mot · GP02Fi294 · 2001-10-05 00:00:00 — Behovet av någon sådan är tydligen inte så starkt, särskilt inte i lägen där snabbheten i agerandet är viktigt. är detta en indikator på nyttan av globalisering. Den moderna tekniken och de väl fungerande internationella finansmarknaderna gör det möjligt för centralbankerna att snabbt åstadkomma den samordning och information som de anser nödvändig, som effekterna av deras åtgärder snabbt får effekt via finansmarknaderna. Den ekonomisk-politiska reaktionssnabbheten är en av de positiva faktorer som verkar mot att terrorattacken ska få stor och långvarig effekt. Främst centralbankerna har visat att det finns en god beredskap för snabba åtgärder när behovet blir stort. Det ger hopp om att dämpningen som följd av 11 septemberhändelserna kan begränsas. Det har ännu gått för att det ska vara möjligt att göra någon välgrundad bedömning av den internationella ekonomiska utvecklingen efter . En viss ledning kan man få av att se på tidigare tillfällen med olika slags kriser. Diagram 2 visar BNP-tillväxten i industriländerna . Därav framgår att börskraschen inte satte några egentliga bestående spår i tillväxten. Även då skedde snabba ingrepp från centralbankerna för att hålla den ekonomiska aktiviteten uppe. De pessimistiska stämningar som fanns förflyktigades snabbt och för helåren 1987 och 1988 blev tillväxttalen höga. I efterhand kan man se att stimulanserna troligen blev för kraftiga, fick politiken stramas åt för att dämpa överhettningstendenser. Tiden omkring Kuwaitkrisen 19901991 är dock annorlunda. Hacket i tillväxtkurvan är tydligt. Vidare medförde valutakriserna i 19921993 som följd av spänningarna inom valutasamarbetet efter den tyska återföreningen att även 1993 blev ett svagt år. BNP-tillväxten i OECD-området 19842001 Årlig procentuell volymförändring Källor: , IMF Anm.: har IMF:s prognos för utvecklade länder använts var osäkerheten stor om vad som skulle hända efter invasion i . Börserna föll, det amerikanska Standard & Poor 500-indexet föll med . Den svenska börsen föll med . Osäkerheten medförde avmattning. BNP föll med . När slut kunde skönjas återgick aktiviteten snabbt igen. Kuwaitkrisen innebar dock att BNP-tillväxten i OECD-området stannade vid , i föll BNP något. En väsentlig skillnad nu är att i varje fall inte oljeproduktionen i är direkt berörd. Istället har oljepriset genom OPEC:s agerande fallit. En annan väsentlig skillnad är att den ekonomiska politiken reagerat mycket snabbare än 19901991. Inflationen är inte heller ett problem på samma sätt som då. Skillnaderna har visat sig senare . Återhämtningen från t.ex. Asienkrisen blev snabb ur en kris som från början bedömdes som mera allvarlig. Det finns en motståndskraft hos dagens marknadsekonomier, med i allmänhet låg inflation och relativt stabila statsfinanser, som borde kunna ge en återgång till högre tillväxt när inga nya krishot längre står för dörren. I den meningen finns det anledning att se med optimism. Med rätt politik, både internationellt och här hemma, kan de ekonomiska konsekvenserna av avmattningen och krishändelserna bli begränsade. En försvårande omständighet är att avmattningen nu tycks bli samtidig i stora delar av världen. har brottats med problem som sammanhänger med att deras bank- och fastighetskris inte angripits tillräckligt kraftfullt. Den långa stagnationen tycks fortsätta. Det är tveksamt om det politiska systemet förmår åstadkomma en tillräcklig förändring, en illustration till vilka problem ett land hamnar i som har ett politiskt system där ett parti dominerar. När avmattningstendenserna i började visa sig fanns en förhoppning att skulle kunna motväga detta genom en uppgång som matchade den amerikanska försvagningen. Så verkar inte bli fallet, istället spiller dämpning över på . IMF säger i sin kommentar om den troliga utvecklingen av världsekonomin efter : Givet osäkerheterna i , måste andra länder särskilt och lita mera till inhemskt genererad tillväxt. Detta gör det ännu mera