ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Fö11 · 2001-01-19 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö11av , ()med anledning av skr. 2000/01:52 Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fredFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om modern radiokommunikation.BakgrundDet är av största vikt för medborgarnas trygghet att samhället har välfungerande kommunikationer för hantering av olyckor, katastrofer,brottsbekämpning, samhällsomstörtning och övrigt. För att polis,räddningstjänst och sjukvård med flera på bästa sätt skall kunna fullgörasina uppgifter krävs goda kommunikationer såväl inom respektiveorganisation som mellan organisationer.I de moderna digitala radiosystemen är det nu möjligt att olikaanvändargrupper kan fungera oberoende av varandra, som det finnsstora möjligheter till samkommunikation i de fall man önskar det. Denmoderna tekniken ger också möjlighet till prioriteringar i radiotrafiken som ärsärskilt angelägna vid katastrofer som branden i , morden iMalexander och vid förlisning.Det är mycket angeläget att införskaffarett nationellt radiokommunikationssystem som kan rädda människoliv vidsvåra påfrestningar på samhället. Det är också av stor betydelse att Sverigesamverkar med andra länder i och för att skapa ettradiokommunikationssystem som är så enhetligt som möjligt.Vi finner det i sammanhanget anmärkningsvärt att regeringen i sinskrivelse 2000/01:52 inte med ett ord har beaktat den moderna teknik som finns tillgänglig. Det förvånar oss eftersom ett flertal interpellationerochmotioner har väckts i om modern radiokommunikation. Någraexempel är interpellation 1999/2000:108, 1999/2000:392, 1999/2000:398 ochmotion 1999/2000Fö803.Det som gör oss mest förvånade är att regeringen faktiskt den 17 augusti2000 beslutade att ge Statskontoret ett uppdrag att upphandla ett nationelltlandstäckande radiokommunikationssystem baserat på den , ETSI:s, Tetrastandard.Det är viktigt att regeringen i sina skrivelser och propositioner beaktar debeslut som redan är fattade. Regeringen får inte försumma möjligheten attanvända all tillgänglig teknik som kan rädda människoliv.Stockholm den 19 januari 2001Kenth ()()()
mot · GO02Fö8 · 2001-01-19 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö8av Eldensjö, ()med anledning av skr. 2000/01:52 Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fredFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening behovet av enkontinuerlig frivillig civilutbildning av unga människor i miljö- ochkatastrofhjälp.MotiveringEn av de absolut viktigaste uppgifterna är att värna våralivsbetingelser på jorden och skydda mänskligt och övrigt biologiskt livvid miljökatastrofer. Miljöproblemen framträder allt mer som det störstahotet mot vår överlevnad. I det perspektivet bör varje nation upprusta föratt kunna bekämpa såväl akuta miljöproblem som den kontinuerligtpågående miljöförstöringen. Det borde inte råda någon tvekan om att vimåste öka våra ansträngningar att utveckla bättre beredskap för akutamiljökatastrofer, så att tränad personal med tillräcklig och god materielsnabbt kan sättas in i större omfattning för miljösanering eller för attminska eller förhindra skador vid extrema väderförhållanden. börsträva efter att vara föregångsland i detta hänseende.Vid krigstillstånd blir miljöhoten än mer påtagliga än i fredstid eftersomkrigshandlingar ger miljömässiga följder av oförutsedda slag och i ovanligtstor omfattning. Även om vi i inte anser oss hotade kankrigshandlingar i andra länder påverka miljön även i vårt land. Av humanitäraskäl är det angeläget att svenska miljösaneringspatruller kan göra insatser iländer som drabbats av krig eller konflikter.I proposition 1998/99:74 s. 152-153 sägs att målet för det civila försvaretska vara att "stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svårapåfrestningar på samhället i fred".Vi behöver en väl utrustad och samövad beredskapsorganisation som vidbehov snabbt kan sättas in vid miljö- och katastrofsituationer såväl i Sverigesom i andra länder. För att säkerställa detta bör vi kontinuerligt utbildamiljö-och katastrofarbetare.Stockholm den 19 januari 2001Kjell Eldensjö (kd)
