mot · GP02Fö256 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö256av m.fl. (kd)Det civila försvaret Innehållsförteckning Innehållsförteckning 34 Förslag till riksdagsbeslut 35 Inledning 35 Det moderna samhällets sårbarhet 35 Ansvarsprincipen 36 Ledningssystemet 36 Kommunerna 36 Länsstyrelserna 37 En ny säkerhetspolitisk agenda 37 Samhällsviktig infrastruktur 37 Funktionen Ordning och säkerhet 38 Organisationsstruktur 38 Samverkan 39 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samhällets grundförmåga i fred vad gäller säkerheten i el- och telesystemen måste stärkas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att resurser måste avsättas i syfte att skapa god förmåga till krishantering i samtliga kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att länsstyrelserna har resurser att identifiera, förebygga och möta nya hot och sårbarheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en grundläggande analys av de nya hotens konsekvenser för civilbefolkningen och hur civilbefolkningen kan skyddas och engageras för att samhället skall fungera i krissituationer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samhällets beredskap måste ta sin utgångspunkt i de allt otydligare gränserna mellan civila och militära hot. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en kontinuerlig utvärdering och analys av sårbarheten i de samhällsviktiga tekniska infrastruktursystemen utifrån en helhetssyn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kartlägga behovet av det framtida skyddet och bevakningen av samhällsviktig verksamhet. Inledning Det civila försvarets förmåga grundas främst på samhällets inneboende stabilitet och flexibilitet inför olika slags störningar. Det civila försvarets grundförmåga kompletteras genom planeringen av särskilda beredskapsåtgärder. I första hand planeras dessa åtgärder mot bakgrund av ett väpnat angrepp mot landet. Totalförsvarsresurserna ska också utformas så att de kan användas för att bidra till fred och säkerhet i omvärlden och för att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. Det moderna samhällets sårbarhet En invasion av svenskt territorium är inte längre det största hotet mot . Därför har den så kallade anpassningsperioden kunnat förlängas. Till följd av det moderna samhällets sårbarhet betonas istället civila hot och risker. Samhällets ökade användning och beroende av elförsörjning, telekommunikationer och informationsförsörjning innebär att svåra störningar på detta område snabbt kan medföra allvarliga konsekvenser för samhällets funktionsförmåga. Teknisk infrastruktur kan därför i ökad utsträckning bedömas vara gränssättande för det civila försvarets och därmed också totalförsvarets förmåga. Ju bättre förmåga samhället har att klara fredstida påfrestningar, desto större är möjligheterna att kunna tillgodose de åtgärder som kan behövas vid höjd beredskap. Samhällets grundförmåga i fred måste därför stärkas då sårbarheten inom el- och telesystemen är hög. Ansvarsprincipen Det civila försvaret är inte en organisation utan en verksamhet som är uppdelad i arton olika samhällsfunktioner som flera olika aktörer ansvarar för. En viktig grund för planeringen inom det civila försvaret är den så kallade ansvarsprincipen som innebär att den som har ansvar för en verksamhet i fred även ska ha det vid en svår kris. är det civila försvaret indelat i arton samhällsviktiga funktioner, där det för varje funktion finns en funktionsansvarig myndighet utsedd. I Sårbarhets- och säkerhetsutredningens betänkande Säkerhet i en ny tid, som lades fram , föreslås att funktionerna avskaffas och ersätts med samverksansansvar och bevakningsansvar för vissa centrala myndigheter. Ledningssystemet Samhället hanterar kriser med hjälp av ett ledningssystem där ledningskedjan kommunlänsstyrelseregering har stor betydelse. Regeringen har beslutat att ÖCB ska avbryta utplaceringen av ledningsstödsystemet . Vi anser att det inte är rimligt att utveckla ett helt nytt ledningssystem. Det befintliga systemet går att utveckla. Kommunerna I fredstid samordnar kommunerna beredskapsförberedelserna som olika civila organ utför inför kriser och krig. Vid höjd beredskap är det kommunstyrelserna som är högsta civila totalförsvarsmyndighet på lokal nivå. Vårt moderna samhälles motståndskraft mot nya typer av hot kräver en god krishanteringsförmåga utmed hela skalan fredkriskrig. I budgetpropositionen framhålls att det finns regionala och lokala skillnader vad gäller kommunernas förmåga att hantera krisen i fred och under höjd beredskap. anser därför att resurser måste avsättas i syfte att skapa god förmåga till krishantering i samtliga kommuner. Länsstyrelserna I fredstid planlägger länsstyrelserna den egna krigs- och krisverksamheten. Vid höjd beredskap är det länsstyrelserna som är högsta civila totalförsvarsmyndighet inom länet. Det innebär att leder och samordnar det civila försvaret. Det