nödvändigt att driva på arbetet med strukturella reformer. (vår översättning) De är mycket beroende av den amerikanska ekonomins tillväxt och styrka och den amerikanska försvagningen kommer därför att drabba dem. Sammantaget är det mest sannolikt även om osäkerheten om den vidare färdriktningen är större att världsekonomin repar sig efterhand och att en djupare nedgång kan undvikas. Inte minst bör de ekonomisk-politiska steg som tagits bidra till detta. Men det är högst troligt att det inte blir fråga om en snabb återhämtning, även 2002 kommer troligen att vara med svag tillväxt i vår omvärld. Detta är de förutsättningar som den svenska ekonomiska politiken möter. 5 Konsekvenserna för Även befann sig redan före i en begynnande avmattning. Bedömningen har efterhand sänkts jämfört med den bild av svensk ekonomi som fanns . Som framgår av diagram 3 har en avsaktning pågått , men den blev tydlig först . Det fanns dock hos många, inklusive regeringen, en tro på en snabb vändning. Men redan före fanns det anledning att ha en annan uppfattning. Vi stod inför en begynnande traditionell konjunkturnedgång, förstärkt av svagheter i ekonomin som beror på socialdemokratisk ovilja att ta itu med de ekonomiska problemen. BNP-tillväxten i volymförändring sedan föregående kvartal, säsongrensat Källa: SCB är en mycket öppen ekonomi, utrikeshandeln motsvarar närmare hälften av hela ekonomin. Detta har gett och ger oss stora fördelar, men innebär också att vi är känsliga för störningar i den internationella ekonomin. Både hos regeringen och många andra har det funnits en förhoppning att konjunkturavmattningen skulle bli kort och smärtfri. Men redan före fanns det starka skäl att räkna med att konjunkturnedgången skulle bli av normalt snitt, dvs sträcka sig . En snabb uppgång var inte det mest sannolika scenariet. Terrorattacken har gjort detta ännu mindre troligt. Även om den enligt vår bedömning inte leder till någon djup recession kommer den ökade osäkerheten att ge en förlängning av konjunkturnedgången. Under den andra bars tillväxten till en början upp av exporten som en följd av den konkurrenskraftsförstärkning som deprecieringen gav. Efter hand ökade också den inhemska efterfrågan. Den medförde att tillväxten blev stark . Vi kan nu inte räkna med att utrikeshandeln kommer att bidra särskilt mycket till att hålla uppe farten i ekonomin. Frågan är då om investeringar och konsumtion kommer att fortsätta att öka så som regeringen hoppas. Hushållens tro på den egna ekonomin Källa: SCB: HIP, KI Hushållens bedömningar av riskerna för den egna ekonomin är avgörande för hur benägna de är att konsumera. Även om de kan ha en pessimistisk syn på ekonomi är det först när den egna ekonomin är i fara som inköpen stramas åt. Mätningar av hushållens bedömningar av ekonomi och den egna ekonomin görs regelbundet. Enligt dessa har hushållens tilltro till den egna ekonomin försvagats . Efter en återhämtning visar den senaste mätningen att pessimismen ökat starkt . Med en fortsatt oro i världen kommer hushållen att hålla igen. Detta bekräftas av de senaste indikationerna från som tyder på sämre försäljning i handeln. Enligt den bild av den svenska ekonomin som regeringen baserar budgeten på skulle konsumtion och investeringar svara för ungefär en procentenhet vardera av tillväxten , dvs ge en tillväxt om . Detta antar regeringen kommer att gälla också . Men det är som synes inte troligt att konsumenterna kommer att vara så optimistiska som regeringen förutsatt. Den svaga börsutvecklingen spelar också en väsentlig roll. Den är både en viktig indikator på förtroendet för ekonomin allmänt sett och har en direkt effekt på konsumtionen. I uppgångstider känner sig hushållen rikare. Aktieinnehav kan direkt omvandlas till konsumtion, men den känsla av att ha en buffert som aktieinnehavet ger är minst lika viktig för hushållens konsumtionsbenägenhet. Med den stora spridning som aktieinnehav har bland svenskarna bidrar en svag börs till mindre konsumtionsbenägenhet. Olika