ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T221 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T221av ()Samordning för tågresenärer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samordning av biljettsystem och resevillkor för tågresenärer. Motivering För samordning av biljettsystem, marknadsföring, allmänna villkor etc bildades Samtrafiken i . Företaget ägs gemensamt av Express, , Destination , SJ, och länstrafikföretagen i alla län. Syftet med verksamheten är att underlätta för resenärer som behöver göra byten mellan olika trafikföretag för att nå resmålet. Samtrafiken har skapat Tågplus, en enhetlig samtrafiktaxa för genomgående biljetter, som omfattar förbindelser mellan 2 600 orter i . SJ:s och de olika tågbolagens olika biljettsystem har sedan avregleringen av persontågtrafiken ändå varit ett hinder för effektiv samordning av biljettförsäljningen. En bättre biljett- och bokningssamordning behöver komma till stånd mellan SJ och andra tågoperatörer. Biljettsamverkan är i första hand en fråga för de olika operatörerna att lösa. Detta måste ske på ett konkurrensneutralt sätt. Det ligger i enlighet med vad som anges i Rikstrafikens instruktion, i myndighetens uppgifter att bl.a. verka för att olika biljettsystem ska samordnas. Ett arbete med en nationell kommunikationsstandard för informationsspridning, reservation och biljettering pågår. Kunden ska kunna köpa en tågbiljett hos vilket bolag som helst, oberoende av sträcka. Rikstrafiken ställer krav på att de som vinner upphandlingen av den tågtrafik som Rikstrafiken ansvarar för ska använda den nya standarden. Rikstrafiken måste i pågående och kommande upphandlingar verka för att olika operatörer ska ha en mer utvecklad biljettsamverkan också vad gäller att inte skapa merkostnader för kunder som redan erlagt en grundavgift. Operatörerna måste göra stora ansträngningar för att biljettförsäljning och biljettsamordning ska fungera bättre.
mot · GP02T222 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T222av de ()MC-ljus Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till sådana ändringar i berörd lagstiftning att det blir tillåtet för motorcykelekipage att använda dubbla ljus i enlighet med vad som anförs i motionen. Motiv till mitt förslag Att synas är A och O i trafiken. Detta gäller inte minst motorcyklar. Det visar sig att i många fall där bilföraren är vållande i motorcykelolyckor beror det på att bilföraren helt enkelt inte har sett motorcykeln. är det möjligt för motorcyklar att ha dubbla ljus, dvs. både halvljus och ljus i triangel. Detta är dock tyvärr bara tillåtet . Det innebär att det under gryning, skymning, kvällar och nätter bara är tillåtet att använda halvljus. Motivet till detta tycks vara att det föreligger bländningsrisk. För motorcykelekipage är naturligtvis risken att bli påkörd lika stor dag som natt. Bländningsproblematiken går att komma åt genom att föreskriva att man skall blända av vid till exempel möte. Detta gäller ju för bilar.
mot · GP02T224 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T224av ()Beslagtagande av svarttaxibilar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om effektivare åtgärder mot dem som kör svarttaxi. Motivering Trots att straffmaximum för olaga yrkesmässig trafik höjdes från fängelse till har antalet svarttaxiförare inte minskat. Forfarande utdöms nästan uteslutande bötesstraff i de fall svartskjutsare ertappas, och de kan följaktligen omgående återuppta sin olagliga och konkurrenssnedvridna verksamhet. Inte minst med hänsyn till de risker kunderna ofta ungdomar utsätts för då de åker svarttaxi måste kraftfullare åtgärder vidtagas. Med den lagstiftning som finns kan svarttaxiförarnas körkort återkallas, men denna åtgärd är inte heller tillräcklig. Bland dem som kör svarttaxi är respekten för lagen ringa. Många av dem är kriminella och förekommer i brottsregistret och de hejdas inte av risken att gripas för olovlig körning. Enda effektiva vägen att sätta stopp för dem torde vara att beslagta deras fordon efterhand som de ertappas. Även om många av dem som kör olovligt har tillgång till flera bilar bör åtgärden med tiden ge önskat resultat och förhoppningsvis även verka avskräckande så att nya svarttaxibilar inte tillkommer.