mot · GO02MJ11 · 2001-01-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ11av , Per ()med anledning av prop. 2000/01:57 Sammanhållen rovdjurspolitikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om information och folkbildning i rovdjursfrågor.MotiveringI rovdjursutredningen understryks vikten av att en rejälsatsning sker på information i rovdjursfrågor till allmänhetensamt ett från staten fristående rov-djurscentrum någonstans iSverige.I proposition 2000/01:57 betonas och detviltskadecenter som finns i dess anslutning. Det föreslås att Naturvårdsverketbör fastställa organisation och formella status innan framtidaarbetsuppgifter och finansiering beslutas.Vidare föreslås i propositionen att frågan om statliga medel till rovdjurs-centrum bör hanteras inom ramen för regeringens uppdrag tillNaturvårdsverket om informationsfrågor.Behovet av information till allmänheten kommer som vi motionärer serdet att öka . Skall vi få en framgångsrik rovdjurspolitikförutsätter det en bred folkbildningssatsning i rovdjursfrågor på det sätt sompågår i bl.a. . Det bör därför, i uppdraget till ,förtydligas att ett rovdjurscentrum bör tillskapas med uppgift att svara förinformation och folkbildning riktad till allmänhet och andra intressenter.Stockholm den 30 januari 2001Per ()()
mot · GO02MJ12 · 2001-01-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ12av Skårman, ()med anledning av prop. 2000/01:57 Sammanhållen rovdjurspolitikFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar att regleringen av tillgången på de stora rovdjurenhuvudsakligen sker genom s.k. licensjakt av liknande slag som förnärvarande gäller för älg.2. beslutar att djurhållare och andra djurägare tillåts att pålämpligt sätt, inklusive med användande av skjutvapen, skydda sina djuroch sig själva och andra människor vid angrepp av stora rovdjur.Motiv för mitt förslagUnder de senaste ett hundra åren har de stora rovdjuren i vårtland tryckts tillbaka och var strax efter 1900-talets mitt närautrotning. Bl.a. av detta skäl har andra viltarter, somexempelvis älg och rådjur, vuxit kraftigt i antal.Förändringar i skogs- och jordbruket har även bidragit tilldessa och andra skiftningar i vilttillgången. Under senare århar det gjorts stora återverkningar på faunan och ävenmedfört problem beträffande tamdjur. Betande kreatur harrivits och en del jakt- och sällskapsdjur har förlorats.I en sådan situation uppstår naturligen motsättningar mellan dem som villvärna om rovdjursstammarnas ökning och den i aktuella regionerna bosattabefolkningen. En motsättning som hotar rovdjuren. Mot denbakgrunden är det angeläget att tillväxten av rovdjursstammarna noga styrsoch regleras för att hålla balansen i förhållande till övrigt vilt samt attdjurhållare tillåts värna sina egna djur fullt ut vid angrepp av rovdjur. Bästasättet att integrera styrningen av rovdjurens både allmänna och regionalatillväxt är ordnad licensjakt under angivna jakttider för respektive art, d.v.s.på samma sätt som älgjakt vanligen bedrivs. Metoden har flera fördelar. Dengör det möjligt att reglera rovdjurstillgången regionalt och bidrar bl.a tillspridning till nya områden utan för stor population i tidigare områden. Deninlemmar rovdjursregleringen i den rådande och väl etablerade jaktkulturen.Ytterligare en god effekt uppnås i och med att rovdjuren behåller sinskygghet, vilket är angeläget för att minska olyckor vid möten mellanmänniskotillvänjda rovdjur och personer utan rovdjurserfarenhet.Stockholm den 30 januari 2001Carl-Erik Skårman (m)