indikatorer för näringslivet har länge pekat på en svagare ekonomi. Följderna för svenskt näringsliv av terrorattacken kan naturligtvis inte heller överblickas, men det är tydligt att försiktigheten ökar, investeringar skjuts upp, expansionsplaner läggs i skrivbordslådan. Det är också tydligt att ett antal förändringar och nedläggningar, som ändå förr eller senare skulle ha kommit, nu genomförs direkt. Det gäller både direkt drabbade branscher som flyget och även andra delar av näringslivet. Det är därför troligt att näringslivets aktiviteter blir fortsatt låga och . Den ekonomiska politiken måste läggas upp på ett sätt som har andra förutsättningar än regeringens prognos för BNP på närmare 2½ procent. Det handlar inte främst om konjunkturpolitik. Uppgiften, och möjligheten, att föra en konjunkturpolitik ligger numera främst på centralbankerna. Det är i första hand de som ingripit för att möta de befarade konsekvenserna av terrorattacken på det kortsiktiga ekonomiska planet. Det handlar istället i första hand om att ha en i grunden så stark ekonomi att den på ett acceptabelt sätt kan motstå de påfrestningar som händelser av det slag som inträffade medför. Problemet är att grunden måste läggas när ekonomin är god. Det är uppgångsåren som borde ha använts för att stärka den svenska ekonomin så att den har lättare att uthärda de påfrestningar som en nedgång för med sig. Parallellen med den politik som den dåvarande socialdemokratiska regeringen förde är tydlig. Den offentliga utgiftsexpansionen fick pågå på ett sätt som sedan gav stora problem . På nytt har stora offentliga åtaganden gjorts som kan bli svåra att infria när tiderna blir sämre. Osäkerheten om stabiliteten i den svenska ekonomin har visat sig i variationerna i kronkursen och ränteskillnaderna mot omvärlden. Kronans kurs har visat en tydlig tendens till variationer när oro uppstår. Detta inträffade också efter när kronan drabbades mer än andra av den ökade osäkerheten om framtiden. Men där finns också en tydlig trendmässig försvagning. Den långsiktiga följden är inte bara att det blir tydligt för den utlandssemestrande svensken att kronans värde fallit utan också att det riskerar att hålla kvar branscher och företag som annars skulle ha varit tvungna att förnya sin verksamhet. Kronkursen ska inte vara ett mål för den ekonomiska politiken, men en bra och stabil ekonomisk politik leder också till en starkare krona. Man kan notera att regeringen praktiskt taget förutspått en kronförstärkning. Men den fortsatta försvagningen av kronan har inte lett till att regeringen drar några slutsatser för den ekonomiska politiken. En svagare tillväxt än den som legat till grund för regeringens budget är således trolig även för del. Bl.a. av tekniska skäl kan inte förutsättningarna nu räknas om. Det är istället nödvändigt att utforma politiken så att den kan hantera de svårigheter som en sämre tillväxt kommer att innebära. Det är en sådan politik vi redovisar i det följande. 6 Globalisering vägen till framtiden Internationalisering och frihandel är de enskilt viktigaste faktorerna för att uppnå fortsatt utveckling och välfärd. liberalerna vill ge alla människor nya möjligheter. Därför bejakar vi globaliseringen och det allt större utbyte som sker internationellt vad gäller personer, varor, tjänster och kapital. Vi eftersträvar en värld med öppna gränser där demokrati och mänskliga rättigheter är de värderingar som styr umgänget mellan människor liksom mellan länder. Globaliseringen har skapat, och skapar , väldiga möjligheter för ökat välstånd och en utveckling mot ökad frihet och demokrati över hela världen. Handeln har varit en starkt bidragande faktor till tillväxten efter det . har världshandeln ökat , dubbelt så mycket som BNP ökade . Utrikeshandeln gav därmed ett kraftigt bidrag till den totala tillväxten. Hade inte haft möjligheter att handla med omvärlden under sin industrialiseringsprocess 18701950, hade aldrig uppnått det välstånd landet nu har. Det var lyckosamt att den processen för del inleddes , när en globalisering, som i vissa avseenden liknar den som pågår, ägde rum. Hade industrialisering påbörjats , när den tidens globaliseringsmotståndare fick politisk makt och krympte världshandeln, hade svårigheterna varit mycket större. 