mot · GP02T225 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T225av (c)Förtur för den fasta befolkningen på färjor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att får till uppgift att ge den fasta befolkningen samt nödvändiga transporter förtursbevis till färjorna till och från fastlandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ansvariga på färjan får delegation på befogenhet att ge dem med förtursbevis förtur på färjeturen. Motivering Flera av de öar i vårt land som ej har fast förbindelse med fastlandet har istället en färjeförbindelse som ansvarar för. Många av dessa öar brukar mångdubbla sin befolkning , både med turister som är ägare till fritidshus och med dem som är tillfälliga turister. Detta leder till långa köbildningar med långa väntetider vid färjelägena. För de mantalsskrivna, de fast boende på ön, som kanske har sitt arbete på fastlandet blir det stora olägenheter genom att de får tillbringa i väntan vid färjelägena. har utfärdat förtursbevis med foto för den fasta befolkningen och även för nödvändiga transporter till ön. Detta har fungerat bra, men det är borttaget tillbaka. Förtursbevis bör därför återinföras till fast boende och nödvändiga transporter. För att kunna hantera denna fråga i praktiken måste den ansvarige på färjan få delegation att ge dem med förtursbevis förtur på färjan. Detta bör ges regeringen till känna.
mot · GP02T226 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T226av ()Överlastavgifter Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen om överlastavgift i enlighet med vad som anförs i motionen. Bättre rättssäkerhet för åkeriföretagare Det bör finnas tydliga sanktioner som uppfattas som rimliga och rättvisa när det gäller företeelsen överlast av fordon. Med dagens regler är det svårt att uppfatta överlastavgiften som en avgift. Överlastavgiften fungerar i stället som en sanktion av ett, omedvetet eller medvetet, lagbrott. Detta innebär att man vid en förseelse kan drabbas av dubbla sanktioner. Dels genom förar-/ägaransvaret via det vanliga rättssystemet, dels genom överlastavgiften via en särskild rutin vid . Det framstår som speciellt olustigt och inkonsekvent då de båda systemen, vilket ibland händer, leder till olika slutsatser. Genom överlastavgift som utdöms av kan en åkeriägare åläggas en bestraffning för en förseelse som ej kunnat styrkas vid prövning av tingsrätten. Nuvarande system har också den bristen att det inte går att överklaga situationer som den vilken redogörs för nedan: En åkeriägare ger sin anställda förare uttryckliga direktiv om vilket vägval som skall användas, för en viss transport, för att undvika ett vägavsnitt med lägre bärighet. Föraren väljer ändå, oklart om av glömska eller av nonchalans, att köra den förbjudna vägen och ertappas av polis, med kraftiga böter och överlastavgift som följd. Föraren medger att han fått order om att välja annan väg, men hävdar att man inte kan ta hänsyn till detta inom ramen för gällande regler. För åkeriföretagaren som gjort allt det som åligger honom är detta naturligtvis frustrerande och oerhört otillfredsställande. Ett annat problem är att marginalerna i överlastavgiftssystemet är mycket små då man ser till de praktiska förhållandena ute på fältet. De är så små att en felbedömning av tyngdpunkten exempelvis på ett virkeslass, kanske lastat ute i skogen och med ögonmått och erfarenhet som enda hjälpmedel, med kan avgöra om överlastavgift skall utgå eller ej. Lagen om överlast, ÖVL, bör ändras så att rättssäkerheten för i första hand åkeriföretagaren/arbetsgivaren förstärks. Det borde räcka med en enda rättstillämpning. Om nuvarande system med prövning av såväl tingsrätt som av länsstyrelse skall bibehållas, måste koordination ske mellan de båda sanktionssystemen. Regelsystemet för överlast bör även ses över för att anpassas bättre till de praktiska utomhusförhållanden som råder vid lastningstillfället.