mot · GO02MJ14 · 2001-01-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ14av Rådhström, ()med anledning av prop. 2000/01:57 Sammanhållen rovdjurspolitikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rovdjurspolitiken.MotiveringRovsdjurspolitikens inriktning skall vara att ha livskraftigastammar av allt vilt i och att ingen enskild skalldrabbas genom skador eller förluster p.g.a. nationellaåtaganden. Den växande rovdjursstammen av varg, björnoch lo innebär stora problem för befolkningen i områden därde fredade rovdjuren förekommer i stort antal. Det finnstydliga tecken på kraftigt avvikande beteenden jämfört medtidigare förhållanden. Det blir vanligare att björn, varg ochlo visar allt större oräddhet och uppehåller sig runt gårdaroch bebyggelse där de dödar tamdjur av skilda slag. Denenskilde måste i varje situation, då han eller hans tamdjurangrips av rovdjur, ha lagstadgad rätt att skydda sig själv ochsin egendom samt ha rätt till full skadeersättning. Det börinföras en "nödvärnsrätt" att skjuta ett rovdjur som angriperen jakthund eller tamdjur. Denna nödvärnsrätt skall vara såutformad att man har rätt att skjuta en varg eller annatrovdjur om en jakthund eller tamdjur blir angripet. Det skallinte som i propositionen bara vara tillåtet när hunden ellertamdjuret är dödat eller skadat och man befarar ett nyttangrepp.Det bör redan nu införas en möjlighet till skyddsjakt eller reglerad licens-jakt på varg. Det är viktigt för att möta tillväxten i de områden som redan idaghar mycket varg. Vi bör redan nu få ett snabbt och smidigt system för attkunna skjuta de vargar, även lo och björn, som fått ett felaktigt beteende ochrör sig bland bebyggelse och människor. Möjligheten till skyddsjakt börbeslutas på länsstyrelsenivå. Det är också viktigt att möta den starka opinionsom finns i de delar av landet där rovdjurstätheten är stor. Man måste tamänniskors oro på allvar och införa en modell liknande den som finns iFinland. Där tillåter man viss jakt i de områden där den allmänna opinionen ärstarkt negativ. I stället låter man rovdjursstammen öka någon annanstans såatt resultatet för landet som helhet blir en ökning. Genom att hanterautvecklingen på detta sätt är det sannolikt att det totala resultatet blirbättre föralla inblandade parter.Stockholm den 31 januari 2001Jan-Evert Rådhström (m)()
mot · GO02MJ20 · 2001-01-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ20av , ()med anledning av prop. 2000/01:57 Sammanhållen rovdjurspolitikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att samma ersättning skall gälla såväl inom som utomåretruntmarkerna samt även inom konventionsområden på norsk sida.Det är ett ologiskt resonemang att minska ersättningen utanföråretruntmarkerna med argument att rovdjuren den 1 maj-30september lever av andra bytesdjur. I så fall kunde man också påstå detmotsatta, att betar renarna utanför åretruntmarkerna och rovdjurensom finns på åretruntmarkerna då lever på andra bytesdjur. Så fungerar detnaturligtvis inte. Förhållandena är dessutom inte jämförbara i Jämtlandslän/och åretruntmarkerna längre norrut ovan odlingsgränsen.Renbetesfjällsgränsen går uppe på kalfjäll. Enlodjursföryngring i den fjällnära skogen från samebynskalvningsland skulle alltså inte leva på renar och ersättas med ett lägrebelopp.I är så gott som samtliga rovdjursföryngringar (lo) inventeradeutanför åretruntmarkerna, men många av dem ligger mycket nära denna gränsoch rör sig såväl inom som utom åretruntmarkerna. Underinventeringsperioden befinner de sig oftast utanför åretruntmarkerna i denfjällnära skogen där då även renar ofta befinner sig. När renarna flyttar upp påkalvningslandet följer rovdjuren med.Det skulle innebära stora ekonomiska förluster för samebyarna omersättningen skulle reduceras enligt propositionens förslag. Det framgår avföljande siffror /2000. norra (),Ohredakke (), Raedtievarie (), Jovnevarie (), Njaarke () ochTåssåsen () har mer än hälften av bruttointäkterna frånrovdjursersättningar. I Kall (), Handölsdalen (), Mittådalen (),Ruvhten siite () och () är det något lägre. Även Jiingevarie med42% ligger relativt högt.Stockholm den 30 januari 2001Rune ()
