ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Bo319 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo319av ()Vindkraftverk Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta förutsättningarna att bygga vindkraftverk i genom en omprövning av där vindkraften betraktas som miljöfarlig verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att underlätta för vindkraftsproducenter att komma ut på elnätet med den kraft som de producerar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betrakta vindkraftverk som inventarier och inte som belägga dem med fastighetsskatt.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att betrakta vindkraftsutbyggnad som riksintresse. 1 Yrkande 2 hänvisat till NU. 2 Yrkande 3 hänvisat till SkU. Motivering I har vi fattat beslut att avveckla kärnkraften och vi har börjat med att stänga en av reaktorerna i . Riksdag och regering har klart uttalat en önskan om en snabb utbyggnad av förnyelsebar energiproduktion. är det mycket angeläget att ta tillvara det intresse som finns ute i landet för att vara med och satsa på förnyelsebar, miljövänlig och inhemsk energi. Intresset för att vara med och producera el via vindkraftverk är stort i . Det har vuxit upp allt fler vindkraftsverk och de har också blivit större. Många av dessa producenter har med tillfredsställelse kunnat konstatera att kalkylerna över hur mycket elkraft som just deras vindkraftverk skulle producera har uppfyllts med råge. Vindförhållandena är på många platser väldigt gynnsamma för den här sortens elproduktion. Det finns alltför många problem och svårigheter som skall lösas innan man kan komma så långt att man sätter spaden i jorden för att ta första spadtaget. Det kan vara fornlämningar som skall tas hänsyn till, grannar som gärna vill ha vindkraft men inte synligt från deras boplats och i måste vi även ta stor hänsyn till försvaret. Fördelen med utbyggnad av vindkraft är att den gör ett minimalt intrång i naturen. Ytan som går åt till själva vindkraftverket är bara några få kvadratmeter, och när vindkraftverket tjänat ut och monterats ner lämnar det inga spår efter sig i naturen. Ett annat problem kan vara att elnätet inte är dimensionerat för att ta emot den producerade kraften. Det är viktigt att man får tillstånd att bygga de större verken då dessa ger ett mycket lugnare intryck i naturen och dessutom producerar mer el: på höjden ger mer energi, och dessutom ser de smäckrare ut. beläggs vindkraftverken med fastighetsskatt, trots att de betraktas som inventarier och avskrivs som sådana. Med tanke på det behov vi har av energiproduktion borde vindkraftsutbyggnad vara ett riksintresse.
mot · GP02Bo321 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo321av ()Andelsrätter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om andelsrättslägenheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att underlätta ombildandet av andelsrätter till bostadsrätter. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att jämställa skattereglerna för andelsrätter med dem för bostadsrätter.1 1 Yrkande 3 hänvisat till SkU. Motivering Som ett minne av gamla regler finns det fortfarande s k andelsrättslägenheter som ofta upplevs som mindre attraktiva av dem som har eller vill ha dem. Andelsrätten är ju, liksom bostadsrätten, inte en ägandeform utan en upplåtelseform. Andelsrätter köps och säljs på ungefär samma sätt som bostadsrätter. Skillnaden är dock att reavinsten från en andelsrättsförsäljning inte kan skjutas upp på samma sätt som den för bostadsrättsförsäljning, andelsrätten inte är belåningsbar som fast egendom, eller som bostadsrätten, andelsrättsföreningar i normalfallet kräver enighet om investeringar och ombildande. Effekten blir att lägenheter med andelsrätt inte säljs, eftersom skatten då måste realiseras direkt även om säljaren behöver pengarna till boende i till exempel villa eller bostadsrätt. Köptrycket är heller inte särskilt stort, eftersom få köpare kan betala kontant för en lägenhet i attraktiva områden. Och ombildningar till bostadsrättsföreningar dröjer, eftersom sådana beslut kräver enighet. För att uppnå större rörlighet på bostadsmarknaden behövs många åtgärder. Men en av dem är att underlätta ombildandet av andelsrätter till bostadsrätter så att människor kan använda och omsätta dem. I väntan på att det blir möjligt bör reavinstskatt från försäljning av andelsrätt kunna skjutas upp på samma sätt som vid försäljning av bostadsrätt eller småhus. