mot · GP02T15 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T15av m.fl. (c)med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem 1 Sammanfattning Rejäl satsning i närtid. 6,4 miljarder mer än regeringen . Storsatsa på den regionala infrastrukturen för livskraft i hela landet. Flytta beslut om infrastrukturen till regioner/län. Planering och prioriteringar ska ske regionalt. Statens roll blir att formulera övergripande mål, avsätta resurser samt att i nära samarbete med regioner/län planera och prioritera satsningar av nationellt intresse. Inrätta en tioårsplan för att ta igen det eftersatta underhållet. Storsatsa på drift och underhåll så att infrastrukturkapitalet inte urholkas och eftersläpningar inte uppstår. Använd 28 miljarder till satsningar på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion. Öppna för alternativ finansiering (PPP) för att tidigt i planperioden kunna göra nödvändiga infrastrukturella satsningar Tydlig prioriteringsordning: Ta igen det eftersatta underhållet och garantera en underhållsnivå som inte tillåter nya eftersläpningar att uppstå. Genomför satsningar på tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. Bygg bort flaskhalsar i befintliga transportsystem och genomför redan planerade projekt. Genomförande av ännu icke planerade nyanläggningar och nyinvesteringar. Inkludera IT-infrastrukturen när den traditionella infrastrukturen planeras. Skapa ett grönt transportsystem. En politik för trygg och säker trafikmiljö. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning i punktform 34 2 Innehållsförteckning 35 3 Förslag till riksdagsbeslut 37 4 Inledning 40 5 Är regeringen pålitlig vad gäller infrastrukturen? 41 5.1 Regeringens agerande 43 6 Haltande satsning i närtid 44 6.1 Regeringens förslag om tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion 45 7 Så ska en satsning i närtid se ut 45 8 prioriteringar 47 9 Regionalt inflytande över planering och prioriteringar 47 9.1 Ställ inte olika delar av landet mot varandra! 48 10 Skapa sammanhållna transportsystem 49 10.1 Stråktänkande till gagn för godstrafiken 50 10.1.1 50 10.2 Utred frågan om ett samlat verk för infrastruktur 50 11 Grönt transportsystem 51 11.1 Trängsel- eller miljöavgifter 52 12 Trygg och säker trafikmiljö 52 13 Vägar 52 13.1 Drift och underhåll 53 13.2 Nationella väginvesteringar 53 13.3 Enskilda vägar 53 14 14.1 Länsjärnvägarna 55 14.2 Anslag till järnvägen 55 14.3 SJ:s och 15 Specifika projekt 56 15.1 56 16 Jämställdhet i transportpolitiken 57 17 Finansieringsfrågor 57 17.1 Anslag 58 17.2 Lån och PPP 58 17.3 Utförsäljning av statlig egendom 59 17.4 Vägtullar 59 18 Kollektivtrafik 60 18.1 Begränsa inte stöden bara till spårbunden trafik 61 18.2 Bättre helhetssyn på kollektivtrafiken ett måste 61 19 Sjöfart 62 19.1 Tonnageskatt 62 19.2 Inre vattenvägar 63 19.3 Gotlandstrafiken 63 20 Luftfart 64 20.1 64 20.2 Utförsäljning av flygplatser 64 20.3 Avyttra statens innehav i SAS 65 21 Digital infrastruktur 66 22 Internationellt samarbete 66 22.1 Nordlig dimension 67 23 ramar för planperioden 67 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjda anslag till drift och underhåll av vägnätet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsningen på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion bör ingå i de regionala planerna för att öka det regionala inflytandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att målet att genomförandet av länsplanerna skall ha kommit lika långt bör ses exklusive satsningarna på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prioriteringsordning gällande infrastrukturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om verkligt regionalt inflytande över infrastrukturen. beslutar att den regionala planeringsramen sätts till för planperioden. beslutar om en tvådelad regional planeringsram i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Rikstrafikens arbete med samordning av trafikslagen måste påskyndas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att planeringsdirektiven till trafikverken bör utformas så att stor hänsyn tas till vikten av väl fungerande stråk för godstrafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tydligt inbegripa i den statliga infrastrukturen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att frågan om ett samlat ansvar och verk för infrastruktur bör utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långsiktig skattebefrielse för biobränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet att efter lokala beslut ta ut trängsel- eller miljöavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktning på en politik för trygg och säker trafikmiljö. beslutar