är viktigt att länsstyrelserna har resurser att identifiera, förebygga och möta nya hot och sårbarheter. En ny säkerhetspolitisk agenda Den säkerhetspolitiska dagordningen har ändrats. Den traditionella hotbild vi tidigare kunde se är näst intill obefintlig. Efter de avskyvärda terrorangreppen som skedde i och är inte världen sig lik. står det civila försvaret inför omfattande utmaningar när det gäller att möta den nya hotbild som präglar omvärlden. Det handlar bland annat om skydd för civilbefolkningen mot terrorangrepp och skydd mot olika typer av IT-angrepp. kräver en grundläggande analys av de nya hotens konsekvenser för civilbefolkningen och hur civilbefolkningen kan skyddas och engageras för att samhället skall fungera vid krissituationer. Den offentliga sektorns funktioner måste belysas i det arbetet, dvs. sjukvård, barnomsorg och äldreomsorg liksom samhällets försörjningsberedskap. Terrordåden i visar på ett skrämmande sätt den osäkerhet som de nya hoten medför. Genom att undvika en motståndares starka sidor kan en angripare istället utnyttja egna möjliga starka sidor och helt oväntade metoder för att söka nå framgång. Hur kan försvara sig och förhindra ett angrepp från en aktör som väljer ett annat slagfält än det militära? Samhällets beredskap måste nu ta sin utgångspunkt i de allt suddigare gränserna mellan civila och militära hot och kunna möta terrorattacker där okonventionella metoder och vapen används. Samhällsviktig infrastruktur El, tele och data tillhör kategorin samhällsviktig infrastruktur. Gränsdragningarna dem emellan kan vara svåra att göra. Det blir därför allt nödvändigare att betrakta den samhällsviktiga tekniska infrastrukturen från ett helhetsperspektiv vad gäller såväl ansvarsfördelning som kontroll av systemen. Det behövs en kontinuerlig utvärdering och analys av sårbarheten i de samhällsviktiga tekniska infrastruktursystemen utifrån en helhetssyn, vilket bör ges regeringen till känna. Funktionen Ordning och säkerhet är funktionsansvarig myndighet. Målet för funktionen är att under höjd beredskap snabbt kunna ge skydd åt totalförsvarsviktiga anläggningar, kunna upprätthålla allmän ordning och säkerhet i samhället och kunna lämna allmänheten skydd och hjälp. Regeringen bedömer att () kommer att klara målet att utbilda totalförsvarspliktiga till den särskilda beredskapspolisorganisationen vid utgången av . En ändring i förordningen om beredskapspolisen har inneburit att polisen har möjlighet att tillföra beredskapspolismän vid polismyndigheterna även i fred förutsatt att de ingått avtal med RPS. Mot bakgrund av att det finns behov av bevakning och skydd av vitala anläggningar och civila objekt samt att beredskapspolisorganisationens förmåga att fullgöra sina uppgifter är beroende av ledningsförmåga från skyddat utrymme bör en funktionsgenomgång göras. Hotbildsförändringar och den ökande sårbarheten i det fredstida samhället vad gäller elförsörjning, telekommunikationer och datasystem visar på nödvändigheten av att kartlägga behovet av det framtida skyddet och bevakningen av samhällsviktig verksamhet. Organisationsstruktur välkomnar den lagda sårbarhetsutredningens förslag om inrättandet av en planeringsmyndighet som kan samordna gemensamma frågor och lämna stöd åt hela det nationella krishanteringssystemet. bör kunna vara en motor i förnyelsearbetet och kommer att spela en viktig roll för samordning inom det civila försvaret och hålla samman och utveckla planeringsprocessen. anser att det är av stor vikt att regeringen återkommer till med förslag på inrättandet av en planeringsmyndighet och förbättrad IT-säkerhet. En ny organisationsstruktur för krishantering måste klara förändringar i hotbilden på . Både Försvarsmakten och myndigheter med uppgifter inom det civila försvaret skall , efter anpassning, kunna motstå mera omfattande väpnade angrepp. Det finns ett behov av samverkan och samordning samt behov av att bredda inslaget av sektorsövergripande utbildnings- och övningsverksamhet. Ett bra exempel på detta är den genomförda övningen Barents Rescue. Samverkan I en krissituation är det viktigt att det finns en samverkan i hela krishanteringskedjan regeringlänsstyrelsekommunstyrelse. Samverkan med andra aktörer, bland annat frivilligorganisationerna och samfunden, är också av stor betydelse för de enskilda människorna i det område där krisen inträffar. Vi är i mångt och mycket beroende av den tekniska infrastrukturen men även av andra värden. Människan kan inte leva av bröd allena. Upprättandet av krisgrupper för människor är ett arbete som sker och bör ske lokalt. Detta är ett arbete som har stor betydelse för enskilda människor. Människors behov av värdegemenskaper är något som ofta förstärks i en krissituation. På många håll i vårt land fungerar detta på ett mycket tillfredsställande sätt, men på andra håll behövs förstärkningar på detta område. Gotab, 2001 () () () () () () () () () () () ()