mot · GP02T227 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T227av de ()Olyckor med äldre personer i trafiken Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att regeringen vidtar och föreslår åtgärder för att minska antalet fordonsolyckor där äldre bilförare är inblandade. begär att regeringen lägger fram förslag till sådana lagändringar som gör det möjligt för äldre fordonsförare att erhålla körkort med en begränsad behörighet i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivet till mitt förslag Drygt en miljon körkortsinnehavare har uppnått åldern eller äldre. Att fråntas körkortet på grund av hög ålder ses som ett mycket stort ingrepp i den enskildes liv. Tillgång till egen bil ger möjligheter till ökad livskvalitet och rörlighet. För många är den egna bilen dessutom ett nödvändigt kommunikationsmedel på grund av brister i de allmänna kommunikationerna. Vi kan inte blunda för att gruppen utgör en femtedel av alla körkortsinnehavare samt en tredjedel av alla i trafiken dödade bilförare. I vilken utsträckning de varit vållande till trafikolyckorna framgår inte av statistiken, men vi vet att de mest typiska äldreolyckorna är korsningsolycka, vänstersväng in på korsande väg och att man missat väjnings- eller stopplikt. Påkörning bakifrån och att man befinner sig i fel körfält är andra orsaker. Bakom olyckorna ligger hälsoproblem, till exempel nedsatt hjärnfunktion, hjärt-kärlsjukdom, epilepsi, diabetes, alkoholberoende och vakenhetsstörningar. Ett särskilt problem utgör läkemedel som kan påverka körförmågan. De allra flesta äldre bilförare anpassar sitt bilkörande efter sin förmåga och kör försiktigt och trafiksäkert. Åtgärder behöver dock vidtas för att minska antalet fordonsolyckor där äldre bilförare är inblandade. En sådan är att vid förnyelse av körkort informera åldersgruppen om olycksfallsriskerna. En annan är att stimulera fordonstillverkarna att anpassa bilarna till äldres speciella behov, t.ex. att utforma kontrollfunktioner på ett tydligt och enkelt sätt så att de inte distraherar föraren. En tredje är att ändra lagstiftningen så att det blir enkelt att erhålla körkort med begränsad behörighet, till exempel körning endast i dagsljus. tycks inte ha för avsikt att initiera några ändringar i gällande bestämmelser. Jag anser därför att utskottet bör föreslå att regeringen skall vidta och föreslå åtgärder för att minska antalet fordonsolyckor där äldre bilförare är inblandade.
mot · GP02T228 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T228av och ()A-traktorer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade regler för A-traktorer. Motivering Det finns ca 10 000 registrerade A-traktorer i . För de ungdomar som sysslar med A-traktorer som hobby är det ett intresse som i de flesta fall upptar hela deras fritid. De skiljer sig i det avseendet inte nämnvärt från de kompisar som valt att satsa på exempelvis ishockey eller fotboll. Drömmen är att bli bäst. Att ha det läckraste åket smäller lika högt som att få spela i A-laget, kanske ännu högre. I likhet med, eller kanske i ännu högre grad , dem som idrottar är de som sysslar med A-traktorer skötsamma ungdomar. Vem har tid att vara ute och rumla när han måste skruva, och inte går det att vara onykter när man skall ut och dra en sväng på stan. Dessutom är det så att A-traktorer som hobby ger goda kunskaper i hur ett fordon fungerar och framförs. Därmed blir ofta de som sysslat med A-traktorer som unga mycket duktiga bilförare. A-traktorägarna har dock ett problem. Den får högst gå /h på motorns maxvarv. Förutom att detta innebär en onödigt hög bensinförbrukning, slits motorerna otroligt hårt. Detta har lett till att många försöker fuska för att kunna köra mera skonsamt, men därmed även fortare, med sina bilar. Vi anser att man bör ändra bestämmelserna så att en konstruktiv hastighet /h tillåts. Den tillåtna hastigheten för framförandet av fordonet skulle dock ändå vara /h. Vid denna hastighet skulle motorn då gå på ca 3 000 varv, vilket vore skonsammare för motorerna än dagens maxvarv. Eftersom åldern för övningskörning har sänkts till , är det enligt vår mening rimligt att ge en 16-åring ansvaret att hålla en lagstadgad hastighet /h även om traktorn kan köras i /h. En vuxen bilförare förväntas ju hålla hastighetsgränserna även om det egna fordonet har kapacitet för att köra /h. I det fall hastighetsgränsen överskrids får man ju ta sitt straff. Det kan vara en nog så bra hållhake på en 16-åring som längtar efter att få ta körkort för bil. () ()
mot · GP02T230 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T230av ()Lokalisering av ny vägtrafikinspektion till Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Vägtrafikinspektionens lokalisering till . Motivering I en utredning har det lanserats en tanke om en ny nationell Vägtrafikinspektion. Myndighetens uppgifter underlättas av ett nära samarbete med andra myndigheter som arbetar med vägfrågor och trafikfrågor. I finns redan , och . Det innebär att med en placering i kan Vägtrafikinspektionen redan från start ha en nära koppling till forskning inom området, vilket garanterar en hög kvalitet på myndighetens arbete.
