ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02A281 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A281av () AMS Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lägga ned AMS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna i bör åläggas att införa jobbgaranti för arbetslösa. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att merparten av AMS anslag bör överföras till kommunerna så att de kan hantera jobbgarantin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en kompetenspeng. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att privata entreprenörer i huvudsak skall sköta den kommunala jobbgarantin. Motivering Det är mycket få personer i som själva har erhållit, eller känner någon som erhållit, ett arbete genom arbetsförmedlingarnas och AMS-systemets försorg. Ett flertal studier och rapporter, bland annat från RRV och SNS, visar att det mesta av AMS och arbetsförmedlingarnas verksamhet konserverar utanförskap, verkar diskriminerande och motverkar arbete. Missförhållandena blir nästan övertydliga när det gäller invandrade arbetslösa. Många finner sig sitta fast i ett Kafkaliknande utanförskap, där livet styrs av allmänt välmenande tjänstemän och politiker, i en ren eländesindustri. I eländesindustrin skickas människor mellan olika åtgärder, kurser, utbildningar och myndigheter, utan möjlighet att ta sig loss av egen kraft. Bäst resultat när det gäller arbetsförmedling uppnår enskilda entreprenörer och bemanningsföretag. Samordningen mellan socialtjänst och arbetsförmedling (och eventuellt ) är upp till de enskilda organisationerna och de enskilda tjänstemännen eller i bästa fall föremål för försöksverksamhet inom Finsam eller Socsam. Även försöken begränsas av att myndigheter frivilligt samarbetar. Det är hög tid att nu flytta makten från byråkrater och politiskt etablissemang och återföra denna makt till de enskilda människorna. Kommunerna skulle kunna ges såväl pengar, befogenheter som skyldigheter. En arbetsgaranti skulle kunna införas där kommunen ålägges att , exempelvis , ordna arbete till den arbetssökande. Detta skulle vara möjligt om nuvarande AMS-resurser samordnas med kommunens socialbidragssystem. Ingen som vill och kan arbeta skulle tvingas till ett liv i bidragsberoende. Det bästa vore naturligtvis om detta kunde ske per entreprenad, med hjälp av privata aktörer, för att på så sätt göra det mer effektivt. En kompetensutvecklingspeng, eller vad man väljer för namn, skulle ge den enskilde arbetssökande makt att välja utbildning eller praktikplats efter egna önskemål och egna behov. Den arbetslöse vet bättre än aldrig så skickliga tjänstemän vad som krävs i utbildningsinsatser för att erhålla ett riktigt arbete. På platser där ett system enligt ovan provats minskar arbetslöshet, bidragsberoende och utanförskap dramatiskt.
mot · GP02A282 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A282av ()Gränssamarbetet mellan och 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att lägga fram konkreta förslag som underlättar gränssamarbetet mellan och samt att på försök inrätta ett Norgekontor. 2 Gränsen mot I många delar av västra är möjligheten till en effektiv arbetsmarknad över gränsen mot viktig. För t.ex. har detta stor betydelse för såväl näringsliv som sysselsättning. har man både i och i strävat efter att underlätta för medborgare att arbeta i det andra landet. Trots det finns fortfarande krångel och informationsproblem. Det är bland annat frågor inom skatte-, tull- och socialförsäkringsområdet som kan vålla problem. Förutom långa handläggningstider blir också behandlingen och bedömningen av ärenden olika från gång till gång. Det finns en lång rad exempel på hur människor slussats runt till olika myndigheter. Detta skapar irritation och försvårar för den enskilde arbetstagaren. Det som beskrivits bekräftas i en undersökning som gjorts på uppdrag av i och den norska motsvarigheten i Hedmarks fylke. I undersökningen har frågor ställts till arbetsförmedlingar på båda sidor gränsen och till arbetstagare, främst svenskar som arbetar i . I rapporten för en fördjupad integration mellan och identifieras också en rad problemområden som till stora delar sammanfaller med dem som nämnts ovan. Dessutom lyfts frågor fram som är viktiga för utveckling av näringsliv och infrastruktur. Gränshindren kan vara av många slag. Vart och ett kan uppfattas som litet, men sammantaget kan det ändå innebära stora svårigheter i de svensk-norska relationerna. Det är därför angeläget att konkreta åtgärder nu görs för att underlätta gränssamarbetet. Det kan till exempel gälla möjligheterna att effektivisera tillhandahållandet av skattekort och personnummer, möjligheten att förbättra skyddet vid sjukdom, se över regelverket för användandet av bil i det andra landet eller hur informationen kring arbete i annat land kan förbättras. För att underlätta gränssamarbetet är det nödvändigt att konkreta förslag arbetas fram utifrån de underlag som beskrivs i motionen. Eftersom de frågor som berörts ovan griper in i en lång rad politikområden är det också viktigt att ansvaret inom regeringen görs tydligt. Dessutom bör på försök upprättas ett Norgekontor i där information från skattemyndigheter, försäkringskassa, arbetsförmedling och eventuellt fackföreningar samlas under ett tak. Vad som ovan anförs bör som sin mening ge regeringen till känna.