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Bo325 · 2001-10-05 00:00:00 — Arkitekturen har också stor betydelse för bevarande och utvecklande av stadsmiljöer. Arkitekturen förenar en praktisk, konstruktiv och funktionell sida med en estetisk, harmonisk och symbolisk. Utöver att ge den grundläggande uppgiften att ge skydd och värn hör till arkitekturens värden också att skapa rumslig orientering och ordning. I vårt land finns på många håll olika sorters hus och kulturella boendemiljöer. De olika funktioner, som har funnits och finns kvar, speglas i bostadshus, skolhus, handelsbodar, kraftverk, småindustribyggnader m.m. All denna variationsrikedom utgör vårt byggda kulturarv ett arv som vi alla kan ta del av, men som också behöver omvårdnad och rätt omvårdnad. Därför är det angeläget med ett nationellt handlingsprogram för att bevara de mångfacetterade kulturmiljöer och byggnader som finns i vårt land. bör besluta ge regeringen i uppdrag att ta fram ett nationellt handlingsprogram för att bevara de mångfacetterade kulturmiljöer och byggnader som finns i vårt land. Gotab, 2001 () () () () () () ()
mot · GP02Fi201 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi201av ()Finansiell samordning mellan stat och kommun Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomisk samordning mellan kommuner, staten, och . Motivering Vi känner till dagens problem: Det saknas pengar till vården. finns för höga murar mellan olika myndigheter som tar ut skatt av oss medborgare. Om det fanns en finansiell samordning skulle pengarna kunna nyttjas bättre och många patienter skulle, med en finansiell samordning, få bättre vård. finns klara gränser mellan kommunerna och och mellan och staten (försäkringskassorna). Om pengarna för och till vård samordnades skulle det enligt min mening medföra ett bättre utnyttjande av våra skattepengar. Rehabiliteringen är ett exempel. Patienten hamnar ofta i kläm och den ena myndigheten ser inte vad den andra gör. Man bör också noga titta på vilka ekonomiska gränser som finns. Mycket av Ebberöds bank finns över hanteringen. Trots allt måste vi alltid komma ihåg att det är skattebetalarnas pengar som vi politiker hanterar. Detta tycks vissa politiker glömma. Att det är så visas i att många (s)-styrda landsting så ivrigt arbetar för att ta över mera och mera av samhällets styrning allt medan vårdköerna växer och folks möjligheter att söka vård utöver minskar.
mot · GP02Fi202 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi202av och ()Generationsräkenskaper Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen i samband med budgetpropositionen bör presentera generationsräkenskaper. Låt alla dela på kakan Dagens unga måste få en chans att skapa sig en bra framtid med en rimlig bostadssituation samt vettiga levnadsvillkor. Under uppbyggnaden av folkhemmet fanns stora subventioner till bostadsbyggandet och många andra sociala förmåner. fanns det även bättre förutsättningar för att ta hand om sin familj. Samhället möjliggjorde för många att vara hemma extra när barnen var små. Systemet var konstruerat så att människor kunde klara sig med bara en inkomst. är det helt annorlunda. tvingas stressade småbarnsföräldrar lämna barnen till den kommunala barnomsorgen för att hämta dem vid skymningen. Att överhuvudtaget fundera på att låta den ena föräldern vara hemma är en utopi som många inte kommer i närheten av. Det stora antalet 40-talister som snart börjar gå i pension kommer att fresta hårt på pensionssystemet. Många kommuner och landsting har inte avsatt erforderliga resurser för de väntande pensionsavgångarna. kommer stora likviditetsbrister att visa sig i många kommuner och landsting. Det är av stor vikt att samhället ständigt ser över stödet till och inkomsterna från olika generationer. Det är inte rimligt att en generation får ta del av hela kakan och efterföljande generationer får nöja sig med de eventuella smulor som finns kvar. Exempelvis är det inte rimligt att en generation försätter landet i en stor statsskuld och sedan överlåter betalningen för denna till kommande generationer. Den samhällsekonomiska målsättningen för ett hållbart system måste vara att varje generation över en livscykel betalar sina kostnader för de trygghetssystem och de förmåner som vi som medborgare har. Vi föreslår därför att begära hos regeringen en årlig översyn av generationsräkenskaperna. () ()
