mot · GO02Ju3 · 2001-01-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ju3av , ()med anledning av prop. 2000/2001:56 Ändringar i handläggningen av ungdomsmål m.m.Förslag till riksdagsbeslut1. slopar vårdnadshavares rätt till ersättning enligt 26 § tredjestycket lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare i enlighet med vad som anförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om föräldrars medverkan i mål med brottsmisstänkta barn.3. begär att regeringen lägger fram förslag till registrering avminderåriga lagöverträdare i enlighet med vad som anförs i motionen.BakgrundI propositionen föreslår regeringen ett antal ändringar i lagen(1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare. Propositionen innehåller främst lagförslagsom berör de nya regler om handläggning av ungdomsmålsom trädde i kraft . Regler som bland annatsyftade till att åstadkomma en snabbare och bättrehandläggning av mål med misstänkta gärningsmän under 18år, men äldre än 15 år.Det är självklart av stor betydelse i alla mål att tiden mellan brott ochreaktion från samhället blir så kort som möjligt. Men för att hindra ungalagöverträdare att utveckla en kriminell livsstil kan en snabb handläggning haavgörande betydelse. Det är därför glädjande att konstatera att 1995 årsreform till så stor del har uppfyllt sitt syfte och att resultatet tillövervägandedel är positivt. Av de brister som återstår - och de är inte få - finner någrasinlösning i regeringens förslag. Men många skjuter regeringen framför sig.Socialnämndernasyttranden m.m.De rättsvårdande myndigheterna - främst polis, åklagare ochkriminalvården - har förbättrat sitt samarbete sedan 1995 årsreform. En hög kvalitet präglar också de av domstolarnameddelade domarna. Även om de principiella argumentenmot kravet på att ungdomsmål bara skall handläggas avsärskilt lämpade domare kvarstår, så överväger de positivaeffekterna. När handläggningen är koncentrerad till vissarotlar höjs kvaliteten handläggningen och rotelinnehavarenfår med tiden en stor kunskap om ungdomar och deraslevnadssätt i dag.De brister som framkommit i utredningen om handläggningen avungdomsmål har framför allt rört roll, bland annat vad gällermedverkan vid huvudförhandlingen. Det är ovanligt att företrädare försocialtjänsten medverkar vid huvudförhandlingen. Från tingsrätternas sida harfördelarna med en sådan medverkan framhållits. Det ger tillfälle för rättensaktörer att ställa frågor och få fler upplysningar utöver dem som framgår avdet skriftliga yttrandet, inte minst vad gäller innehållet i den föreslagnavården.Vi har inget att invända mot en ökad närvaro av under detrådande systemet. Behovet av en ökad närvaro från sidahänger troligen samman med den bristande kvaliteten på de skriftligayttranden som lämnas in till tingsrätterna. Men även muntlighets- ochomedelbarhetsprinciperna, vilka är bärande principer i den svenskarättegångsordningen, talar för att representanter för ärnärvarande i större utsträckning än vad som sker idag.Andra brister som framkommit av utredningens betänkande berörsocialtjänstens handläggning och yttranden. Vi har länge kritiseratsocialtjänstens roll i straffsystemet för unga lagöverträdare. Utredningensslutsatser i denna del stärker oss i vår uppfattning att inteuppfyller de krav på likformighet och rättssäkerhet som man har rätt att krävanär det gäller en så viktig samhällsfunktion som rättskipning.Statens institutionsstyrelse har i sitt remissyttrande dessutom framförtkrav på en utredning om vilka åtgärder som kan vidtas för att ökarättssäkerheten vad gäller vårdplaner för de ungdomar som tagits in förverkställighet av sluten ungdomsvård.Enligt propositionen avser regeringen utvärdera förändringarna avpåföljdssystemet för unga lagöverträdare som trädde i kraft den 1 januari1999. Från moderat sida vill vi dock framhålla behovet av ett helt nyttpåföljdssystem för unga lagöverträdare. Redan av vad som framkommit ifrämst remissyttrandet från finner vi det uppenbartatt dagens system inte fungerar och det därför borde vara hög tid att hittaandra former för samhällets reaktioner mot ungdomars brottslighet.Utvärdering av det nuvarande straffsystemet för unga lagöverträdare bördärför göras inom ramen för en utredning med uppgift att lämna förslag omett helt nytt påföljdssystem för ungdomar. I kommittémotionen 2000/01:Ju929 redogör vi för hur en sådant system kan utformas.Enligt vår uppfattning bör ge regeringen i uppdrag att tillsättaen utredning med uppgift att lämna förslag till ett sådant nytt straffsystem