mot · GP02A283 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A283av ()Företagshälsovård Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att alla omfattas av företagshälsovård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att noga följa frågan. Motivering har arbetstagare i många företag inte tillgång till förebyggande hälsovård. I vissa företag har man till och med valt att helt och hållet avstå från företagshälsovård. De fackliga organisationerna har försökt att få till stånd en avtalsreglering av företagshälsovården, men i många fall har man inte lyckats få arbetsgivarparten att gå med på en sådan överenskommelse. Men frågor som rör arbetsmiljö och företagshälsovård kan inte under några omständigheter betraktas som en enskild angelägenhet för arbetsmarknadens parter, eftersom kostnaderna för dåliga arbetsmiljöer ändå drabbar samhället i form av sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Med anledning av detta är det nödvändigt att genom lag föreskriva att en viss nivå skall gälla angående företagens åtaganden om företagshälsovård. En sådan lagstiftning bör vara dispositiv så att den kan anpassas genom kollektivavtal och till de förhållanden som råder i olika branscher och företag. Den viktigaste delen i en god företagshälsovård är det förebyggande arbete som bedrivs i samarbete med skyddsingenjörer, läkare och sjukgymnaster, för att förbättra arbetsmiljön samt för att lära ut ergonomiskt riktiga arbetsmetoder. Företagshälsovården fyller också en viktig funktion vad gäller rehabiliteringsarbetet. Företagshälsovården bör därför, förutom sjukvårdskompetens, även ha teknisk och ergonomisk kompetens samt kompetens om psykosocial arbetsmiljö.
mot · GP02A284 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A284av och ()Effektivisering av arbetsmarknadsutbildning för invandrare Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadsutbildning för invandrare. Motivering Efterfrågan på arbetskraft ökar i snabb takt. råder det arbetskraftsbrist inom vissa yrken och branscher. Företag, kommuner och andra arbetsgivare får svårare att rekrytera. Det höjs röster för arbetsmarknadsinvandring. Detta sker som antalet människor i arbetsmarknadsutbildning eller praktik ökar. Näringslivet ropar efter arbetskraft men är många kvinnor och män med utländska utbildningar arbetslösa eller får arbeta med uppgifter de inte är utbildade för. Många invandrare har vandrat mellan olika åtgärdspaket och arbetslöshet utan att kunna få ett riktigt jobb, vilket invalidiserar även den friskaste arbetssökande. Många invandrare har en bra utbildning från sitt hemland, men trots detta och på grund av språksvårigheter har de svårt att skaffa sig ett arbete som motsvarar deras utbildning och kunnande. Arbetsmarknadsutbildningen och arbetsförmedlingarna måste på ett bättre sätt arbeta för att invandrare med en adekvat utbildning men med bristande kunskaper i svenska språket så fort som möjligt skall få arbete för egen försörjning. Svenskundervisning som syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i det svenska språket och det svenska samhället har stora brister. Arbetslösa invandrare som haft t.ex. kvalificerade arbetsuppgifter och hög utbildning från sitt hemland har måst delta i svenskundervisning i samma grupper som arbetslösa med låg eller ingen utbildning eller arbetslivserfarenhet. Med de nya arbetsmarknadspolitiska beslut som fattat måste vi satsa på vidareutbildning och kompetenshöjande åtgärder för att utnyttja den kompetens som många invandrare har och ta vara på individens resurser. Den teoretiska utbildningen måste varvas med praktik, helst inom yrken man tidigare jobbat med eller vill jobba inom. Det skall vara möjligt att läsa yrkesanpassad svenska i större utsträckning än , som är nivåanpassad till personens övriga kvalifikationer. Vi måste helt enkelt tänka i nya banor för att på bästa möjliga sätt klara sysselsättningen för alla och samarbeta mellan olika aktörer, det lokala näringslivet, utbildningsinstituten, föreningslivet m.m. Det finns bra exempel på t.ex. kommuner som deltar i regeringens storstadssatsning. Med de idéer som väcks i dessa kommuner bör man kunna gå vidare även i andra delar av landet. () ()
