mot · GP02U317 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U317av ()Terrorism Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om terrorismen som hot mot det demokratiska systemet och vårt öppna, västerländska samhällssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om det gemensamma ansvaret för världens länder att motverka terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av internationell samverkan mot terrorism. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om flygförbudszonerna i . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om regimer som stöder eller skyddar terrorism genom möjlighet att träna, ha baser, finansiera sin verksamhet och planera terror utifrån sina territorier. Gemensamma insatser mot terrorism Attacken mot , Pentagon, amerikanska och fyra civila passagerarflygplan är det värsta anfallet mot demokratin i västvärlden, sedan . I beräknas i skrivande stund 6 000 människor ha förlorat livet. En rad andra länder utöver förlorade också hundratals människor i attackerna. har utsatts för anfall på egen mark, av det slag som ägt rum. Anfallet mot , som ses som en parallell till attacken på , riktades mot militära installationer. I riktades terroristernas våld enbart och uteslutande mot civila män, kvinnor och barn. Det är en tragedi av ofattbara mått. Attack mot demokratin Attacken i var mer än en attack på bara . Terrorn riktades mot det demokratiska systemet och vårt öppna, västerländska samhällssystem. Planerna på terrordåd i visar att bara är en symbol för vad terroristerna attackerar. Terrorn kan drabba också här. Om att terrorn utgör ett hot mot alla demokratier råder bred enighet, både i och internationellt. I regeringsdeklarationen sa statsminister : Terrordåden i var ett angrepp på oss alla. Terrordåden i planerades i förväg. Uppfattningen att president politik var orsaken till dåden kan därför avvisas. Han var inte ens presidentkandidat när förberedelserna inleddes. Terrorn kan därför knappast vara en reaktion mot honom. Attackerna mot och ställer mycket på sin spets. Öppna, demokratiska samhällen är sårbara. Demokratin måste ständigt försvaras, ofta och vardagligen mot uttunning, ibland och undantagsvis mot rena angrepp. Förhoppningsvis och rent av troligen kommer demokratin att gå stärkt ur kaoset, när människor i , och övriga världen ser hur demokratin attackeras och inser hur ovärderlig den är. Den omedelbara uppgiften är nu att sluta upp bakom offren för attackerna, deras familjer och det demokratiska systemet. Terrorismen skall inte vare sig direkt eller indirekt få stänga våra öppna samhällen. Internationell samverkan En fråga som katastrofen i aktualiserar är världens demokratiers förmåga att samla in underrättelser för att kunna undvika hot mot sina öppna samhällen. Terrorismen är internationell, därför krävs internationell samverkan för att stoppa den. Utbyte av information från personella källor, signalspaning och satellitspaning mellan underrättelsetjänster, polissamarbete om information och konkreta insatser vid enskilda fall av gränsöverskridande terrorism, samarbete för att bryta terroristers finansiella styrka, ekonomiska sanktioner mot länder som på olika sätt stöder terrorgrupper, samarbete kring internationell flygsäkerhet samt stöd och gemensamt agerande vid insatser i enlighet med efter attacker är exempel på nödvändig internationell samverkan. Dagens hot mot internationell fred och säkerhet klarar inget land att hantera på egen hand. Det är en viktig insikt också för oss i . Det finns terrorgrupper som medvetet vill skada demokratin och som inte drar sig för att detta drabbar civila. Vissa attacker riktas också direkt mot civila, i stor medvetenhet om den panik detta skapar. För att motverka detta krävs samarbete mellan världens demokratier i en helt annan skala . Den måste i EU och FN verka för ett sådant samarbete. Rätten till självförsvar Attackerna mot är rena krigshandlingar. har enligt rätt att försvara sig på egen hand eller kollektivt mot angrepp. konstaterar att det som skett är ett hot mot internationell fred och säkerhet och att äger rätten till självförsvar. understryker också att den som understödjer eller skyddar terrorism också gör sig skyldig till folkmord. agerar alltså inte efter den starkes rätt, som det ibland påstås i debatten, utan i enlighet med och i samråd med ett mycket stort antal av världens länder i en allians mot terrorism. I denna allians ingår också en rad muslimska länder. Det är värt att notera att många länder i världen fruktar fundamentalismen. har den inom och inpå sina egna gränser. ser den i . Många moderata muslimska länder räds maktövertaganden. Det är inte fråga om att söka hämnd för sådant ger inget stöd utan om att värna folkrätten och att se till att terroristerna inte kan slå till igen. Terrorn upphör inte av sig självt. Det finns flera länder som aktivt stöder terroristgrupper genom att ge dem möjlighet att öva, planera och ha baser på sina territorier. Därmed är dessa länder delansvariga. Att har rätten till självförsvar enligt innebär dock inte att försvaret kan ske utan restriktioner. Självklart har varje land särskilt demokratier ansvar för att inte rikta anfall mot civila. sker det beklagligen i alla fall genom misstag eller när diktatorer med flit och vilja placerar ut civila som skydd för militära installationer. Det finns också lagar om skydd av civila i krig. De skyldiga bör som andra brottslingar få bära det fulla ansvaret och möta de fulla konsekvenserna av sina handlingar. roll i världen Det som hände i har gett upphov till en debatt kring roll i världspolitiken. Mycket av det som sagts har haft underliga utgångspunkter. En del av debatten har handlat om huruvida det är ett