att planeringsramen för drift och underhåll av det statliga vägnätet sätts till . beslutar att planeringsramen för nationella väginvesteringar sätts till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avvisa planerna i SOU 2001:67 på att omvandla statliga vägar till enskilda vägar. beslutar att avsätta mer till anslaget drift och byggande av enskilda vägar än regeringens förslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en nationell fond för oförutsedda händelser i det enskilda vägnätet. beslutar avslå förslaget om att avskaffa indelningen av de statliga järnvägarna i stomjärnvägar och länsjärnvägar. beslutar att planeringsramen för stomjärnvägar sätts till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av SJ:s och i syfte att tydliggöra företagens samhällsansvar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra beslutsunderlaget innan beslut om trafiklösningar i fattas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en strategi för att öka jämställdheten i transportpolitiken bör utarbetas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tidigt i planperioden använda PPP-finansiering för infrastrukturprojekt för att få till den infrastrukturella satsning som är nödvändig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i mindre skala och endast för större infrastrukturprojekt använda vägtullar för att möjliggöra nyinvesteringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att investeringsstödet för spårfordon ej bör tas ur ordinarie planeringsramar utan från ett eget anslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att investeringsstödet för spårfordon bör utökas till att omfatta även bussar i kollektivtrafik som drivs med alternativa drivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att investeringar i separata busskörfält och bussgator samt signalprioritering för bussar i lokal kollektivtrafik bör bli berättigade till statliga bidrag i alla delar av landet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten att införa tonnageskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av goda villkor för Väner- och Mälarsjöfarten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att trafiken till och från måste få en långsiktig lösning och en lösning som sker på villkor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Rikstrafiken bör ges i uppdrag att fr.o.m. ändra längdmetertaxan för gods i Gotlandstrafiken till indexerat inklusive hamn- och stuveriavgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att dela i en myndighetsdel och en produktionsdel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att delprivatisera , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statens innehav i SAS bör avyttras när sådana förutsättningar finns på marknaden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att behandla den traditionella fysiska infrastrukturen och den digitala infrastrukturen tillsammans. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör vara pådrivande för att EU:s transportsystem miljöanpassas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i EU bör arbeta för ett gemensamt program för utveckling av transportsystemet i . 4 Inledning av väntan har regeringen lagt infrastrukturpropositionen på bord. välkomnar att regeringen brutit sin inaktivitet och presterat en proposition. Regeringen har gång på gång hänvisat till den kommande infrastrukturpropositionen. För alla som färdas på våra vägar och järnvägar har regeringens löften ekat tomt. Under en rad år har avsatt betydligt mer än regeringen till den svenska infrastrukturen för att ta igen det eftersatta underhållet och för att kunna åtgärda flaskhalsar i infrastrukturen. vänstermajoritet har dock avvisat förslagen. De dåliga vägarna kostar människor och företag stora summor pengar. Fordon körs sönder och måste repareras, gods kommer inte fram , vägar stängs av eller viktbegränsas och trafiksäkerheten försämras. Ett mycket tydligt exempel på effekterna av de dåliga vägarna är att den för så viktiga skogsindustrin inte får fram råvaror till sina anläggningar. De dåliga vägarna utgör också en trafikfara för alla dem som för att komma till arbeten, skola och sociala aktiviteter måste färdas på våra vägar. Vägarnas dåliga standard sliter också hårt på alla yrkestrafikanter. Järnvägarna har på sina håll kapacitetsbrist och bristande underhåll. Detta leder till förseningar för både människor och gods vilket i sin tur försämrar järnvägens konkurrenskraft. Med dåliga kommunikationer, fysiska såväl som digitala, uteblir investeringar och nyetableringar. En utveckling där privata satsningar och företagande i områden som är i störst behov av dessa går