mot · GP02N40 · 2001-10-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N40av ()med anledning av skr. 2001/02:22 En förnyad prövning av stängningen av Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elproduktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om effektbalansen och förnyad prövning 2003. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om klimatpåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om elproduktions påverkan på hälsan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återstart av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nätavgifter och nödvändigheten av att förändra nuvarande lagstiftning vad gäller kostnaden att överföra elkraft från vindkraft. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om effektskatt på kärnkraftsel. 1 Inledning 1.1 Allmänt Svensk energipolitik, eller möjligen frånvaron av en realistisk energipolitik, har varit en lång lidandets historia. Särskilt gäller detta inom kärnteknikområdet där ärenden dragits i långbänk och många motsägelsefulla, oåterkalleliga och dyrbara politiska beslut torgförts över tiden. är det för ett nytt kapitel i denna såpopera, med anledning av regeringens skrivelse 2001/02:22 En förnyad prövning av stängningen av . Dock innehåller denna skrivelse fakta som visar att tidigare beslut tillkommit mot bättre vetande, och därför finns nu möjlighet att rätta till tidigare misstag. 1.2 politiska beslut När den energipolitiska överenskommelsen, mellan Socialdemokraterna, presenterades 1997 sa den då ansvarige ministern: kommer det att krävas en och annan droppe olja. Detta var inte sant. I stället har det behövts berg av stenkol för förbränning i . Partierna bakom uppgörelsen måste även varit fullt medvetna om att stängningen av skulle innebära behov av ökad import och därmed negativ inverkan på hälsan, miljön och klimatet genom det ökade behovet av att förbränna fossila bränslen. Produktionen i ett block i motsvarar förbränning av stenkol , vilket ger utsläpp som motsvarar utsläppen från 1 000 000 personbilar. Vidare måste uppgörelsepartierna ha varit medvetna om att det inte skulle vara möjligt att stänga , med hänsyn till nödvändigheten av att upprätthålla säker effektbalans i . 2 ställningstaganden 2.1 Utgångspunkter Ett av de ställningstaganden som gjordes energibeslut innebar en niomiljarderssatsning, ja nio miljarder, för omställning av energisystemet. Nio miljarder är en ohyggligt stor summa pengar som motsvarar ca för varje barn, ungdom, medelålders och äldre i . Jag är övertygad om att alla hade kunnat använda dessa pengar bättre än till politiskt taskspeleri. * Energiomställningsprogrammet, på totalt , har som mål att få fram ett resultat på , vilket inte motsvarar den förlorade produktionskapaciteten i , som är per reaktor, d.v.s. totalt . * Taskspeleri innebär enligt dåligt [sceniskt] uppträdande eller att använda knep, finter o.d. 2.2 Elproduktion En förutsättning för vårt välstånd är tillgången på elenergi till rimliga priser och med garanterad säker tillförsel. Vad gäller priser är det naturligtvis så att konstruerad elbrist, utlandsberoende och samlade skatter på hissnande leder till stigande elpriser. Hela vårt samhällssystem är uppbyggt på att hushåll, industri och transportväsende tillförs energi i erforderlig omfattning. Störningar i detta system kommer att få omfattande negativa konsekvenser. Sker detta dessutom i en lågkonjunktur kan det få mycket svåra konsekvenser för sysselsättning och tillväxt i ekonomin, med allt negativt detta medför. Dessvärre är det alltid de som är svagast, med små marginaler eller de som riskerar arbetslöshet, som drabbas värst. Regeringens skrivelse konstaterar att vårt importbehov kan bli mycket högre än vad det varit. Skulle dessutom en produktionsanläggning som tas ut drift skulle elbristen bli mycket besvärande. Skulle däremot produktionskapacitet tillföras skulle naturligtvis säker tillförsel av elenergi påtagligt förbättras och säkerställas. hade, och har möjligen fortfarande, ett av världens effektivaste och mest ekonomiska system för elproduktion. Därtill är det ett i det närmaste utsläppsfritt produktionssystem med vattenkraft och kärnkraft. Politiska ingripanden i detta system förändrar naturligtvis förutsättningarna negativt. Fri konkurrens skulle å andra sidan förbättra situationen på energimarknaden och dessutom medföra lägre priser för såväl industri som hushåll till gagn för hela vår samhällsekonomi. 