problem att är världens starkaste land och om skall ses som en självutnämnd världspolis. Till att börja med kan vi vara glada över att världens starkaste land är en demokrati, med grundläggande respekt för mänskliga fri- och rättigheter. Annars skulle diktaturer som kunna agera utan att möta motstånd. När invaderade gav FN uppgiften att leda en koalition av FN-medlemmar för att befria . När föll sönder i etniska motsättningar saknade tillräcklig kapacitet för att i en FN-operation förhindra strider och massakrer. var det enda land med kapacitet att stoppa etnisk rensning i t.ex. Kosovo. Alternativet till FN-alliansens ingrepp hade varit att acceptera ett brott mot folkrätten och låta behålla sitt byte, dvs det kuwaitiska folket. Då hade ondskan segrat. Efter har och upprätthållit flygförbudszoner i norra för att skydda den kurdiska befolkningen mot folkmord. I Halabja gasades och bombades 5 000 kurder ihjäl av . Upprätthållandet av dessa zoner är de svenska socialdemokraterna emot. bör stödja att och upprätthåller flygförbudszonerna i . Kampen mot terrorismen försvarsaktioner mot terrorismen kommer förmodligen att pågå och på flera platser i världen. kommer rimligen att gå så grundligt tillväga att den organisation som utfört attackerna mot och därefter inte kan fortsätta att utgöra ett hot mot den fria världen. Ett syfte med att slå till mot och att göra det , var att åsamka och Västvärlden grav ekonomisk skada. Osäkerhet är skadligt i tider då ekonomin står och väger. Detta kan motverkas genom snabba beslut som återställer förtroendet på en nervös marknad. Genom räntesänkningar har centralbankerna i , och sökt motverka fallet i ekonomin. Syftet med att slå till mot Pentagon var att förödmjuka den amerikanska militära förmågan. Men attacken mot Pentagon visar snarare hur starkt står. Attacken åstadkommer ingen som helst minskning av eller västvärldens förmåga. Gå inte terroristernas ärenden Det finns anledning att fundera över vilken debatt de som angrep önskade att aktionen skulle ge. Säkerligen önskade de att diskussionen skulle inriktas på kritik och granskning av och inte handla om terrordådens vidrighet eller samling till stöd för demokratin. Vi bör akta oss för att omedvetet göra terroristerna till viljes. Självklart bör olika länders utrikespolitiska agerande granskas och debatteras, men ansvaret för attackerna mot civila i bär terroristerna ensamma. Det finns inga ursäkter för att medvetet döda civila. Det går inte att finna rationella förklaringar till fanatikers och extremisters terrordåd, eftersom de per definition inte resonerar på det sätt vi gör. Det finns därför anledning att vara kritisk till delar av den debatt som just nu förs i , där man försöker förklara terroristernas agerande utifrån vårt västerländska politiska klimat. Enskilda terrorister kommer från många olika länder, men det är bara ett fåtal länder som aktivt stöder terrorister och därmed är medansvariga för dåden. Dessa länder ger terroristerna möjlighet att träna, ha baser, finansiera sin verksamhet och planera terror utifrån sina territorier. Ett sådant agerande strider mot folkrätten. De länder som samarbetar och understöder terrorismen är alla icke-demokratiska länder. Terrorismen baseras i och utgår från odemokratiska länder och diktaturer, som , med stort internt förtryck och skriande sociala orättvisor. t.ex. är en diktatur som genomför massavrättningar, använder tortyr, förtrycker kvinnor och hotar missionärer med dödsstraff. i var vid tiden för terrordåden erkänd av endast tre utländska regeringar. I skrivande stund har två av dessa för övrigt muslimska länder brutit med . Den kom till makten via krig och behåller makten via våld. Väst och muslimer mellan olika grupper i samhället får inte skapas på grund av enskilda gärningar. Det finns terrorism under kristna, judiska, islamska, hinduistiska och andra täckmantlar. är i grunden en fredens religion. är inte fientligt mot muslimer. Tvärtom har man både i Kosovo, och Bosnien försvarat muslimer från övergrepp, etnisk rensning och folkmord. Bilden av västvärlden som fientligt mot islam är fel. De fundamentalister som använder våld är ett hot främst mot människor muslimer i deras egna länder. i förtrycker sin egen befolkning. Det är alltså fel att hävda att skulle kränka muslimer om man slår till mot de terrorister som enligt uppgift ligger bakom terrordåden. Muslimska länder samarbetar med i arbetet mot terrorismen. Under hade trupper i bl.a. med den saudiska regeringens tillstånd. Vad är uppgiften nu? Att nu sluta upp bakom offren för attackerna, deras familjer och det demokratiska systemet är den övergripande och viktigaste uppgiften. bör medverka i den internationella kampen mot terrorismen i form av informationsutbyte, den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken i EU, samt FN-insatser. Om den mycket allvarliga situation som är för handen hanteras rätt kan det skapa öppningar för en värld i närmare samarbete. Ett som känner sympati och stöd från omvärlden kommer att söka stöd och samverkan med omvärlden. Öppningar för dialog, samtal och samverkan mellan och andra länder samt världssamfundet kommer rimligen att öppna sig. Det är i prövningens stund som det visar sig var demokratins vänner finns. Om dagens allvarliga situation och den inledande sympati som visats tvärtom växlas över i onyanserad kritik mot och avståndstagande från kommer möjligen landet att välja en mer isolationistisk väg framöver. Eftersom terrorhotet mot demokratin är ett gemensamt problem för världens demokratier är det viktigt att grunden snabbt läggs för gemensamt ansvarstagande och gemensamma insatser. Terrorismen skall inte vare sig direkt eller indirekt få stänga våra öppna samhällen.