mot · GP02T231 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T231av och ()Körkortsutbildningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av första hjälpen-undervisning som en obligatorisk del av körkortsutbildningen. Motivering Trots att de positiva effekterna av första hjälpen-utbildning, i vilken hjärt- och lungräddning ingår, är väl dokumenterade får allt färre människor numera lära sig hur de skall agera i samband med olyckshändelser och vid plötsliga sjukdomsfall. Den obligatoriska utbildningen är begränsad till försvaret och visssa yrkeskategorier. Med tanke på hur få värnpliktiga som utbildas, minskar antalet individer med fullgoda kunskaper om vad de skall göra när skadade och sjuka personer slutar andas och får hjärtstillestånd, detta trots att Röda Korset och företagshälsovården arrangerar kurser. Obligatorisk första hjälpen-lektioner i samband med förarutbildningen skulle göra att fler kan och vågar göra en insats vid trafikolycker och i andra sammanhang där liv är i fara. I sammanhanget bör noteras att dessa kunskaper även ger ökad riksmedvetenhet och ett trafiksäkrare beteende. I flera europeiska länder är undervisningen i första hjälpen redan införlivad i körkortsutbildningen. Vår körkortsutbildning bör kompletteras med en första hjälpen-kurs. () ()
mot · GP02T232 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T232av ()Rätten att överklaga beslut om körkortsprov Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten att överklaga beslut om godkännande/underkännande av körkortsprov samt rätt till second opinion vid sådana prov. Motivering De långa väntetiderna för körkortsprov är ett allvarligt problem, som diskuteras mycket i media. För personer som fått sina prov underkända, blir problemet ofta flerfalt svårare. Känslan att vara utlämnad till den enskilde trafikinspektörens godtycke upplevs i sådana fall som påtaglig för en ung körkortsaspirant. Detta i synnerhet om vederbörande blivit underkänd mer än en gång. Genom de långa väntetiderna blir beskedet om ett underkänt prov också mer dramatiskt, om väntetiden till nästa provmöjlighet är lång. Enligt körkortslagen (1998:488), 8 kap. 3 § andra stycket, kan inte beslut om godkännande av förarprov överklagas. Länsrätten i har avvisat ett överklagande med hänsyn till denna paragraf. Jag tycker att lagen skall ge en möjlighet att överklaga beslut om godkännande/underkännande av förarprov för körkort. borde en körkortsaspirant ha garanterat rätten till en second opinion under provtillfället, t.ex. i form av sin körlärare. En sådan bestämmelse skulle innebära ökad garanti för att vederbörande inspektör tydligt kan motivera sitt beslut inför körkortsaspiranten, som det skulle öka rättstryggheten i en viktig fråga.
mot · GP02T233 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T233av ()Väntetiderna för avläggande av körkortsprov Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om väntetiderna för avläggande av körkortsprov. Motivering I stora delar av landet är väntetiderna för avläggande av körkortsprov långa. En väntetid på upp är helt oacceptabelt. Först får man vänta för att avlägga teoriprovet och sedan ytterligare för uppkörningen. Denna situation innebär svårigheter såväl för körskolorna som för eleverna, med bl.a. ökade kostnader och stor besvikelse som följd. Jag anser att bristen måste avhjälpas, och nödvändiga resurser måste ställas till förfogande.
mot · GP02T234 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T234av och ()Åldergränsen för att få köra moped Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sänka åldersgränsen för att få köra moped. Motivering Ungdomar bör få börja köra moped det år de fyller 15. Hur många ungdomar nekar till att låna ut sin moped när klasskamraten, grannen eller bästisen vill låna moppen och provköra? Om den som lånar mopeden är och stoppas av polisen eller anmäls på annat sätt, betyder det att föraren rapporteras till de sociala myndigheterna. Mopedägaren får böter och beviljas senare inget körkortstillstånd som sextonåring. Föräldern är lagbrytare om han/hon köpt en moped till sitt barn före 15-årsdagen. Därmed mister kanske föräldern sitt eget körkort. Om någon bryter mot lagen ska man naturligtvis sona sitt brott. Är man mogen att få körkortstillstånd för bil borde man kunna vara mogen att få köra moped under det år, som man fyller . Enligt polisen är mopedförare mer skyddade i trafiken än cyklister. Mopedförarna har oftare hjälm på sig under körturen. Åldersgränsen för när ungdomar ska få börja köra moped bör därför ändras enligt vad som sagts ovan. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02T235 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T235av ()E22 genom Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ombyggnad av genom . Motivering Det finns ett antal angelägna vägprojekt i länet, ett av dessa är E 22. Det är en som snabbt skall leda trafiken utmed ostkusten från genom och förbi . Sträckan är länets mest olycksdrabbade trafiksträcka. Flaskhalsar vid utfarten från skapar långa köer och stor irritation vilket drar upp hastigheten och skapar farliga omkörningar. Bron över stoppar också upp trafiken då det är regelbundna broöppningar. Hela ostkustens tunga trafik leds genom . Vägen är dragen rakt igenom bebyggelse med skola och bibliotek på ena sidan, villor och affärscentrum på den andra sidan. Sjuka, pensionärer, skolbarn, människor på väg till arbete eller bibliotek måste passera den tungt trafikerade vägen, något som är helt oacceptabelt. Söder om inträffar frekvent viltolyckor vilket förvärras av skog inpå vägen och att det inte finns några viltstängsel. E 22 har länge fått stå tillbaka på grund av att E 4 passerar genom länet och att denna väg har prioriterats. Prioriteringen är inte fel men bägge Europavägar måste ges en mer likvärdig standard.
