situation med stor lärarbrist. har vissa satsningar gjorts för att snabbutbilda lärare, en satsning som borde kommit . 2.3 Betyg Gymnasieskolan består av ett stort antal kurser, vissa obligatoriska och vissa valbara beroende på program. Betygssättning ges på varje kurs vilket innebär att en och samma elev oftast har flera betyg i varje ämne. Betygen som är målrelaterade ges i fyra steg: Underkänd, Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd. Systemet med kursbetyg har visat sig innebära en stor betygsstress då eleverna ständigt måste prestera sitt yttersta. Denna stress förstärks också av att det finns så få betygssteg. Istället för att betygen fungerar som en till bättre prestationer skapar de en stressituation som lätt stjälper den studiesvaga eleven. 2.4 Snedfördelning Gymnasieskolan präglas fortfarande av en stor snedfördelning både vad gäller sociala grupperingar, kön och studieresultat. Detta är olyckligt och stora ansträngningar behövs för att bryta de traditionella mönstren. Kön är fortfarande en tydlig faktor vid val av gymnasieprogram. Männen dominerar bygg-, el-, energi-, fordons-, industri- och teknikprogrammen, medan kvinnorna dominerar hantverks-, omvårdnads- samt barn- och fritidsprogrammet. 2.5 För att förbättra situationen i gymnasieskolan arbetar nu en parlamentarisk kommitté med en ny gymnasiereform. uppdrag har utökats efterhand, allt eftersom nya problem visat sig. Det har även inneburit att tidsplanen förskjutits, och istället för att avsluta arbetet ska det avslutas . ska bygga sina överväganden på en analys av samhällets och arbetsmarknadens förändring samt behovet av breddad rekrytering till högskolan. De ska överväga former för hur alla studievägar kan göras tillgängliga för alla elever i hela landet. De ska överväga hur samverkan mellan skola och arbetsliv kan utvecklas, hur programmens uppbyggnad kan ändras för att minska snedrekryteringen, utreda kärnämneskurser, betygssystem, gymnasieexamen och mycket annat Vi vill betona vikten av att kommittén gör ett grundligt arbete samt att tidsplanen inte skjuts upp ytterligare. Våra gymnasieskolor måste få den arbetsro som de saknat under större delen av . 2.6 utvärderingar av gymnasieskolan har regeringens uppdrag att följa genomförandet av gymnasiereformen och fortlöpande se över och revidera exempelvis kursutformningar och betygskriterier. har i tre större studier gjort en genomgång av samtliga nationella program. Dessa undersökningar visar en tydlig brist i förhållandet mellan gymnasiereformens och programmens intentioner och det praktiska genomförandet på skolorna. Det gäller brister i till exempel elevernas valmöjligheter och inflytande, samverkan mellan lärare i olika ämnen, den arbetsplatsförlagda utbildningen och stödet till elever med behov av särskilt stöd. Bristerna varierar mellan programmen men det är tydligt att i nästan samtliga program finns ett stort glapp mellan intentioner och genomförande. Dessa utvärderingar bör bättre tas tillvara vid reformeringen av gymnasieskolan. 3 Framtidens arbetsmarknad har länge efterfrågat en tydligare koppling mellan gymnasieskolan och den framtida arbetsmarknaden. Det är viktigt att eleverna såväl i som i gymnasieskolan ges god information om arbetsmarknadens möjligheter. Principen är att elevens förstaval ska gälla. Resultatet blir alltid bättre när det egna engagemanget är ledande. Det är viktigt att eleverna ges god information om den framtida arbetsmarknaden. På så sätt är det möjligt för eleverna att göra rätt val och öka deras intresse för bristyrken. Kontakterna mellan gymnasiet och arbetslivet är viktiga för båda parter. Gymnasieskolan får dock inte bli en transportsträcka i väntan på livet, högskolan eller arbetslivet. Den ska ha en egen identitet för de viktiga och spännande ungdomsåren och ta tillvara ungdomarnas kreativitet. Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll som rådgivande organ för start av gymnasieutbildning, innehåll, arbetsplatsförlagd utbildning, yrkeslärares fortbildning, handledning med mera. Vi anser att det i samarbete med näringslivet borde inrättas ett nationellt program med speciell inriktning på företagande och entreprenörskap. Ett sådant program bör inrikta sig på samarbete mellan små, medelstora och stora företag inom samhällets alla sektorer. I ett företagsinriktat program måste tonvikt läggas på elevernas kreativitet och kapacitet att planera och genomföra egna projekt. Ett område som kommer att lida av stor brist på arbetskraft är industrin. som spetskompetens är en överlevnadsfråga för svensk industri, har industrin tappat i status bland gymnasieungdomarna. I ett samhälle där det ställs allt högre krav på utbildning och kompetens är det olyckligt att det är så få elever med högre betyg som väljer de yrkesförberedande programmen. I en ny gymnasieskola kan ett brett teknikprogram vara en möjlighet att skapa intresse för industrin. Då kan eleverna själva bygga sin egen utbildning utifrån intresse och olika branschers behörighets- och kunskapskrav. Ett sådant utbildningsprogram har efterfrågats av flera branscher. 