mot · GP02A285 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A285av och ()Arbetslöshetsförsäkringen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetslöshetsersättningen. Motivering som avslutade sitt arbete enades om ett antal gemensamma åtaganden av vilka den ena gällde att deltidsarbetslösheten bland vård- och omsorgspersonal skulle halveras november 1999november 2000. Erfarenheterna av det arbetet visar tydligt att det fortfarande finns områden där arbetsgivaren behöver se över sin rekryteringspolicy och arbetstidsplanering samt, inte minst, att en dialog mellan de fackliga parterna för att nå målet kommer till stånd. Regeringen meddelar att den kontinuerligt följer utvecklingen för de deltidsanställda inom vård och omsorg och att AMS har fått ett tydligt uppdrag att medverka i det arbetet. Det sker både centralt med statistik och framförallt genom att förmedlingen matchar lediga platser och deltidsarbetslösa. Därmed underlättar AMS för arbetsgivaren så att de som vill arbeta heltid eller vill utöka sin arbetstid får ett sådant erbjudande. Effekterna av arbetsgivarens arbete i samverkan med parterna och arbetsförmedlingen måste för att vara trovärdigt visa ett bättre resultat än . Om man tittar i statistiken för deltidsarbetslösa inom vård och omsorg och ser vad som hänt , så är det bara ett fåtal av kommunerna och landstingen som klarat halveringen. Det är dessutom så att det finns flera kommuner där deltidsarbetslösheten ökat. Regeringen meddelar att detta är en fråga som bäst löses genom samverkan mellan parterna, men om den vägen inte visar sig fungera måste regeringen pröva andra vägar för att uppnå resultat, t.ex. genom lagstiftning. I det arbetet är det viktigt att följande uppmärksammas. Det finns fortfarande många inom vården med fasta låga sysselsättningsgrader (SSG) som vill arbeta mera och behov finns ju. Om de får en högre tjänst på vikariat, så måste de ta tjänstledigt från sin tjänst med låg sysselsättningsgrad. till konsekvenserna med arbetslöshetsersättningen som kan leda till att man förlorar ekonomiskt på att gå upp i sysselsättningsgrad. När någon arbetar på sin tjänst med låg sysselsättningsgrad och söker en heltidstjänst, så stämplar de . Men när de tar tjänstledigt får de inte stämpla mellanskillnaden från den högre sysselsättningsgraden upp till heltid och då blir det inte längre lika attraktivt att jobba mer tid. När det gäller den deltidsanställdes ersättningsrätt är det AMS uppfattning att ersättning skall utgå, men tillämpningen i dessa fall är inte enhetlig. Det finns alltså exempel på kassor som är av annan uppfattning än AMS. Vi utgår ifrån att regeringen följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behövas för att tillämpningen ska bli enhetlig. Samhällsekonomiskt, för den enskilde och med tanke på att det är brist på vårdpersonal så måste det väl vara bättre att personer arbetar mer om de vill det än att de uppbär arbetslöshetsersättning till . () ()
mot · GP02A287 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A287av ()Semesterlönegrundande frånvaro vid studier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om semesterlönegrundande frånvaro vid studier. Motivering I samband med antagandet av den nya studiestödslagen så ändrades reglerna i semesterlagen om semesterlönegrundande frånvaro vid studier. Ändringen innebär att möjligheterna att vara ledig för studier som frånvaron är semesterlönegrundande begränsas mot det gamla systemet. De nya reglerna i 17 § semesterlagen innebär att frånvaro på grund av studier för dem som beviljats ledighet enbart är semesterlönegrundande om arbetstagaren erhåller särskilt utbildningsbidrag, ersättning för s.k. TUFF-utbildning eller genomgår facklig utbildning. Detta innebär en försämring av villkoren vid studier för vuxna med låg utbildning. För dem som får ledigt för att till exempel läsa in gymnasieskolans basämnen (svenska, matematik, engelska och samhällskunskap), blir inte detta semesterlönegrundande. Denna försämring måste åtgärdas och reglerna i semesterlagen måste återställas.