mot · GP02T236 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T236av och ()Ombyggnad av Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om ombyggnad av mellan över och mot . Motivering har en av ostkustens största hamnar. Den ligger dessutom inom bekvämt transportavstånd för hela industriproduktion. I finns också internationell flygplats och här passerar förbi även länets stora genomfartsvägar som E 4 och E 22. Här finns också både och flygplatser med internationell och inrikes trafik. En del av det gods till som går genom kan därför med fördel istället föras över hamn. Av stor regional betydelse för är en fungerande transportled till och från över och till hamnen i . Norr om ligger ett av största sågverk som levererar kubikmeter sågat virke och i finns ett av stora exportföretag, Alstom. mellan och är den pulsåder som ska utgöra livsnerven för en fortsatt expansion i regionen. är dock både smal och kurvig och har sin dragning delvis genom villabebyggelse. Ombyggnad har diskuterats och otaliga försök har gjorts att få tillstånd en acceptabel riksväg. Både länets kommuner och genom Östsams ideella förening och tjänstemän är överens om att detta projekt bör ha hög prioritet. () ()
mot · GP02T237 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T237av ()Skärgårdsliv och kommunikationer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förutsättningarna för ett nationellt stöd för person- och godstrafiken i skärgården bör utredas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att hänsyn måste tas till öars specifika trafiksituation och därmed skapa realistiska regler för vägansvar och kriterier för allmän/enskild väg. Motivering Goda kommunikationer är en förutsättning för en levande skärgård året runt. Bra och moderna kommunikationer är också en förutsättning för att både den yngre generationen och intresserade nybyggare kan tänka sig att ta steget och bli skärgårdsbo på riktigt. Förutom rimliga boendekostnader är tillgången till bra kommunikationer och goda transportmöjligheter lika avgörande för skärgårdens tillväxtmöjligheter som för landsbygdens. Det som dock är skillnaden är att man som skärgårdsboende är beroende av att det finns kommunikationsmöjligheter som den enskilde inte själv kan bestämma över. Bilen är liksom inte lösningen om man bor på en ö utan fast landförbindelse. Dessutom är en skärgårds/öbo oftast mer beroende av att det finns en genomtänkt och god logistik mellan olika kommunikationer. Detta har avgörande betydelse för såväl lokal service som för möjligheten att kunna bo i skärgården men kanske arbeta på fastlandet. Det är viktigt att kollektivtrafiken och andra transportbehov för skärgårdsområdena ses över för att kunna samordnas och skapa konkurrenskraftiga transportkostnader för dem som är beroende av godstransport på sjön. Det kan gälla vanlig service liksom handel lika väl som godstransport inom t.ex. den småskaliga jordbruksnäringen. Färje- och fartygstrafik mellan öar och mellan öar och fastland är en del av en större kommunikations- och transportkedja, en kedja som måste ses utifrån ett helhetsperspektiv där anslutande vägar, hamnar, parkeringsplatser, järnväg och bussar hör samman. Därför är det rimligt att staten tar ett samlat ökat ansvar för att stärka person- och godstrafiken i skärgården. Förutsättningarna för ett nationellt stöd för person- och godstrafiken i skärgården bör därför utredas. Vad gäller ansvar för vägar så blir även övärlden väldigt unik och dess situation kan inte jämföras med glesbygd på fastlandet. Därför är det orimligt från statens sida att överföra ansvar för allmänna vägar till dem som bor i åretruntboende på öarna längs den svenska kusten. Det är även orimligt att använda sig av samma kriterier för allmän/enskild väg på land som på en ö. Hur ofta är det genomfartstrafik och främmande trafik på en ö? Krav på 50 fordon är dessutom en orealistiskt hög siffra för många öar, hur attraktiva de än må vara . Därför måste hänsyn tas till öars specifika trafiksituation och realistiska regler skapas för vägansvar och kriterier för allmän/enskild väg.