4 Skolans värdegrund Det västerländska samhället är byggt på en värdegrund som härstammar från den kristna traditionen och den västerländska humanismen. Människans unika och lika värde, människolivets okränkbarhet och individens frihet är grundpelare som vårt samhälle vilar på och det är denna värdegrund som ska förmedlas i våra skolor. Intresset för existentiella frågor är stort bland ungdomar. Gymnasieskolan bör möta det intresset och ge eleverna verktyg för att bearbeta sina tankar kring de stora livsfrågorna. Genom att öka förståelsen för, och kunskapen om, den egna och andras kulturer motverkas främlingsfientlighet, rasism och segregation. Kärnan måste vara alla människors lika värde, oavsett ursprung. Skolan måste skilja mellan frågor av objektiv karaktär, där eleven själv har att bilda sig en uppfattning och frågor där skolan ska förmedla tydliga gemensamma värden. Till den första kategorin hör politisk uppfattning och religiös tro. Till den senare hör demokrati samt gemensamma normer och värderingar för vår samlevnad med andra människor. Att förmedla, och hos eleverna förankra, de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på, är en av skolans huvuduppgifter. Samtal kring moraliska dilemman, om vad som är rätt och fel, måste genomsyra hela skolans dagliga verksamhet. Det måste ske inom samtliga ämnen, även om de samhällsvetenskapliga ämnena har ett särskilt ansvar. Att inskränka dessa resonemang till ett särskilt ämne är inte rätt sätt för att ge eleverna en god värdegrund. anser därför inte att det nya och breddade kärnämne som skolministern föreslår, där samhällskunskap och religionskunskap förs samman och historia tillförs, är lösningen för att ge elever kompetens byggd på etik och moral. Vi anser dessutom att det finns en stor risk för att ett sådant ämne enbart skulle innebära en ytterligare försvagning av dessa ämnen. Att vi inte är ensamma i vår kritik visar såväl mediernas rapportering som de remissvar som inkommit till där flera tunga remissinstanser gått emot förslaget. Kristendomens betydelse som en drivkraft för vår kultur kan inte överskattas. Det är en kunskapsbas som var självklar men som det är ett fåtal barn som känner till. Skolan måste därför ge alla barn kännedom om vårt kulturella arv med kristendomen som en av grundstenarna. Det behövs för att få kunskap om vår religiösa tradition och för att förstå vårt kulturarv i form av litteratur, musik, konst och film. Till skolans uppgift hör också att förmedla en insikt om att kulturarv inte är något beständigt, utan att det utvecklas och berikas i mötet med nya kulturer. Skolan bör hjälpa eleverna att hitta sin egen identitet och att öka förståelsen för andra. Det är bland annat med detta som bakgrund som vi anser att religions- och historieämnet behöver stärkas. Kunskapen om våra historiska rötter har stora och dokumenterade brister. Historia som eget ämne ingår endast i de estetiska, natur- och samhällsvetenskapliga programmen. granskning 1999 visade att av gymnasieskolans elever inte hade någon undervisning i ämnet. Vi menar att en sådan situation är oacceptabel och anser att historia bör bli ett kärnämne. Eleverna har visat särskilda brister i kunskaperna om 1900-talets historia. Händelserna är av avgörande betydelse för vårt samhälle. Undervisningen om 1900-talets historia med fokus på de samhällsförändringar som rör idéhistoria, ideologier, kultur och migration måste därför prioriteras. De flesta ungdomar har goda kunskaper om nazisternas brott under men det är betydligt färre som känner till de brott mot mänskligheten som genomförts av kommunistiska regimer över världen. Det bör därför genomföras en kampanj om kommunismens illdåd, liknande satsningen Om detta må ni berätta som behandlade nazismen och det judiska folkmordet. 