2.3 Effektbalansen När beslut om energiförsörjningen fattats har kunskap funnits om begränsningar i möjligheter att överföra energi. Därmed har det varit klart att det inte skulle vara möjligt att upprätthålla en säker effektbalans. Oaktat detta har beslut fattats om avveckling av väl fungerade produktionsanläggningar som just säkerställt effektbalansen. Det är bra att regeringen i och med den aktuella skrivelsen (2001/02:22) nu konstaterar att förutsättningar för fortsatt avveckling inte finns. Det hade naturligtvis varit långt bättre att detta konstaterats så att kapitalförstöring och onödiga elimportkostnader inte uppkommit och att försörjningsosäkerhet inte hade behövt råda. När nu kunskap finns, vilket flera remissinstanser som LO, Svenskt näringsliv och , konstaterar och att förutsättningarna inte är uppfyllda förrän tidigast framåt, då är det något märkligt att regeringen föreslår en ny prövning 2003. Vad är meningen med detta? Att bibehålla fortsatt osäkerhet om vår energiförsörjning? Att vara tillmötesgående för politiska påtryckningar? Att invänta någon form av politisk besvärjelse? Det största bekymmret och det som regeringen borde intressera sig mer för är energiförsörjningen kommande vinter. Särskilt som det i regeringens skrivelse konstateras att det finns små marginaler. En kall vinter i kombination med produktionsbortfall innebär att ställs inför en besvärlig energiförsörjningssituation. Det är väl detta en regering skall föra en politik för att avhjälpa? Kännetecknande för de utvecklingsländer som har sämst ekonomi är effektbrist. Det är inte ovanligt att de fattigaste länderna då och då över tiden tvingas stänga av eltillförseln vissa tider eller för vissa områden. Skulle föra en politik inom energiförsörjningsområdet som skulle tvinga fram avstängning av eltillförsel vissa tider eller för vissa områden skulle det vara pinsamt, och de partier som står bakom en sådan politik skulle snabbt tappa förtroende. 2.4 Klimatpåverkan En fråga som diskuteras är huruvida klimatet påverkas av ökade utsläpp från förbränning av fossila bränslen. Sannolikt kan alla vara överens om att denna påverkan inte förändras beroende på i vilket land förbränningen sker. När vi importerar elenergi från , framställt genom förbränning av kol, så har vår import bidragit till ökade utsläpp. Lösningen på denna fråga är inte att vi importerar elenergi från , eller , utan det bästa vi kan göra för att minska utsläppen för vår del är att producera elenergi utan att förbränna fossila bränslen. Detta gäller oavsett om det är en och annan droppe olja eller berg av kol. 2.5 Hälsopåverkan Flera utredningar, bland annat , visar att den största delen av elproduktion ersätts med import från utländska kolkraftverk. Regeringen borde uppmärksamma hälsokonsekvenserna av ett avvecklingsbeslut. Med utgångspunkt i EU:s projekt , innebär en fortsatt drift av en reaktor på betydande vinster för hälsa och miljö. Erfarenheterna från kärnkraftens positiva påverkan på miljö och hälsa, relativt andra energislag, är väl dokumenterade fakta i kraftbranschen. Bland annat har kärnkraftverket i Forsmark dokumenterade analyser av verksamhetens miljö- och klimatpåverkan. Det är därför nödvändigt att nu besluta om att genomföra en noggrann analys av vilken hälsopåverkan en fortsatt avstängning av medför. Denna analys måste vara klar till nästa beslutstillfälle vad gäller fortsatt produktion i . 2.6 Fortsatt utveckling Sammantaget redovisar regeringens skrivelse (2001/02:22) genom gällande förutsättningar och redovisning av inkomna remissvar att det inte inom rimlig tidsrymd finns förutsättningar för att avveckla produktionsanläggningar, utan att det finns behov av att ta i drift ytterligare produktionskapacitet. Det är viktigt att det i förs en ansvarsfull energipolitik som tryggar tillgången på el och annan energi på vilkor som är konkurrenskraftiga med omvärldens för att främja en god ekonomisk och social utveckling i . Det är därför nödvändigt att fatta realistiska beslut vad gäller energiförsörjning och komma ifrån tidigare destruktiva och kostnadskrävande politiska spektakel. 