om intet, för att staten inte tar sitt ansvar för infrastrukturen, är förödande. För att företag och privatpersoner ska våga investera i alla delar av landet krävs att infrastrukturen garanteras och säkras på såväl kort som lång sikt. En väl utvecklad infrastruktur är en av förutsättningarna för tillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärd och ger möjlighet för människor och företag att bo och verka i hela landet. Infrastrukturens regionförstorande möjligheter måste erkännas och bejakas. Det är nödvändigt att skapa ett grönare transportsystem. För att uppnå detta måste mer trafik, både av människor och gods, flyttas från väg till järnväg där så är möjligt. Likaledes måste kollektivtrafikens roll stärkas både för miljöskäl och jämställdhetsskäl. är det viktigt att komma ihåg att vägtrafik i stora stycken är en nödvändighet för gods och människor. Då ställs det stora krav på att få fram alternativ till de fossila drivmedlen. Trafiken, som står för av utsläppen av koldioxid, måste miljöanpassas. 5 Är regeringen pålitlig vad gäller infrastrukturen? Frågan i rubriken är månne elak men det har sin naturliga förklaring. Den socialdemokratiska regeringen har nämligen visat sig notoriskt opålitlig när det gäller just infrastrukturen. När den senaste borgerliga regeringen presenterade en ambitiös infrastruktursatsning som behandlades i trafikutskottets betänkande 1992/93: TU35 Investeringar i trafikens infrastruktur m.m. ville socialdemokraterna anslå mer medel. När socialdemokraterna sedan väl kom till makten uteblev dessa satsningar. Den nuvarande infrastrukturplanen (19982007) omfattar summor som är betydligt lägre än de som regeringen nu ger löften om. Det minsta som kan begäras innan regeringen nu utlovar en storsatsning är att den gamla planen uppfyllts . Det kan konstateras att regeringen tillsammans med stödpartierna och , trots högkonjunktur, inte lyckats uppfylla den liggande planen. lovade regeringen möta situationen med de sönderfallande vägarna genom att tidigarelägga åtgärder i de nationella och regionala planerna så att eftersatt underhåll kan börja tas igen, rekonstruktionen av vägnätet kan forceras liksom satsningar på höjd bärighet. Resultatet blev det motsatta. Och återkommer regeringen med skrivningar som liknar den ovan. Projekt som tunneln genom , , i och åtgärdandet av getingmidjan i marknadsförs med buller och bång. Allt detta försöker regeringen påskina är nysatsningar. Så är det inte. Den ekonomiska krisen ledde till att den svenska infrastrukturen, precis som andra utgiftsområden, inte alla gånger fick de resurser som krävdes. Åtgärderna för att sanera svensk ekonomi, där spelade en viktig roll, var dock nödvändiga. Utan saneringen hade varit i en betydligt svårare situation. Trots saneringen av statens finanser kunde en relativt hög anslagsnivå hållas under samarbetet mellan och Socialdemokraterna. Självklart hade vi önskat att den varit högre men de ekonomiska förutsättningarna fanns inte under de svåra åren. Som tabellerna nedan visar har anslagen minskat trots högkonjunktur och i samarbetet mellan regeringen, och . Järnvägsinvesteringar 19962000 Löpande priser, 1996 1997 1998 1999 2000 Summa 10 699 7 936 8 756 7 771 6 819 Omräknat till priser 1996 1997 1998 1999 2000 Summa 10 895 8 Källa: . Väginvesteringar 19962000 Löpande priser, 1996 1997 1998 1999 2000 Summa 12 870 12 591 10 192 9 968 10 220 Omräknat till priser 1996 1997 1998 1999 2000 Summa 13 106 12 757 10 339 10 068 10 220 Källa: . Som tidigare konstaterats är fastlagda planer inte detsamma som att satsningarna kommer till stånd. Länsramarna trafikpolitiska inriktningsbeslut sattes för perioden 19982007 till avseende vägåtgärder. Av dessa planer har inte av de årliga satsningarna (om man räknar in bidrag i regional plan för vissa trafiksäkerhets- eller handikappåtgärder) genomförts . Motsvarande siffra för alla åtgärder som utför (och som alltså inte utgör bidrag) är . Att detta medför stora problem behöver knappast påpekas, speciellt inte som dessa vägar utgör en stor del av det svenska statliga vägnätet. Snittet på gäller på riksnivå. För enskilda län ser situationen betydligt sämre ut vilket framgår av tabellen nedan. Genomförandegrad i länsplaner För den så viktiga posten bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion ser situationen ännu värre ut (se tabell ovan). Snittet på riksnivå är låga . Precis som för vägåtgärderna finns här tydliga skräckexempel. Att genomförandegraden för denna post i länsplanerna är så dålig är ett direkt hot mot människors möjligheter att ha en utkomst och en social samvaro. Sedan propositionen presenterades fram har näringsministern och