mot · GO02MJ22 · 2001-01-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ22av , ()med anledning av prop. 2000/01:57 Sammanhållen rovdjurspolitikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om att varg och järv skall undantas från skyddsjakt enligt 28 §jaktförordningen.MotiveringRegeringens förslag till en sammanhållen rovdjurspolitik ärett i huvudsak bra förslag. Propositionen är ett resultat av ettsamarbete mellan , ochregeringen, och dess huvudsakliga syfte är att vi skall kunnasäkerställa att de stora rovdjuren varg, björn, järv, lo ochkungsörn skall kunna finnas kvar i den svenska naturen. Vihar utifrån väl genomarbetadeunderlag tagit fram ett förslag till riksdagsbeslut som gör enbalanserad avvägning mellan de höga svenska ambitionernainom naturvårdspolitiken och målsättningen att hållakonflikterna med motstående intressen inom rimliga gränser.På en punkt skiljer sig syn från förslagen i propositionenoch det gäller skyddsjakten (enligt 28 § i jaktförordningen) på varg och järvutan föregående beslut av . Vi tycker att det är djuptolyckligt att regeringen för in möjligheten till skyddsjakt på varg utanföregående myndighetsbeslut och vi anser att den nuvarande möjligheten tillsådan skyddsjakt på järv borde tas bort.Både järvstammen och vargstammen är långt under vad som är attbetrakta som livskraftiga stammar, vilket också propositionen redogör för.Därför väljer regeringen att föreslå etappmål för dessa två arter istället förattidag slå fast minimimål. Tanken med detta är att vi fram tills arten nåttetappmålet skall vara särskilt restriktiva med skyddsjakt. Mot bakgrund avdetta är det inte rimligt att, som regeringen föreslår, tillåta skyddsjaktenligt28 § i jaktförordningen utan tillstånd från . Då framföralltvargstammen består av ganska få djur är den mycket sårbar för all jakt och dåsärskilt för en oplanerad jakt. Propositionen öppnar även upp för annanskyddsjakt av vargen under ordnade former efter tillstånd frånNaturvårdsverket. Vi anser att denna möjlighet är fullt berättigad ochtillräcklig som jaktform av de två starkt hotade arterna järv och varg. Detta ikombination med möjligheten att med olika metoder skrämma varg för attgöra den mer skygg för människor och andra förslag som propositionenredogör för gör att vi anser att de konflikter som kan uppstå mellan rovdjurenoch människan bör kunna hållas inom rimliga gränser. Vi är också beredda attompröva vår syn på skyddsjakt utan tillstånd, enligt 28 § i jaktförordningen,då etappmålen för järv respektive varg är uppnådda.Vad som ovan anförs skall ges regeringen till känna.Stockholm den 31 januari 2001Jonas ()()Per ()()()()()()()
mot · GO02MJ23 · 2001-01-31 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ23av , ()med anledning av prop. 2000/01:57 Sammanhållen rovdjurspolitikFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att ingen nedsättning av ersättning sker ivinterbetesområden och i områden som omfattas av den norsk-svenskarenbeteskonventionen.MotiveringI propositionen förelås differentierade ersättningar föråretruntmarkerna respektive vinterbetesmarkerna. Motivet äratt ersättningen utgår per rovdjursförekomst och de rovdjursom finns utanför åretruntmarkerna sägs till stor del leva påannat än ren. Därför anses rovdjursförekomst kostarenägarna mindre utanför åretruntmarkerna än innanför.Denna argumentation är inte relevant för förhållanden i