3 3.1 beslut Beslutet att stänga var i grunden felaktigt, och beslutet har inneburit att vårt beroende av import ökat till betydande kostnader för landet. Därtill har sårbarheten vad gäller energiförsörjning påtagligt ökat med uppenbar risk för betydande störningar vid kalla vinterdagar. Det är vidare uppenbart att beslutet att stänga inneburit ett dramatiskt ökat hot mot miljön genom den stora kvantitet utsläpp som blivit följden genom nödvändigheten av att ersätta bortfallet med förbränning av kol. Detta gäller oaktat att utsläppen inte skett i vårt land. 3.2 Regeringsskrivelsens förslag Skrivelsen konstaterar att tidigare beslut att stänga inte varit möjligt, eftersom uppsatta förutsättningar inte varit uppfyllda. Skrivelsens förslag att göra en förnyad prövning synes helt meningslös, eftersom det redan nu kan konstateras att uppställda krav inte kommer att vara uppfyllda och att en avstängning skulle innebära uppenbara risker för vår energiförsörjning. Det enda rimliga är att nu besluta att energiöverenskommelse inte på något sätt ska genomföras. De flesta remissinstanser verkar stödja detta ställningstagande och rimligen kan inte nu komma fram till något annat beslut. 3.3 Effektbalansen i För att det inte skall uppstå allvarliga störningar av energiförsörjningen i är det nödvändigt att det finns produktionsanläggningar och system för överföring av elenergi i erforderlig omfattning. finns inte detta. Åtgärder för att säkerställa reservkapacitet är bra, men det räcker inte för att trygga försörjningen fullt ut. Vårt försörjningssystem måste ha en sådan kapacitet att även onormalt kalla dagar i kombination med visst elproduktionsbortfall skall kunna hanteras utan att vårt samhällssystem kommer i olag. 3.4 Återstarta För att påtagligt öka elproduktionen i med rimliga insatser och iakttagande av största möjliga miljöhänsyn är den enda realistiska åtgärden att återstarta . Vi kan därmed åter ta i bruk en väl fungerande anläggning fullt ut genom att hela produktionskapaciteten i Barsebäckanläggningen utnyttjas, med allt från kompetent personal till utbyggd överföringskapacitet i ett balanserat elsystem. Behovet av kolproducerad elenergi skulle i motsvarande grad minska, vilket då medför en betydande minskning av utsläpp från förbränning av fossila bränslen. 4 Nätkostnader 4.1 Nationella kraftnät Regeringens skrivelse innehåller avsnitt om nätutbyggnad och ansvar för att vi har fungerande distribution för elkraft. Det är viktigt att det sker en fortsatt kontroll av hur konkurrensen på nätområdet fungerar så att elkonsumenterna inte belastas av för höga nätkostnader. 4.2 Nätkostnader inom vissa områden Regeringen föreslår i skrivelsen fortsatt omställning av energisystemet. I detta torde ligga fortsatt utbyggnad av t.ex. vindenergi. När detta diskuteras måste även nuvarande regler för nätkostnader omprövas. Detta är särskilt viktigt i områden med många vindkraftverk och relativt få elkonsumenter. Den minister som var ansvarig för nuvarande lagstiftning på detta område, uttalade tidigare i en tidningsintervju att nu gällande lagstiftning var orättfärdig. Förhållandet har belysts i ett TV-program, där det tydligt framgick att en förändring av lagen är nödvändig. Under den allmänna motionsperioden har jag lämnat en motion i detta ärende (2001/02:N341 Nätavgifter för vindkraftsanläggningar) och jag hemställer att utskottet behandlar denna motion som regeringens skrivelse (2001/02:22), och väckta motioner med anledning av regeringens skrivelse, behandlas. 5 Beskattning 5.1 Effektskatt En förutsättning för vårt välstånd är en säker tillgång på el och annan energi till rimliga priser. Vår industri har utvecklats under dessa förutsättningar och hushållens ekonomi är baserad på rimliga priser för uppvärmning m.m. Det ter sig då märkligt att just kärnkraftsel, som produceras utan några miljöfarliga utsläpp, har belagts med en särskild effektskatt. Det vanliga är att vi straffbeskattar det som är onyttigt, t.ex. tobak och alkohol. Konstruktionen av denna effektskatt är dessutom helt orimlig, eftersom skatten utgår oberoende av om det sker någon produktion eller inte. På detta sätt missgynnas vår egen utsläppsfria produktion å det grövsta, och effektskatten gynnar importerad och obeskattad utländsk el producerad genom förbränning av fossila bränslen.