mot · GP02Fi204 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi204av ()Lokalkostnader för vetenskapliga institutioner Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönsamhet för institutioner för kultur och vetenskap. Motivering Vår civilisation bygger på en historiskt sett komplex framväxt av olika inriktningar av ett fritt tänkande. Våra förfäder byggde landet med satsningar på vad vi sällan eller aldrig anser oss ha råd att göra. Nationalmonument som våra riksmuseer, nationalscener och riksbibliotek fick under senare sekel palatsliknande byggnader av ett folk som levde under helt andra ekonomiska villkor. Avkastningskrav på denna civilisationens grundutrustning ansågs främmande och rentav löjliga, annars hade dessa byggnader aldrig kommit till. Nationalparker, nationalälvar och reservat för den biologiska mångfalden är likaså exempel på tillgångar som vi måste bevara utan tanke på den omedelbara avkastningen. Det är av samma skäl orimligt att lägga avkastningskrav på den fria tanken, på grundforskningsinstitutioner i sanskrit, exegetik, vetenskapsteori, rättshistoria och andra vetenskapsdiscipliner som inte kan antas ha en direkt och omedelbar nytta. Marknadsvärdet på ett naturhistoriskt riksmuseum är ur den synvinkeln lika med noll, liksom värdet av internationellt oersättliga museisamlingar. Likafullt har vi lagt hyror/avkastningskrav på gamla byggnader på en nivå som gör det omöjligt för institutionerna att bedriva sin verksamhet. Synsättet att lägga avkastningskrav på ideella, grundvetenskapliga och nationella värden måste ersättas med ett mer vidsynt och framåtsyftande synsätt. Nya former för finansiering av lokalkostnaderna måste utarbetas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GP02Fi205 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi205av ()Sambeskattning av förmögenhet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sambeskattningen av förmögenhet för äkta makar upphör 2002. Slopad sambeskattning av förmögenhet Flera instanser anser att sambeskattningen av förmögenhet för makar bör upphävas, däribland , vars synpunkter bör väga tungt i detta sammanhang. 1990 remissbehandlades förmögenhetsbeskattningen. De flesta remissinstanser svarade att de föredrog särbeskattning framför sambeskattning, men ingen förändring har skett. Historiskt infördes förmögenhetsskatt 1920, och 1947 sambeskattning av förmögenhetsskatt. har flera beslut fattats av i syfte att uppnå ekonomisk jämställdhet mellan könen, men kvar finns sambeskattning av förmögenhet. 1971 beslutades om särbeskattning av arbetsinkomsten, 1980 avskaffades äkta make-prövning för studiemedel och 1987 beslutades om särbeskattning av kapitalinkomst. var det första land som skrev under . Det är nu dags att ta steget fullt ut och stifta lagar som innebär att lever upp till kvinnodiskrimineringskonventionen och slopar kvarstående hinder för ekonomisk jämställdhet. En viktig fråga för att uppnå jämställdhet är de ekonomiska villkoren för kvinnor och män. 2002 är det att ta ytterligare ett steg på vägen mot ekonomisk jämställdhet och slopa sambeskattningen av förmögenhet. Vad består det logiska i att förmögenhet skall sambeskattas medan inkomster av lönearbete och kapital särbeskattas? Finansministern har under det gångna riksdagsåret envist upprepat att tiderna nu är goda och att det är dags för socialdemokratin att genomföra reformer. Statsministern har uttalat att han är feminist. Ett utmärkt exempel på lämpliga reformer för att bekräfta att regeringen verkligen menar vad den säger är att slopa sambeskattningen av förmögenhet för äkta makar.
mot · GP02Fi206 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi206av m.fl. (fp)Öppenhet för till riksdagsbeslut beslutar att det i riksbankslagen införs en bestämmelse om offentliggörande, efter möjlighet till viss fördröjning, av direktionens protokoll. beslutar att det i riksbankslagen införs en bestämmelse om offentliga utfrågningar i utskott. Motivering har riksbank en oberoende ställning. som gått har öppenhet ökat och den penningpolitiska debatten blivit intensivare. Det är bra. En oberoende riksbank förutsätter en livaktig penningpolitisk debatt, i vilken även företrädare för regering, riksdag och riksbank kan delta. liberalerna var tillskyndare av riksbanksreformen. Detta är en reform som vunnit allt vidare anslutning. Men ytterligare förbättringar är möjliga och önskvärda. Vi menade redan vid tiden för reformen att öppenheten borde tillförsäkras genom en regel om offentliga protokoll från direktionens sammanträden. direktion har sedan valt att på eget initiativ offentliggöra protokollen, med viss fördröjning. Det är bra. För att säkerställa denna ordning för framtiden bör dock den nu tillämpade praxisen införas i riksbankslagen. Det vore även bra att få rätt att avhålla utfrågning med representanter för stadfäst. I riksdagsordningen regleras allmänt formerna för sådana utfrågningar, men ingen regel finns som garanterar allmänhetens insyn genom offentliga utfrågningar, ej heller om skyldighet att delta. Detta bör nu stadfästas genom bestämmelse i riksbankslagen. () () ()
