mot · GP02A251 · 2001-10-05 00:00:00 — Nuvarande arbetslöshetsförsäkring är dåligt anpassad till de enskilda näringsidkarnas ekonomiska situation och bidrar till att försvåra ett upprätthållande av rörelsen i samband med arbetslöshet. Dagens regler med krav på avregistrering av firma och varaktigt avbrytande av verksamheten för att äga rätt till ersättning från försäkringen motverkar arbetslinjen. Det måste också vara möjligt att låta ett företag, med relativt långa tidsintervall, vara vilande mer än en gång. Företagare kan, liksom anställda, hamna i situationer som tvingar dem att vara frånvarande . Allt talar för att vi måste forma regler som möjliggör större rörlighet mellan olika anställningsformer, varav egenföretagande är en. Tillämpningen av nuvarande a-kasseregler för småföretagare skiljer sig mycket åt mellan de olika kassorna. Problemet är störst vad gäller bedömning av nivån på ersättningen. AMS har inte heller givit några tydliga tillämpningsföreskrifter på området. Även avgörandena från domstolarna skiljer sig åt. Ovan nämnda problematik kommer av att den generalklausul som ligger till grund för bedömningen av a-kassa för småföretagare har mycket knapphändiga förarbeten. Småföretagare lever därmed utan rättstrygghet på området. Detta måste betecknas som utomordentligt allvarligt. Ett klart regelverk är nödvändigt. En utredning måste skyndsamt tillsättas för att komma med förslag till nytt tydligt regelverk för småföretagares a-kassa. Om man är delägare i ett kooperativ och anställd får man inte med självklarhet rätt till a-kassa. Vid vissa arbetsförmedlingar betraktas man som ägare och inte som anställd om man ingår i styrelsen. Tio fall har prövats av Arbetsdomstolen. Prövningarna har lett till olika domslut. Lagen bör förtydligas även på detta område. 7.5 Familjehemsföräldrar Familjehemmen efterfrågas allt mer för familjevårdande uppgifter. Kommunerna har stora svårigheter att kunna rekrytera familjehem. Uppdraget som familjehem måste godkännas som ett arbete med rätt till arbetsrättslig trygghet. En familjehemsförälder har som regel inte rätt att vara ansluten till arbetslöshetsförsäkringen i sin egenskap av familjehemsförälder. Ersättning från a-kassan utgår inte trots gjorda inbetalningar. Arbetsdomstolen har slagit fast att familjehemmet inte presterar arbete för någon annans räkning, vilket är en generell utgångspunkt för ett anställningsförhållande. Kammarrätten fastslog att den praxis som kommit till vid tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen fortfarande gäller. anser att arbetstagarbegreppet måste gälla även för familjehem och därmed möjliggöra ersättning från a-kassan. 7.6 Personal från enskilda organisationer När utredningen personkrets presenterades saknades det aviserade lagförslag som innebär att personal från enskilda organisationer, exempelvis biståndsarbetare och missionärer, ej ska ha rätt att vara anslutna till a-kassa om deras utlandsvistelse överstiger . finns möjligheten för denna yrkesgrupp att vara anslutna till a-kassa. Det är viktigt att denna rätt finns kvar även fortsättningsvis. 7.7 Utred kopplingen mellan fackliga organisationer och arbetslöshetskassor I propositionen En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring 1999/2000: 139 anmäler regeringen att man ämnar utreda behovet av en från fristående myndighet som skall utöva tillsyn över arbetslöshetskassorna och över arbetsförmedlingens arbete med frågor som rör arbetslöshetsersättningen. Myndighetens uppgift skall vara att säkra likabehandlingen av de arbetssökande oavsett arbetsförmedling eller tillhörighet till arbetslöshetskassa. väntar på att resultat av denna utredning ska komma till kännedom. Arbetslöshetsförsäkringen är en märklig försäkring. Den sköts av från staten fristående arbetslöshetskassor, med i de flesta fall starka band till olika fackliga organisationer. är de beslut a-kassorna fattar myndighetsbeslut och deras verksamhet bekostas nästan helt med statliga medel. Två utredningar som presenterades , från Statskontoret och från , , ifrågasätter dagens system med fristående a-kassor knutna till fackliga organisationer. RRV kommer i sin utredning fram till att a-kassornas privaträttsliga ställning utgör ett hinder för en effektiv tillsyn. Statskontoret pekar på att statsbidragen inte är utformade på ett sätt som stimulerar till god hushållning med skattebetalarnas pengar. En annan allvarlig brist enligt Statskontoret är att statens möjlighet till insyn i arbetslöshetskassornas verksamhet via den styrelseledamot man utser har förfuskats. Statskontoret föreslår till exempel att statsbidraget till a-kassorna ändras så att de får ekonomiska motiv för att agera striktare, att AMS tilldelas resurser för tillsyn av a-kassorna och också möjlighet till sanktionsåtgärder mot dessa. RRV föreslår bland annat att AMS blir aktivare i sin utvärderings- och tillsynsroll och att RRV:s granskningsmandat utvidgas till att även omfatta a-kassorna. anser att regeringen bör utreda alternativa organisations- och tillsynsmodeller samt konsekvenserna av att förändra relationerna mellan de fackliga organisationerna och arbetslöshetskassorna för att därigenom lösa problem som bland annat Statskontoret och pekar på. 7.8 Minskade kostnader för arbetslöshetsförsäkringen I Ds 1999:58, Kontrakt för arbete rättvisa och tydliga regler i arbetslöshetsförsäkringen, betonas värdet av en strukturerad sökprocess. Arbetsgruppen som presenterat utredningen menar att de krav som ställs på en arbetssökande måste bli tydligare och mer strukturerade . Målet är att söktiderna förkortas och därmed också den totala omfattningen av antalet ersatta dagar. som söktiden kan förkortas minskar såväl den enskildes arbetslöshetsperiod som statens utgifter. stödjer de förslag som läggs fram i utredningen i detta avseende. Av stor betydelse för arbetslöshetens utveckling är också att matchningsarbetet fungerar väl, d v s att arbetsförmedlarna kan prioritera kunskapsinhämtande såväl om arbetsgivares önskemål, arbetsplatsen som om arbetstagaren. Arbetsförmedlaren är en nyckelperson i att skapa tillit mellan parterna. menar att regeringen försummat att tydliggöra denna uppgift. Våra övriga förslag på näringslivs- och arbetsmarknadsområdet leder till att arbetslösheten antas sjunka vilket innebär minskade kostnader för arbetslöshetsersättning. Vårt budgetförslag innebär bland annat en satsning på sänkt skatt inom tjänstesektorn och en förstärkning av kommunernas och landstingens ekonomiska resurser som kommer att innebära personalförstärkningar ute i verksamheterna. Till detta kommer en rad företagsfrämjande och tillväxtorienterade åtgärder som bidrar till att ytterligare sänka arbetslösheten och därmed utgifterna för arbetslöshetsersättningen. () () () () () () () () () Per () () () () ()