6.1 Globalisera solidariteten! Stöd till de fattigare länderna är inte bara en moralisk nödvändighet, utan dessutom något vi alla tjänar på i längden Frihandel är det enskilt viktigaste instrumentet för att öka och sprida välståndet till alla lever hundratals miljoner människor i akut fattigdom och under beklagansvärda och oacceptabla levnadsvillkor. liberalerna ser det därför som oerhört angeläget att och den övriga industrialiserade världen delar med sig och möjliggör för fler människor på jorden att få del av globaliseringens fördelar. Även solidariteten måste globaliseras! Det är ett allvarligt slag mot de fattiga att, som åtminstone den militanta spjutspetsen vid demonstrationerna mot världshandelsorganisationen , och syftar till, vilja minska den internationella handeln. Detta är mycket betydelsefullt att konstatera eftersom de framgångsrika ländernas utveckling pekar ut de metoder för fattigdomsbekämpning som faktiskt visat sig fungera, nämligen en strategi som bygger på marknadsekonomi, frihandel och utbildning. I flera länder har detta i sin tur banat väg också för ökad frihet, fria medier, växande antal inslag av demokrati, och naturligtvis en ökad öppenhet mot omvärlden. Den kraftiga tillväxten i inkomst och produktivitet i , men även andra delar av u-världen, hade varit omöjlig utan ett bättre utnyttjande av egna resurser. För att åstadkomma detta har ökad frihandel varit avgörande för flera sannolikt de flesta länder. Vi liberaler menar att det gränsöverskridande samarbetet och den lokala identifikationen inte utgör en motsättning, utan ett komplement. Flera identiteter kan gå in i varandra. Nationalstaterna har haft en viktig roll att spela i historia. Inom ramen för nationalstaten har demokratin, marknadsekonomin och välfärdsstaten kunnat utvecklas. Men nationalstaternas konsolidering har också lett till krig, konflikt, erövringar och etniska motsättningar. I takt med internationaliseringen förändras nationalstatens roll. Den utmanas underifrån av lokala och regionala organ, från sidan av transnationellt och gränsöverskridande samarbete och uppifrån av internationella organisationer. Det är därför en stor utmaning att finna nya former för politik, för välfärdsskapande, för deltagande och för demokratisk maktutövning på global nivå. 6.2 Europeiska (Monetära) Unionen för fortsatt välstånd I dagens globaliserade värld utgör samarbetet inom EU och EMU några viktiga instrument för en framgångsrik nationell ekonomisk politik. bör ansöka om medlemskap i . Det gränsöverskridande samarbetet och den lokala identifikationen utgör inte motsättningar, utan komplement till varandra. För oss liberaler är Europeiska unionen (EU) det viktigaste verktyget för att finna lösningar på sådana problem som vi har gemensamt i . De främsta och grundläggande målen är fred, frihet och demokrati. Utöver en stabil fred mellan tidigare fiender, har vi européer EU att tacka för en rad framgångar. Gränser mellan människor har rivits. Grunden har lagts till en dynamisk ekonomi. Ett genuint och brett ekologiskt ansvarstagande växer sig allt starkare. Den Europeiska Monetära Unionen (EMU) blir en allt viktigare del av Europasamarbetet. Medlemskap i är en naturlig fortsättning på liberal politik för tillväxt och välfärd i svensk ekonomi. Den tilltagande internationaliseringen har i grunden förändrat förutsättningarna för nationell ekonomisk politik. Nationsgränserna betyder allt mindre. Företag, produkter, pengar, människor etc rör sig oberoende av landgränser. Detta innebär bland annat att den nationella politikens utrymme är mindre . Internationaliseringen medför att grundläggande ekonomiska spelregler måste läggas fast internationellt. Endast i