mot · GP02A288 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A288av och ()Arbetstidsförkortning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om arbetstidsförkortning. Motivering Villkoren i arbetslivet har successivt förändrats, då speciellt med tanke på de ekonomiskt svåra åren , i många fall till en stressigare tillvaro med fler arbetsuppgifter, krav på flexibilitet, tillgänglighet och nya kunskaper. Effektivitetskraven skärps undan för undan. Denna utveckling beskrivs av en del som naturlig och oundviklig för att vi ska kunna hävda vår konkurrenskraft gentemot omvärlden eller en anpassning till de rådande ekonomiska förutsättningarna inom den offentligt finansierade delen av samhället. De arbetstagare som av naturliga skäl känner sig mer i tidsbrist än andra är småbarnsföräldrarna. Efter arbetsdagen ska familjens och barnens behov tillgodoses på ett rimligt vis. Känslan av att inte räcka till infinner sig hos de allra flesta småbarnspappor och -mammor. Lägg därtill det faktum att familjeekonomin i de flesta fall är ansträngd i det skedet när man skaffar familj, barn och bostad. En utformning av arbetstidsförkortning som tar hänsyn till småbarnsföräldrars, i många fall, stressiga vardag är efterlängtad av många. Föräldraförsäkringen är till för att ge möjlighet för nyblivna föräldrar att ta hand om och umgås med sina barn under trygga ekonomiska former. Det är en fantastisk möjlighet men den bör kompletteras med en arbetstidsreform, en arbetstidsförkortning, som ytterligare underlättar för småbarnsfamiljer att kombinera ett aktivt krävande arbetsliv med ett bra familjeliv. () ()
mot · GP02A290 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A290av och ()Lagen om anställningsskydd LAS Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda på vilket sätt anställningstryggheten kan stärkas för de korttidsanställda. Motivering De anställningsformer som ökade mest , med svag ekonomi i landet, var tidsbegränsade anställningar och andra former av korttidsanställningar, så kallade behovsanställningar, timanställningar, objekt- eller projektanställningar. Sammanlagt har drygt 525 000 personer någon form av tidsbegränsad anställning. Det är en ökning med 150 000 . Behovsanställningar, när arbetsgivaren ringer och erbjuder arbete när behov uppstår ofta då arbete skall utföras, är i särklass vanligast bland LOs kvinnor. I åldern bland kvinnorna har tidsbegränsade anställningar praktiskt taget fördubblats , från till nästa 2001. Statistiken visar att det är generellt yngre kvinnor som drabbas av de kortare anställningarna och den större otryggheten. in så kan vi läsa om samvetslösa arbetsgivare som t o m kräver kontrakt vid anställning av unga kvinnor där de förbinder sig att inte skaffa barn! Det är många individer som inte kan planera sin tillvaro långsiktigt p g a osäkerheten över sin privata ekonomi. En fråga man kan ställa sig är vilka effekter det kan få att så många människor i de åldrar, då man normalt skaffar barn och bildar familj, lever med den stora ekonomiska och sociala osäkerheten som en tidsbegränsad anställning innebär. LO har gjort en undersökning med anledning av den ökade osäkerheten som tidsbegränsade arbeten innebär. En slutsats man gör är att osäkerheten faktiskt påverkar människors mest centrala livsfråga som viljan att bilda familj och skaffa barn. Detta är en viktig av flera anledningar till att barnafödandet minskade drastiskt till dagens låga tal. Det absoluta flertalet av oss önskar en fast anställning som ger ekonomisk och social trygghet så att vi kan planera för framtiden med familj, barn, bostad m.m. Detta visar flera undersökningar som har gjorts . Det finns ingen skillnad mellan män och kvinnor eller mellan hög- och lågutbildad. De unga, både tjejer och killar, vill också ha tryggheten som en tillsvidareanställning ger. Trygghet är en förutsättning för ett utvecklande arbetsliv som ger tillväxt både för individer och företag. är det hög tid att utreda på vilket sätt anställningstryggheten kan stärkas för dem med korttidsanställningar. () ()
mot · GP02A291 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A291av och ()Arbetsmarknadspolitiska resurser och utbildningsbehov Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en noggrann analys både när det gäller de arbetsmarknadspolitiska resursernas storlek och utbildningbehov. Motivering Att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten är en prioriterad uppgift och målet är full sysselsättning. Regeringen satte 1996 målet att den öppna arbetslösheten skulle halveras från till vid slutet av . På vägen mot full sysselsättning satte regeringen även upp delmålet om att andelen reguljärt sysselsatta skulle öka från dåvarande knappa till 2004. En stor utmaning är att skapa förutsättningar för att alla delar av landet och befolkningen ska få del av den positiva utvecklingen. utvecklas arbetslösheten och sysselsättningen ojämnt mellan olika regioner och olika grupper av människor. Vissa regioner har en mycket låg arbetslöshet medan t.ex. stora delar av har en avsevärt högre arbetslöshet. När det gäller behov av utbildning av arbetslösa så ser det också väldigt olika ut. Utbildning av arbetslösa till arbete i industrin är nödvändig för att försörja vår industri med arbetskraft och utveckla vår industri. Det är därför angeläget att göra en noggrann analys både när det gäller fördelning av arbetsmarknadspolitiska medel och vid bedömningen av vilken typ av utbildning som krävs för att möta arbetslivets behov även lokalt. () ()