förunga lagöverträdare.Föräldrars medverkanI propositionen tar regeringen välkomna steg mot en störreföräldramedverkan i ärenden med brottsmisstänkta barnunder . Propositionen saknar dock förslag vad gällerföräldramedverkan vid brottsmisstanke gällande ungalagöverträdare . Här har regeringen endast lämnatförslag om en ökad medverkan från sida.Regeringen tar upp frågan om närvaro vidhuvudförhandling, men regeringen går tyvärr förbiföräldradeltagandet vid handläggningen av ungdomsmålen. Detta är olyckligt.Vi har i flera sammanhang lyft fram föräldrarnas betydelse i detbrottsförebyggande arbetet och föräldradeltagandet är av stor betydelse närunga människor är föremål för utredning eller domstolsförhandling.Den olyckliga fokuseringen på deltagande visar sig blandannat i att skall närvara vid förhör med den som inte fyllt artonår och som är misstänkt för brott på vilket fängelse kan följa, men föräldrarnahar inte samma skyldighet att närvara.Dagens regler innebär vidare att vårdnadshavare skall underrättas omåtalet och tiden för huvudförhandling. Vi anser att föräldradeltagandet börgöras obligatoriskt och att föräldrarna skall kallas till huvudförhandling.Dettabör gälla även i de fall där någon eller båda av föräldrarna inte ärvårdnadshavare. Lagen bör utformas så att föräldrarna har skyldighet attnärvara såväl vid rättegången som vid de förhör som föregåtthuvudförhandlingen.När det gäller ungdomar som misstänks för brott föreslårregeringen att vårdnadshavare skall kallas till förhör. Även här anser vi inte skall utesluta de föräldrar som inte råkar vara vårdnadshavare. Ävenen förälder med endast umgängesrätt gentemot barnet har stor betydelse förbarnets och dess utveckling. Det är därför fel att utesluta denna storaföräldragrupp från att medverka i de brottsutredningar som rör deras barn.Moderaterna har länge drivit kravet om att vårdnadshavares rätt tillersättning enligt vad som gäller för vittnen skall slopas. Enligt våruppfattningingår det i föräldrarollen att aktivt deltaga när barnet försatt sig isvårigheter.Föräldrarnas närvaro bör främst ses som väsentligt för barnet och icke för detallmänna. Det vore enligt vår uppfattning lämpligt att man nu tydligtmarkerade föräldraansvaret genom att ta bort rätten till ersättning förinställelse för vårdnadshavare som hörs i anledning av åtal mot barn under 18år.Avslutningsvis kan vi konstatera att regeringen kunde gått betydligtlängre i sina förslag om att öka föräldrarnas engagemang när unga människorbegått brott. I detta sammanhang vill vi därför hänvisa till vår motion2000/01:Ju929, som behandlar ytterligare aspekter vad gällerföräldramedverkan vid brottsmisstanke mot unga lagöverträdare. Nyaspännande ansatser så som familjegruppskonferenser, medling och rätt tillpolisstöd är några förslag som förtjänar att lyftas fram och ges stöd för att deskall kunna bli en integrerad del i ett modernt påföljdssystem.Brottsmisstänkta barnunder 15 årSamstämmiga rapporter från myndighetshåll, fackpress ochandra medier, pekar på att alltfler barn misstänksför brott. Det talas till och med om att förslagnastraffmyndiga ungdomar medvetet utnyttjar barn under 15att begå brottsliga handlingar.Det är ett svårt problem att hantera för myndigheter och de som drabbasav brotten. Regeringen tar i propositionen några steg i rätt riktning i och medförslaget att låta polisen vidta inledande utredningsåtgärder i störreutsträckning än vad som sker idag.Men försitter regeringen chansen att införa en möjlighet attregistrera de minderåriga som skäligen misstänks ha begått brott. Från flerahåll har det framhållits att en sådan möjlighet till registrering skulle ha storbetydelse för polisens kartläggning av brott och brottsbekämpning i stort attäven brott som begås av minderåriga lagöverträdare kan omfattas av polisensmisstankeregister. Möjligheterna till snabba ingripanden mot unga som är påväg att spåra ur skulle dessutom förbättras.En 15-åring som grips av polisen kan till synes ha ett alldeles "rent"förflutet, medan han i själva verket kan ha gjort sig skyldig till ett flertalbrott.En möjlighet till registrering skulle ge polisen och andra rättsvårdandemyndigheter en betydligt klarare bild av den gripne och den situation hanbefinner sig i. Vidare skulle en registrering möjliggöra en mer rättvisandestatistik över brott som begås av barn . Att så kan ske ärnaturligtvis av stor betydelse vid planering av brottsförebyggande åtgärder iallmänhet och insatser mot ungdomsbrottslighet i synnerhet.Stockholm den 31 januari 2001Gun ()(m)()()()()()()