internationell samverkan kan nå de ekonomiska förutsättningarna för att kunna garantera den individuella friheten ekonomiskt välstånd och stabilitet. EMU har här en viktig roll att fylla. Medlemskap i främjar en stabil tillväxt av svensk ekonomi. Detta sker på olika sätt. De främsta orsakerna och därmed argumenten för ett svenskt medlemskap i tredje etapp är att det skulle innebära ökat inflytande i viktiga politiska beslutsforum, pressade konsumentpriser, slopade växlingskostnader, bättre investeringsklimat, stabilare växlingskurs, delaktighet i en allt starkare valuta och men inte minst fullvärdigt medlemskap i en politisk gemenskap med stor potential. Det finns något argument för att vänta och se. liberalerna har en handlings- och tidsplan för vägen fram till svenskt medlemskap i tredje fas. bör ansöka om inträde. EMU har kommit att bli en av de starkaste länkarna i det europeiska samarbetet i stort. Utanför EMU ställs också utanför viktiga delar av det bredare politiska samarbetet i Europeiska unionen EU. * * Utifrån analys av ekonomiska situation och läget i världen vill vi framhålla ett antal centrala områden som särskilt nödvändiga för att långsiktigt lägga grunden för en växande ekonomi, som garanterar den generella välfärden och frigör resurser som kan satsas på utbildning och det glömda . 7 En skattereform har tillväxten varit god och både BNP och de offentliga inkomsterna har ökat kraftigt. Regeringen har, som nämnts, tyvärr försuttit möjligheten att i den riktigt goda tiden genomföra strukturella reformer som skulle ha rustat oss bättre för den tid då tillväxten inte är lika god. Vi anser att det är än mer angeläget än tidigare att genomföra strukturellt riktiga skattesänkningar som förbättrar ekonomins funktionssätt och ökar arbetsutbud, företagande och risktagande för att tillväxten långsiktigt ska bli bättre. Genom att begränsa utgifternas ökning kan en mycket stor del av de skattepolitiska målen nås vilket leder till minskad konjunkturkänslighet. Vi prioriterar de skattesänkningar som vi är övertygade om har mest gynnsam effekt på arbete och företagande. Det måste löna sig att arbeta, spara och ta risker. 7.1 Det måste löna sig att arbeta Regeringen har i och med förslagen i budgetpropositionen tagit tre av de fyra stegen i sin egen inkomstskatteförändring. Vi liberaler tycker det är bra att man sänker inkomstskatterna, men beklagar att man valt en form som inte tillräckligt tar itu med de strukturella problemen som marginalskatterna. Man kan inte undgå funderingen att inkomstskattesänkningen är såväl konstruerad som namngiven för att inte utmana de socialistiska dogmatiker som alltid är motståndare till att skatter sänks. Därför kallas det inte ens skattesänkning utan kompensation för egenavgifter. Dessutom innebär förändringen att avdragsrätten för pensionsavgifterna successivt tas bort. För såväl egenavgiften som arbetsgivaravgiften gäller att skatt inte tas ut på avgiften när den erläggs utan att det är den framtida pensionen som skattebeläggs. Regeringens begränsning av denna avdragsrätt är i sak ett brott mot denna princip, och dessutom är det anmärkningsvärt att detta steg tagits utan att samråd med partierna bakom pensionsreformen har skett. anser att regeringens argumentation om kompensation för egenavgifterna är anmärkningsvärd. Det är ju bra att vi fått ett system med synliga försäkringsavgifter i stället för anonyma skatter. Det löntagarna ska kompenseras för är ju att skatterna är för höga. Det är därför bra med inkomstskattesänkningar. Metoden majoriteten valt är dock inte bra. Vi återför därför dessa och lägger ett annat förslag till en omfattande reform vars huvuddrag är följande: De grundläggande principerna skattereform, nämligen hälften kvar och att de allra flesta bara ska betala kommunalskatt, återupprättas. Vi vill koncentrera skatteförändringarna på de för tillväxt och jobb mest skadliga inslagen, nämligen marginalskatterna. Genom avskaffad värnskatt, höjd brytpunkt för statlig skatt