mot · GP02Fi207 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi207av ()Värdetransporter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att PSAB genast bör upphöra med att tillhandahålla värdetransporter på marknaden. Värdetransporter Den skattesubventionerade näringsverksamheten har lett till att konkurrensen mellan privat näringsverksamhet och statliga bolag har snedvridits till de privata näringsidkarnas nackdel. Såväl i som i den allmänna debatten har ifrågasatts om utvecklingen av den statliga näringsverksamheten är förenlig med konkurrenslagens bestämmelser. Företrädare för har uppgivit att verket ofta får samtal från förtvivlade företagare som utsätts för illojal konkurrens från offentliga organ, vilka upplevs ha enorma finansiella muskler. accepterar inte sammanblandningen av myndighetsutövning och producentverksamhet på en konkurrensutsatt marknad. Jag anser att staten, kommuner och landsting skall avveckla den näringsverksamhet de bedriver eller sälja denna till den privata sektorn. Detta gäller oavsett om näringsverksamheten sker i bolags- eller förvaltningsform. En sådan förändring kommer att ta tid, dels beroende på omfattningen av näringsverksamheten, dels beroende på den politiska viljan hos regeringen. Det är därför viktigt att genom ändrade lagar och regler se till att skadeverkningarna av den statliga näringsverksamheten begränsas. En allt större del gäller den offentliga sektorns ohämmade expansion på den öppna marknaden, hur skattesubventionerade statliga bolag med dumpade priser konkurrerat ut privata företagare. Offentlig verksamhet har ofta inte anpassat sin kostnadsredovisning till vad som krävs i en konkurrenssituation. Det är vanligt att olika verksamheter drivs integrerat inom samma förvaltning eller bolag. Risken är då påtaglig för att den konkurrensutsatta delen subventioneras av den icke konkurrensutsatta verksamheten. Det senaste exemplet på hur en skattesubventionerad näringsverksamhet ger sig ut på en redan fungerande marknad är , , som börjat med värdetransporter. PSAB är ett helägt dotterbolag till och gick med ca i förlust . Detta leder till att PSAB konkurrerar med en redan befintlig verksamhet som tillhandahåller denna tjänst. Övriga värdetransportföretag, som har vinstkrav på sig, blir nu utsatta för en snedvridande konkurrens. Detta är ett ganska talande exempel på hur man med skattepengar försöker att tillhandahålla en tjänst som redan existerar. bör genast, genom sitt dotterbolag , upphöra med att driva värdetransportföretag och i stället ägna sig åt kärnuppgifterna: värna penningvärdet, främja ett säkert och effektivt betalningsväsende, sedel- och myntutgivning och förvalta guld- och valutareserven.
mot · GP02Fi211 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi211av ()upphandling och Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om upphandling och . Motivering Det globala och de lokala besluten att anta handlingsplanen i innebär att man globalt och lokalt politiskt förbundit sig att ta ett ekonomiskt ansvar som inkluderar socialt ansvar och miljöansvar. De regler som gäller för upphandling motverkar genomförandet av åtagandena i , eftersom varken sociala konsekvenser eller miljökonsekvenser och miljökostnader får tas med som kriterier när upphandling sker. Stramt företagsekonomiska kalkyler visar att det blir billigare att importera varor från länder med billig arbetskraft som inte har det sociala skyddsnät som omger anställda på vår arbetsmarknad och som heller inte har utvecklat den miljömedvetenhet som vuxit sig allt starkare i och därför kan offerera lägre priser. EU har varit medfinansiär i ett antal projekt som bl.a. stimulerat lokalproducerade produkter, social utveckling m.m. Frågan om hur vi skall kunna följa direktiven i handlingsplanen i vid upphandling, och stimulera en humanekologisk tillväxt som motverkar social utslagning och miljöförstöring, är en nationalekonomisk och politisk fråga som måste ut inom EU. måste skyndsamt aktualisera dessa frågor inom den Europeiska unionen.