regeringen i övrigt gjort sitt bästa för att marknadsföra propositionen som den största samlade satsningen i svensk historia. Vad dessa företrädare inte pratar lika högt om är den brasklapp som återfinns på sidan 128 i propositionen. Där står att läsa: Regeringens bedömning är att det kommer att finnas utrymme i statsbudgeten för en sådan ambitionsnivå men reservation måste göras för den ekonomiska utvecklingen. Regeringen avser således att återkomma till med förslag om ytterligare anslagshöjningar i kommande budgetpropositioner i den takt det statsfinansiella läget medger. Med tanke på socialdemokraternas tidigare resultat i denna fråga verkar det uppenbart att det är denna brasklapp som kommer att uppfyllas, inte de planer som läggs fast. 5.1 Regeringens agerande är starkt kritiskt till regeringens agerande i denna fråga. Kritik mot förseningen av propositionen har framkommit tidigare. Vi är också kritiska mot det sätt som regeringen behandlat frågan. Infrastrukturen är så mycket viktigare än en lek med siffror. Den plan som regeringen nu lägger är baktung, vilket vi utvecklar på annan plats i denna motion. Planen som regeringen vill att ska besluta om löper . Under den tiden kommer att ha fyra ordinarie riksdagsval. Majoriteter kan ändras och osäkerheter i svensk och internationell ekonomi kan och kommer att påverka möjligheten att uppfylla den plan som ska läggas fast. Infrastrukturen är alltför viktig för att användas som valgodis ett val för att sedan läggas åt sidan. Om regeringen verkligen menar allvar, och inte bara vill använda propositionen som valgodis, måste man söka lösningar som håller över tiden för att möta förändringar i riksdagsmajoriteter och för att möta utvecklingen i och vår omvärld. Arbetet med reformeringen av pensionssystemet kan här tjäna som ett exempel på ett långsiktigt beslut som klarar skiftande majoriteter. 6 Haltande satsning i närtid Regeringen och dess företrädare deklarerar nu stolt att det ska ske en satsning på infrastrukturen i närtid, . Satsningen ska enligt propositionen inriktas på tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion av vägar, investeringar i vägar, drift och underhåll av järnvägar samt investeringar i järnvägar. Noterbart är att regeringen glömmer bort driften och underhållet av vägnätet. Eftersläpningarna i driften och underhållet av det statliga vägnätet uppgår enligt till . Trots dessa alarmerande siffror föreslår regeringen ingen nämnvärd ökning av anslaget till drift och underhåll . innebär regeringens förslag till och med en sänkning av ambitionsnivån. Ökning av anslaget för drift och underhåll kommer först och då utlovas en nivå om . Fram till dess ska nivån tydligen vara på en sådan nivå att näppeligen klarar av att hindra nya eftersläpningar från att uppstå. Propositionen ger upphov till en rad frågetecken. På sidan 83 skriver regeringen först: bedöms det särskilt angeläget att säkerställa och bevara det befintliga vägnätet. Detta kräver en fortsatt satsning på drift och underhåll samt en satsning på ökad tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion av det regionala vägnätet. Längre ned på samma sida bedömer regeringen att medel för drift och underhåll bör ligga på ungefär samma nivå som . Detta betyder en sänkning av anslaget till . Detta är totalt 1,2 miljarder lägre än den nivå regeringen på annan plats (sid. 95) i propositionen föreslår som planeringsram för drift och underhåll av statliga vägar. Regeringens agerande är märkligt. Eftersläpningarna kommer inte att kunna tas igen utan riskerar att växa ytterligare och detta kallar regeringen för en satsning i närtid! Vi kallar det falsk varudeklaration. Våra slutsatser stöds av egna uttalanden i samband med att propositionen offentliggjordes. sa i ett pressmeddelande den 3/10: Tyvärr ligger anslagen i regeringens budgetförslag för åren 20022004 på nivån . Detta innebär att någon återhämtning av det eftersatta underhållet inte kan förväntas . Satsningen i närtid ska omfatta i höjd ambitionsnivå jämfört med vårpropositionen. Av dessa 12 miljarder är 8 miljarder lån, 1 miljard senareläggning av räntor och amorteringar och anslagshöjningar. av ambitionshöjningen således med anslag. anser att denna fördelning mellan lån och anslag är otillfredsställande varför vi avsätter totalt 6,4 miljarder mer till utgiftsområdet Kommunikationer. I själva verket blir anslagen till vägar högre då omfördelningar från administration till drift och underhåll inom utgiftsområdet genomförs. 