4.1 Jämställdhet En självklar del i skolans värdegrund är jämställdheten. Det viktigaste målet för skolans jämställdhetsarbete är att undervisningen, både när det gäller innehåll och uppläggning, speglar både kvinnliga och manliga perspektiv. Det gäller att undervisa med jämställdhet snarare än om jämställdhet. upplever till exempel många flickor på mansdominerade utbildningar att de saknar stöd från lärarna. Detta måste förändras. Också i valet av läromedel ska jämställdhetsaspekten vara grundläggande. Jämställdhetsarbetet handlar också om att motverka kränkande handlingar. har olika larmrapporter kommit om sexuella trakasserier på skolor. Det är oftast flickor som är utsatta, men det händer också att pojkar är det. Trakasserierna påverkar såväl den allmänna stämningen på skolan som den enskilde elevens hälsa och studieresultat. Mobbning och andra former av trakasserier och kränkande handlingar får aldrig accepteras, och det är skolans uppgift att och kraftfullt motverka sådant agerande. Skolan måste vara en motbild till mediernas stilbildande roll för ungdomars utveckling, glorifieringen av alkohol och andra droger, kroppsfixering och sexfixering. Mediernas stilbildning måste sättas i relation till den gemensamma värdegrunden. En naturlig dialog med eleverna i sådana frågor måste finnas på varje skola. Undervisningen om såväl ANT-frågor (alkohol, narkotika, tobak) som sex och samlevnad har skurits ner på många skolor. Vi anser att denna utveckling bör vändas och undervisningen bli obligatorisk för alla gymnasieelever. Särskilt mot bakgrund av ny statistik som visar att könssjukdomar ökar kraftigt bland ungdomar. Elevhälsovården och kommunernas ungdomsmottagningar har en stor kompetens som borde tas tillvara i detta sammanhang. 5 En skola består av människor 5.1 Eleven Skolan finns för eleverna. I skolan ska eleverna tillägna sig kunskap som gör dem rustade för att möta livet som vuxna. Varje elev har unika förmågor och begåvningar men har också svagheter och är i behov av stöd. Att tro att det går att lära alla elever samma kunskaper, med samma metoder och på lika är att förneka barnens och ungdomarnas rätt att vara olika. Skolans ansvar måste vara att möta varje elev utifrån hans eller hennes förutsättningar och kunskaper på vägen mot vuxenlivet. 5.1.1 Elevinflytande Skolans grundläggande uppgift är att förmedla kunskap. Det är i sig en förutsättning för att demokratiprocessen ska fortgå. För att ge uppväxande generationer en tilltro till demokratin måste vi fostra dem i en sådan anda. Elevinflytande ställer krav på bland annat information och organisation. Att kunna engagera sig i frågor som gäller den enskilda utbildningen eller hela skolan kräver ett väl fungerande system för hur information ska spridas och komma alla till del. bör ges uppgiften att utarbeta måldokument för elevinflytandet på gymnasieskolan samt att som tillsynsmyndighet ansvara för en utökad kontroll av elevinflytandets tillämpning i skolorna. Flera elever upplever att deras inflytande över sina studier är lägre i gymnasieskolan än vad de upplevt i . Det är en utveckling som aktivt måste motarbetas. menar att en lagstadgad miniminivå av elevinflytande bör införas. Dagens lagutformning stadgar endast att elevinflytande ska finnas, inte i vilken omfattning eller på vilket sätt. Det är därför nödvändigt att någon form av konkretisering införs i skollagen. Ett fungerande elevinflytande måste också organiseras på ett sådant sätt att det blir praktiskt möjligt att klara av. På de skolor där klasserna avskaffas måste till exempel speciella lösningar som ersätter klassråden komma till stånd. Skolan måste också ge eleverna möjlighet att utse representanter med stort förtroende. Att utse frivilliga representanter första dagarna på terminen går i motsatt riktning. Praktiska möjligheter till att medverka i elevråd måste finnas. ska etableras som en naturlig samarbetspartner till skolledningen, och deltagande i elevrådet måste verka meriterande för eleven. Även om vi menar att vuxengrupperna bör vara i majoritet i skolans styrelser, anser vi att eleverna ska finnas med på ett naturligt sätt när det gäller till exempel budget och rådgivning vid tjänstetillsättningar. Tillfälliga projektgrupper kan vara ett komplement till elevrådet. 5.1.2 Elever med behov av särskilt stöd Synen på människan, det vill säga alla människors lika och unika värde, är kärnan i den kristdemokratiska ideologin. Att alla är olika och lär på olika sätt och är också utgångspunkten för vår skolpolitik. Olika intressen och begåvningar bidrar till mångfald och skolan måste vara flexibel nog att möta eleverna där de står. Detta gäller såväl utbildningssystemet i sig som själva mötet med varje enskild elev. Skolan måste kunna ge varje elev, oavsett behov, den hjälp och det stöd som han eller hon behöver. Gymnasieskolan måste bli bättre på att tillgodose elever med behov av särskilt stöd. Den nuvarande tillgången till speciallärare är otillräcklig, vilket drabbar de studiesvaga eleverna. Särskilt hårt drabbas de yrkesinriktade programmen eftersom det där ofta finns ett stort behov av stöd inom den teoretiska undervisningen.