Jämtlandslän/och inte heller för åretruntmarkerna längre norrut ovanodlingsgränsen. Renbetesfjällsgränsen går uppe på kalfjäll.En lodjursföryngring i den fjällnära skogen från samebynskalvningsland skulle alltså inte leva på renar. I är så gott somsamtliga rovdjursföryngringar (lo) inventerade utanför åretruntmarkerna, menmånga av dem ligger mycket nära denna gräns och rör sig såväl inom somutom åretruntmarkerna. befinner de sig oftastutom åretruntmarkerna i den fjällnära skogen där då även renar ofta befinnersig. När renarna flyttar upp på kalvningslandet följer rovdjurenmed.Regeringens motiv för att reducera ersättningen är alltså inte relevant förJämtland/och åretruntmarkerna längre norrut ovan odlingsgränsen.Jag förslår därför att ingen nedsättning av ersättning sker ivinterbetesområden och i områden som omfattas av den norsk-svenskarenbeteskonventionen.Stockholm den 31 januari 2001Camilla ()
mot · GO02MJ5 · 2001-01-19 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ5av Furustrand, ()med anledning av prop. 2000/01:47 Ändringar i bilskrotningslagenFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs beträffande konkurrenshämmande effekter för svenskbilindustri vid ett för snabbt genomförande av höjdabilskrotningspremier.MotiveringOm förslaget om nytt finansieringssystem för skrotning avbilar antas i , riskerarsvensk bilindustri att drabbas av kostnader som allvarligtkan komma att snedvrida konkurrensen till utländskabiltillverkares fördel.Förslagen till nytt finansieringssystem föreläggs innan andraEU-länder bestämt hur kostnadsansvaret för skrotning av äldre bilar skallfördelas.För att inte konkurrensen mellan svensk och utländsk bilindustri skallsnedvridas är det rimligt att avvaktar med ändringar i det svenskaregelverket tills motsvarande lag- och regeländringar i andra biltillverkandeländer i är kända.Trots fullt producentansvar, d.v.s. att bilföretagen själva gör avsättningarför att ta det totala kostnadsansvaret för skrotning av bilar ochframåt, bibehålls skrotningsavgiften på för alla nya bilar. Detta ärinte rimligt eftersom bilföretagen redan har det fulla finansiella ansvaret fördessa bilar.Enligt förslaget till skall biltillverkarna från och med 1 januari2007 ta av skrotningskostnaden för bilar som registreratsföre 1998. Hur motsvarande kostnadsfördelning kommer att utformas i andraEU-länder är ännu inte känt, men mycket talar för att biltillverkande ländersom , , , inte kommer att lägga så stor del avkostnadsansvaret på de inhemska biltillverkarna.Det uppstår inga som helst nackdelar ur miljösynpunkt eller på annat sättnär det gäller omhändertagandet av skrotbilar i om riksdagenavvaktar med beslut i denna fråga.Det är rimligt att avvakta tills regeringarna i andra biltillverkande länder iEuropa bestämt sig för hur finansieringen och kostnadsfördelningen förskrotning av äldre bilar skall utformas.Fördelen är att svensk bilindustri inte drabbas av högre kostnader änkonkurrerande biltillverkare, vilket, om det skulle inträffa, kraftigt skulleminska möjligheterna att konkurrera på lika villkor med de utländskatillverkarna.Stockholm den 15 december 2000Reynoldh Furustrand (s)()
mot · GO02L7 · 2001-02-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L7av Örnfjäder, ()med anledning av prop. 2000/01:61 Förfalskade fångeshandlingar vid ansökan om lagfartFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen nogsamt följer utvecklingen och vidbehov återkommer med förslag till åtgärder för att förhindra en ökning avförfalskade fångeshandlingar.MotiveringPropositionen behandlar situationen då lagfart på enfastighet har beviljats med stöd av en fångeshandling som ärförfalskad. I propositionen föreslås att fastighetens rätteägare skall ha rätt till ersättning av staten för sina kostnaderför att få tillbaka lagfarten. Vidare