mot · GP02Ub552 · 2001-10-05 00:00:00 — Förutom att det är principiellt fel att tvångsansluta studenter till en kår, talar dessa fakta också för att kårobligatoriet är otidsenligt och bör avskaffas. Vid ett avskaffande av kårobligatoriet måste dock såväl den utbildningsbevakning och det studiesociala arbete studentkårerna handhar som studentinflytandet tryggas. Vad som ovan anförts om ett avskaffande av kårobligatoriet bör ges regeringen till känna. Studenternas rättssäkerhet Högskolorna bedriver i flera fall myndighetsutövning i förhållande till studenterna vad beträffar antagning, examination, beviljande av studieuppehåll, rätt att fullfölja utbildning, rätt till omtentamen, byte av examinator, tillgodoräknande av poäng med mera. Högskolornas lokala regelverk måste ses över oftare av JO och . Regler som rör studieuppehåll, antagning och rätten att genomgå prov bör också regleras i högskoleförordningen på ett tydligare sätt. Högskolornas lokala regelverk finns inte alltid sammanställda eller tillgängliga, vilket lett till stora skillnader i praxis mellan olika högskolor och mellan olika delar av samma högskola, vilket kan vara svåröverskådligt för den enskilde studenten. Givetvis bör högskolorna vara skyldiga att dokumentera sin praxis och också motivera alla beslut skriftligt. Det bör ankomma på regeringen att göra erforderliga förändringar av högskoleförordningen för att garantera detta. Vad som ovan anförts om förtydligande av högskoleförordningen för att säkra studenternas rättssäkerhet bör ges regeringen till känna. välkomnar det faktum att regeringen har agerat för ökad rättssäkerhet för studenter i form av att även studenter skall omfattas av diskrimineringslagstiftningen, även om vi anser att initiativet kom alltför sent. För att skapa klarhet i de rättigheter och skyldigheter man som student har och för att tydliggöra studentens rättsliga ställning kan det finnas skäl att inrätta en funktion som studentombudsman. Enhetligt studerandebegrepp Från statliga myndigheters sida råder ingen samfälld syn på vad det innebär att vara student vid ett svenskt lärosäte. Det finns en rad exempel som illustrerar detta: I , , regler anses en individ som bedriver högskolestudier på helfart vara student 12 månader , vilket gör att studenters chanser att få arbetslöshetsersättning under längre ferier är mycket begränsade. Enligt socialtjänstlagen har kommuner rätt att begära motprestation i form av arbete då en person som annan tid bedriver högskolestudier ansöker om socialbidrag. Personer som fyllt och bedriver högskolestudier är enligt regler inte berättigade till bostadsbidrag. Enligt statistik från har så mycket som en fjärdedel av studenter någon form av försörjningsansvar. Föräldrapenningen för en student är dock den lägsta möjliga, då ersättningen beräknas på disponibel inkomst. Det är inte svårt att inse de problem som uppstår när en person omfattas av samtliga ovanstående regler. Exemplen visar tydligt på att det saknas en enhetlig syn från statliga och kommunala myndigheters sida på vad det innebär att vara student och hur stor del av året en individ är det. Det finns goda skäl att anta att studenter känner otrygghet inför olika myndigheters system. Beslut som berör samma grupp människor och som inte samordnas skapar ett ojämlikt och i förlängningen diskriminerande system. Regeringen bör därför utreda studentbegreppet med inriktning mot ett enhetligt studerandebegrepp i lagar och förordningar som berör studenter. Detta bör ges regeringen till känna. Distansutbildning Distansutbildning som utbildningsform är värdefull, speciellt för studerande som av familje- eller arbetsmarknadsskäl inte kan flytta till den ordinarie högskoleorten. Den fyller en funktion för att underlätta för vidareutbildning och deltidsstudier vid sidan av arbete. Att studera på distans med distansöverbryggande medel sätter emellertid den egna studiedisciplinen på prov, och utbildningsformen bör betraktas som ett komplement till den traditionella närutbildningen. Det krävs betydande insatser för att utveckla pedagogiska former som gör distansutbildningarna till en fullgod lärandemiljö. Kurser i distanspedagogik och distansmetodik bör ges i all lärarutbildning och vidareutbildning för lärare. Elektroniska kommunikationsmöjligheter till rimliga priser är en avgörande förutsättning för distansstudier. En snabb utbyggnad av den digitala infrastrukturen måste därför prioriteras. I väntan på ett nationellt fibernät kommer andra tekniker att behövas och en rimlig åtgärd är att införa enhetstaxa för elektroniska anslutningar. förslag om distansutbildningen finns vidare i vår motion 2001/02:Kr524 angående den öppna högskolan. () () () () () ()