och borttagande av den s k LO-puckeln, vill vi uppnå den grundläggande principen att de flesta ska betala i skatt och att de med höga inkomster ska betala på de högre inkomstdelarna. Marginaleffekterna minskas såväl genom inkomstskattesänkningar som genom växling av inkomstprövat bostadsbidrag mot generellt barnstöd och enhetliga taxor för barnomsorg. Brytpunkten för statlig skatt bör höjas upp till gränsen för egenavgifterna (/år) bl a för att undvika att, som sker, personer som betalar både statlig skatt och egenavgifter får marginaleffekter om . Den s.k. LO-puckeln bör avskaffas. I inkomstlägen mellan ca 150 000 och finns en förhöjd marginalskatt genom att grundavdraget avtrappas. Denna avtrappning bör successivt avskaffas, vilket leder till en marginalskattesänkning för betydande grupper med låga inkomster. Den s.k. värnskatten avskaffas. Den är ett brott mot skattereformen. Vår förändring sänker marginalskatten i de aktuella inkomstskikten. Förvärvsavdrag mot kommunalskatten om av inkomsten införs, vilket sänker skatten och gör det mera lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster. En skattereduktion, lika för alla, ska införas för att garantera att alla får del av en skattesänkning. Denna skattereduktion bör till en början vara per person. Denna tillfaller då även pensionärer, inkluderande att pensionärer som inte betalar skatt ändå ska få denna förstärkning av sin disponibla inkomst. En skattesänkning som motsvarar höjningen av a-kasseavgiften, motsvarande ett förvärvsavdrag på av förvärvsinkomsten. Försäkringsavgifterna till a-kassan blir avdragsgilla, avdragsrätten för pensionsavgiften återställs. Detta enligt en enkel handlingsregel skatt betalas inte på avgiften när den betalas in utan då förmånen betalas ut. 7.2 Försäkringsavgifter Detta paket innefattar den skattesänkning som motsvarar ökade kostnader för trafikförsäkringen samt de höjda egenavgifterna till arbetslöshetsförsäkringen. Dessa avgiftshöjningar medför att det blir tydligt för oss alla vad vi betalar till försäkringen. I den stora socialförsäkringsreform, som vi eftersträvar, ingår att arbetslöshetsförsäkringen blir obligatorisk och att de försäkrade själva får svara för ungefär 1/3 av premien. Dagens frivilliga arbetslöshetsförsäkring betalas enbart i mycket liten utsträckning av de försäkrade. Höjningen av premien innebär därför en betydande avlastning för statskassan. För att den höjda premien i sig inte skall leda till ökade kostnader för de försäkrade bör de vanliga skatterna sänkas i motsvarande mån. Vi vill betona att man inte ska missbedöma effekterna av vare sig införandet av riktiga försäkringsavgifter eller de då möjliga skattesänkningarna genom att titta på dem var för sig! De måste ses i ett sammanhang, och vi genomför förändringarna för att skapa försäkringar som blir väl fungerande, robusta och bidrar till en bättre fungerande arbetsmarknad. Sänkt skatt för barnfamiljer För att betona att barnstödet ska innebära att hänsyn i beskattningen tas till den extra försörjningsbörda föräldrar har, vill vi att utökningen av det generella barnstödet sker i form av en skattereduktion. Denna föreslås utgå med för att successivt öka till 2004, kombinerat med att den del av bostadsbidraget som i praktiken utgör ett rent inkomstprövat barnbidrag trappas ned med först 60 och sedan per barn och månad. Genom denna förändring kommer bortåt 20 000 bidragsmottagare ur fattigdomsfällan och slipper extra marginaleffekt, detta i de inkomstlägen där maxtaxan inte får någon större betydelse. Avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader Avdragsrätt för styrkta kostnader upp till ett belopp av införs. Detta sänker kostnaden för barnomsorg med 1/3 och gör det lättare att vitt och hederligt komplettera med andra former av barntillsyn. Hushållstjänst till överkomligt pris Inför rejäla skattelättnader för köp av hushållstjänster. Vi föreslår en rejäl skattelättnad som innebär att det vita priset på hushållstjänster kan halveras.