mot · GP02A292 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A292av och ()Arbetsmiljö Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmiljö. Motivering I allmänhet när man talar om tunga jobb avses med det industriarbete, där de slitsamma och skadliga jobben traditionellt har funnits och finns. Mer sällan diskuterar man tunga jobb inom typiska kvinnoyrken inom vård, handels- och olika serviceyrken som t.ex. städning. Alltför många kvinnor inom dessa yrken tvingas till sjukpension långt före den normala pensionsåldern till följd av förslitningsskador och andra skador. Att dessa kvinnor dessutom ofta har arbetat deltid och haft låg lön, som ger en dålig pension, underlättar inte deras situation. Det är en himmelsvid skillnad att jobba som sjukvårdsbiträde från 18 till , jämfört med att studera och sedan arbeta i en fysiskt bekväm miljö med bra lön dessutom. En differentierad pensionsålder är ingen lösning på problemet utan mildrar endast problemets effekter. Det har också ett högt pris eftersom det innebär att pensionerna minskar för den grupp som pensioneras tidigare. Vi måste i stället skapa förutsättningar så att människor ska kunna arbeta fram till normal pensionsålder och en av dessa är en god arbetsmiljö. En god arbetsmiljö är en mycket viktig angelägenhet för den enskilde personen, men också för hela samhället. Den ger bättre hälsa, lägre sjukfrånvaro, färre arbetsskador och är en viktig grund för trivseln på arbetet. Därför får inte arbetsmiljöfrågor försummas ens i som i första hand har präglats av kampen mot arbetslöshet. Både gamla och nya jobb måste ha ett innehåll som svarar mot mycket högt ställda krav på arbetsmiljön. Det behövs inte några omvälvande reformer i arbetsmiljölagstiftningen . De grundläggande kraven och principerna ligger fast. Däremot måste sambandet mellan kostnaderna av ohälsa i arbetet och en i övrigt dålig arbetsmiljö visas på ett tydligt sätt. Medvetenheten om dessa frågor måste öka för att människor ska kunna gå i pension när de är friska. () ()
mot · GP02A293 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A293av och ()Aktivitetsgarantin Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högre ersättning vid deltagande i åtgärder. Motivering Aktivitetsgarantin, som infördes , har för de allra flesta deltagarna inneburit att deras arbetsvilja tagits tillvara på ett konstruktivt sätt. Rundgången mellan åtgärder och arbetslöshetsersättning har ersatts av stabila och uthålliga aktiviteter på heltid på vägen till en anställning. visar tidigare erfarenheter att det ofta uppstår problem när nya aktiviteter eller program införs, vilket även gäller aktivitetsgarantin. Det är viktigt att denna åtgärd upplevs positivt. För att deltagande i en aktivitet inte ska bli ekonomiskt betungande bör ersättningssystemet ses över med den inriktningen att de ökade kostnaderna som uppstår för den enskilde kompenseras. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02A294 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A294av och ()Sysselsättningen på landsbygden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad sysselsättning på landsbygden. Motivering Aktivitetsgarantin innebär att man först ska söka arbete i närområdet, att sökandet sedan vidgas till pendlingsavstånd och att man i sista hand måste flytta. Att vara arbetslös och vidga sitt sökområde kan vara en bra lösning om man t.ex. är ung, inte har barn, villa eller en make/maka som har fast arbete. Men livssituationen ser olika ut för olika familjer och förändras över tiden. En kvinna i en familj med minderåriga barn och make med fast arbete och villa i glesbygden har ofta problem med att få arbete. Att vara förälder är ansvarsfullt. En förälder måste också se till att man orkar med alla sina uppgifter såväl i hemmet som i sitt arbete. Att ha långa pendlingsavstånd är i många fall omöjligt, då det inkräktar menligt på familjelivet. Alternativet att flytta är i många fall ej heller ekonomiskt möjligt om man har en villa. Den arbetslöses högsta önskan är att finna ett arbete. Det finns ett liv utanför arbetet, och att kunna bo kvar där man har sina rötter har ett stort värde för den enskilda människan. bidrar det till en levande landsbygd. Därför är det angeläget att staten på olika sätt bidrar till ökat antal arbetstillfällen och ökad sysselsättning på landsbygden. () ()