6.1 Regeringens förslag om tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion Regeringen utlovar i propositionen en satsning på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion. Detta välkomnar även om vi anser att summan bör vara större. Vi har under en rad år aktivt arbetat för att detta ska komma till stånd. Tyvärr måste vi dock konstatera att regeringens förslag i stora stycken är oklart. Det behövs en större tydlighet, inte minst mot bakgrund av att regeringen tidigare bortsett från uppmaningar om att prioritera de värst utsatta länen vad gäller bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion. finns motstridiga mål när det talas om bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion å ena sidan och om att länsplanernas uppfyllnad ska ha kommit lika långt å andra sidan. Detta har tidigare skapat osäkerhet varför det är underligt att regeringen återigen upprepar samma agerande. Regeringens utformning och brist på tydliga direktiv till om hur pengarna ska användas riskerar att få till följd att pengarna smetas ut och inte används där det är som angelägnast. Hur pengarna i satsningen ska fördelas, mellan olika regioner och mellan de olika posterna, måste tydliggöras, inte minst för att behoven är olika i olika delar av landet. 7 Så ska en satsning i närtid se ut Att ta igen det eftersatta underhållet och garantera driften och underhållet är tillsammans med satsningar på tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion de absolut viktigaste satsningarna i närtid. Kombinerat med detta måste flaskhalsar i trafiksystemen byggas bort. I andra motioner har krävt att en lägsta acceptabla vägstandard, en så kallad skamgräns, ska inrättas. Detta krav kvarstår men vi avstår från att lägga ett nytt yrkande då de tidigare yrkandena ännu ej behandlats. Det behövs redan nu ordentliga satsningar på anslaget för drift och underhåll för att ta igen eftersatt underhåll och för att garantera att eftersläpningar inte uppstår. Denna hushållning med infrastrukturkapitalet är en förutsättning för livskraft och tillväxt i hela landet. har avsatt mer medel till detta och kommer att fortsätta att avsätta medel som garanterar driften och underhållet av det befintliga vägnätet. Sammanlagt avsätter 6,4 miljarder mer till utgiftsområdet . I andra motioner som ännu inte behandlats i har krävt att en tioårsplan för att ta igen det eftersatta underhållet ska framarbetas. skulle gärna se att denna satsning gick att genomföra fortare men då detta inte är praktiskt möjligt, med tanke på att det måste finnas tillräckligt med arbetskraft och arbetsmaskiner, sätter vi målet att det eftersläpande underhållet ska tas igen på högst . Genomförandet av en sådan plan kräver höjda anslag till drift och underhåll, och detta i närtid. Vad som anförs om höjda anslag till drift och underhåll av vägnätet bör ges regeringen till känna. i denna motion har framfört åsikten att bör begära förtydligande av regeringen om hur satsningen på tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion ska utformas och fördelas, speciellt viktigt är detta då regeringen tidigare bortsett från krav om att prioritera de värst utsatta länen. Satsningarna på detta område är oerhört viktiga för att få ett funktionellt vägnät i alla delar av landet. I stora delar av landet är det inte nya vägar som är strategiska och tillväxtskapande utan det är att det befintliga vägnätet är väl fungerande. I ljuset av detta är det därför olyckligt att regeringen inte bättre och med större tydlighet anger inriktningen. anser att satsningen på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion bör vara större och ingå i de regionala planerna. Anslagen till de regionala planerna bör också öka, yrkande om detta återfinns på annan plats i denna motion. Att flytta ut besluten till den regionala nivån är en garant för att få väl avvägda och riktiga satsningar. Vad som ovan anförs om att satsningen på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion bör ingå i de regionala planerna för att öka det regionala inflytandet bör ges regeringen till känna. Målet om att genomförande av länsplanerna ska ha kommit lika långt, som uttrycks på sidan 84, står i motsats till satsningarna på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion för vissa delar av landet. Målet om att genomförandet av länsplanerna ska ha kommit lika långt bör ses exklusive satsningarna på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion för att tillse att de mest utsatta delarna av landet får del av de medel som avsätts. Vad som anförs om att målet att genomförandet av länsplanerna ska ha kommit lika långt bör ses exklusive satsningarna på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion bör ges regeringen till känna. 8 prioriteringar Det råder inget tvivel om att det finns många angelägna satsningar som måste till.