föreslås att den som köpten fastighet i god tro kan få ersättning från staten för attbetala rättegångskostnaderna till fastighetens rätte ägare.Dessa förslag tycker jag är bra. Det är inte meningen attmänniskor som oskyldigt drabbas dessutom skall behöva ståför de ekonomiska konsekvenserna.För den som drabbas av att någon okänd person sökt och fått lagfart på denegna fastigheten innebär det stora konsekvenser både ekonomiskt ochkänslomässigt. Att köpa eller ärva en fastighet är ofta det ekonomiskt störstaen familj gör under sin livstid och de flesta ägare lägger ner mycket kraft ochpengar på sin fastighet. Om en familj plötsligt, utan förvarning, fårunderrättelse om att någon annan köpt den egna fastigheten, och dessutom igod tro, kan det innebära stora känslomässiga konsekvenser.Förutom att det tar tid att reda ut situationen så kan fastighetens rätte ägareinte använda sin fastighet t.ex. för belåning och hindrasdärmed i sina levnadsvillkor trots att han/hon själv inte på något sätt ärvållande till detta.Det måste vara den svenska lagstiftningens grundprincip att se till attmöjligheterna att orättfärdigt tillskansa sig en lagfart över en fastighetminimeras. Vi måste därför nogsamt följa utvecklingen på detta område.Stockholm den 7 februari 2001Krister Örnfjäder (s)
mot · GO02MJ28 · 2001-02-23 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ28av de , ()med anledning av prop. 2000/01:65 Kemikaliestrategi för Giftfri miljöFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att arbetet med att testa kemikaliers hälso- och miljöfarlighetinte får innebära en ökning av antalet djurförsök.Kunskap behövsRiksdagen har godkänt femton miljökvalitetsmål.Syftet med målen är att vi till nästa generation skall kunnaöverlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta.När det gäller målet Giftfri miljö föreslås i föreliggandeproposition fem delmål och strategier för att nå delmålen.För att nå målet Giftfri miljö inom en generation måste den storaokunskapen om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper samt omkemiska ämnens förekomst i varor åtgärdas. Det behövs såväl nationella sominternationella insatser i detta arbete. Vidare föreslås utfasning av farligaämnen och att riktvärden för vilka halter av minst 100 utvalda kemiska ämnensom får förekomma i miljön eller vilka halter människor högst får utsättas(exponeras) för.I propositionen konstateras att det för att testa kemikaliers hälso- ochmiljöfarlighet med dagens metoder krävs djurförsök. Regeringen anser att detfinns skäl att utveckla metoder för testningen av ämnena på ett sådant sätt attantalet djurförsök begränsas och att en strategi kan vara att inledandeöversiktliga tester (screeningtester) görs med in vitro-metoder.Ingen ökning avdjurförsökenDet är enligt min mening mycket väsentligt att arbetet för attskapa en giftfri miljö för människor inte får innebära attantalet djurförsök ökas. Enligt utandjurförsök kräver arbetet med att testa samtliga existerandekemikalier med dagens metoder tillgång till omkring14 miljoner försöksdjur.Det är synnerligen angeläget att nya testmetoder som kräver färredjurförsök kommer fram och att försöksdjursfria testmetoder kan utvecklas.De målformuleringar som föreligger beträffande kunskapsutvecklingenavseende kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper och den tidplan somsätts för detta arbete måste bringas i samklang med målet att minska antaletdjurförsök och att försöksdjursfria alternativ kan användas.Visserligen har regeringen aviserat att man i en proposition undervåren 2001 skall återkomma till med en beskrivning av de frågorsom hör samman med användningen av försöksdjur. Det är dock angeläget attriksdagen redan nu med kraft uttalar sig mot en ökning av antalet djurförsök.Stockholm den 22 februari 2001Marietta de ()