mot · GP02Fi212 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi212av m.fl. (v)Kreditupplysningsregister 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av beloppsgräns för betalningsförsummelser och en översyn av gallringstider. 2 Bakgrund Uppgifter i ett kreditupplysningsregister om en försenad eller utebliven betalning kan få mycket stora konsekvenser för den enskilde. En sådan uppgift kan i mycket hög grad påverka den enskildes vardagliga frihet, t.ex. att hyra bostad eller vid byte av elleverantör. Från integritetssynpunkt bör därför kreditupplysning inte innehålla uppgifter om enstaka mindre betalningsförseningar. Det är dessutom i många fall fråga om förstagångsgäldenärer och det rör sig ofta om mindre belopp. Det kan också vara så att betalningsförseningar beror på omständigheter som gäldenären inte rådde över eller på missförstånd från gäldenärens sida. Anledningen till betalningsförsummelsen behöver alltså inte bero på bristande betalningsvilja eller bristande betalningsförmåga. 3 Ny lagstiftning har vissa ändringar i sekretesslagen gjorts, så att vissa uppgifter kommer att omfattas av sekretess hos kronofogdemyndigheten. Syftet är att komma till rätta med problemet med att uppgifter om enstaka betalningsförsummelser ska leda till konsekvenser som beskrivits ovan. Sekretessen inträder i princip i och med att betalning sker och målet kan anses avslutat. Sekretess gäller dock inte om en person vid fler än ett tillfälle inte betalat sina skulder inom föreskriven tid. I klartext betyder det att om en person får mer än en betalningsanmärkning under loppet av så omfattas inte dessa uppgifter av sekretesskyddet. Den förändrade lagstiftningen som beskrivits ovan tycker vi är ett steg i rätt riktning. Det är dock inte tillräckligt. Kreditupplysningar kommer även i fortsättningen att innehålla uppgifter om enstaka mindre betalningsförseelser om än i mindre omfattning . Vi anser det därför nödvändigt att se över möjligheten att införa en beloppsgräns under vilken betalningsförsummelser över huvud taget inte ska bli föremål för registrering i kreditupplysningsregister. En beloppsgräns kan vara knuten till en enskild skuld eller till ett sammanlagt skuldbelopp. I sammanhanget anser vi också att man bör överväga att förkorta gallringstiderna för mindre betalningsförsummelser. Översynen av beloppsgränser och gallringstid ska göras med beaktande av personlig integritet och med beaktande av vilka uppgifter som anses vara nödvändiga, adekvata och relevanta i ett kreditupplysningsregister. Vad som ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. () () () () () () () () () () Per () () ()
mot · GP02Fi215 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi215av ()Kommunala kostnadsutjämningssystemet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omarbetning av faktorerna för kollektivtrafiken samt individ- och familjeomsorgen i det kommunala kostnadsutjämningssystemet. Motivering I samband med vårpropositionen 2001 nämns att en parlamentarisk utredning skall tillsättas med uppgift att se över det kommunala utjämningssystemet. I denna motion tas upp två faktorer i systemet som det är mycket angeläget att se över i detta sammanhang. Kollektivtrafiken Kollektivtrafiken i bedrivs av ett för kommunerna gemensamt bolag. I en utredning angående denna trafik har det visat sig att kostnadsutjämningen för kollektivtrafiken starkt bidrar till att kommunernas nettokostnad inte alls avspeglar omfattningen eller nyttan av kollektivtrafiken. Vissa förortskommuner till har till exempel en omfattande kollektivtrafik som är till stor nytta och är viktig för de aktuella kommunerna, men som får betydande kostnadsutjämningsbidrag. Andra kommuner med betydligt mindre omfattning på sin kollektivtrafik får bidra till kostnadsutjämningen trots att man får betydligt högre nettokostnad för kollektivtrafiken. Exemplet från visar att kollektivtrafikfaktorn i kostnadsutjämningen har mycket liten träffsäkerhet. I den översyn av det kommunala kostnadsutjämningssystemet som aviserats bör, bland annat med detta exempel från som bakgrund, även kollektivtrafikfaktorn bli föremål för omprövning. Individ- och familjeomsorgen Den nuvarande modellen vad gäller kostnadsutjämning för individ- och familjeomsorg slår mycket fel i vissa enskilda kommuner. En del kommuner kan t ex drabbas av att få betala stora summor i kostnadsutjämning, trots att de egna kostnaderna ligger betydligt högre än vad modellen utvisar. En delförklaring kan vara att faktorerna inte alls beaktar kostnaderna för t ex institutionsvårdsplaceringar. Detta drabbar kommuner som har väldigt stor del av sina sociala kostnader i form av utgifter för sådana placeringar. Modellen bör därför i samband med den aviserade översynen omarbetas också vad gäller faktorer för individ- och familjeomsorg.