ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02A202 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A202av och ()Ungdomsarbetsförmedlingar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om försöksverksamhet med ungdomsarbetsförmedlingar. Motivering Ungdomar tar ofta till sig nya samhällstendenser och trender. Detta tillsammans med en förhållandevis bra och modern utbildning gör att många ungdomar lätt kommer in på arbetsmarknaden. Trots detta finns det ungdomar som har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden just därför att de är unga och inte har den livserfarenhet som arbetsmarknaden anser att de behöver. För de ungdomar som har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden menar vi att det bör genomföras en försöksverksamhet med rena ungdomsarbetsförmedlingar. Dessa arbetsförmedlingar kan ha sina lokaler nära gymnasieskolan eller högskolan. Inriktning för ungdomsarbetsförmedlingarna ska vara vidareutbildning, platsförmedling och ett uttalat mål att hjälpa idérika ungdomar att starta egen verksamhet. Dessa ungdomsarbetsförmedlingar bör få resurser direkt från AMV och tillåtas att använda dem något friare än den ordinarie arbetsförmedlingen men med en tydligare målstyrning. Ungdomsarbetsförmedlingarna borde öppnas upp för alternativ platsförmedling via bemanningsföretag. Ersättningen bör inte som vara främst anslagsstyrd utan den enskilda förmedlingen bör få betalt per färdig- eller vidareutbildad person eller per förmedlad arbetsplats. Meningen med ungdomsarbetsförmedlingarna bör vara att man via den nya och gamla tekniken skall möta ungdomars behov av yrkesvägledning, vidareutbildning, platsförmedling eller stöd för att starta eget. () ()
mot · GP02A203 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A203av och ()Utredning om röddagskonto Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförts om en utredning om röddagskonto. Motivering , himmelfärdsdag, , Trettondagen, juldagen, annandag jul, nyårsdagen, , är helgdagar föranledda av kristet religiösa traditioner. har en ideologisk tradition. Dessa svenska helgdagar är anpassade till förgången tid. är nu ett mångkulturellt och mångreligiöst samhälle. När nu staten lossat banden med kyrkan och när kulturella befolkningssammansättning är mer heterogen bör det vara möjligt för var och en att få välja om och när man vill ta ut , i form av egna religiösa helgdagar eller som vanlig ledighet. Detta skulle bli vars och ens eget röddagskonto. Det är därför önskvärt att en utredning tillsätts för att se över möjligheterna att fritt få disponera de nuvarande helgdagarna (med undantag av ). () ()
mot · GP02A207 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A207av ()Tjänstledighet för att starta eget företag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till lag om arbetstagares rätt till tjänstledighet för att starta eget företag i enlighet med vad i motionen anförs. Motivering Samhället måste göra allt för att försöka underlätta startande av nya företag. kan vi konstatera att antalet nystartade företag minskar. En av orsakerna till att många människor med bra idéer avstår från att starta en egen verksamhet är att trösklarna är för höga. Den blivande företagaren måste ofta skuldsätta sig, sluta sin anställning och på andra sätt ta på sig en hög riskexponering. Företagshotell, byggande av nätverk, utbyggnad av ny teknik i hela landet och utveckling av rådgivning är något av allt det som görs för att stimulera nyföretagande. Men detta räcker inte. Låt oss nu skapa en generös möjlighet för den som så önskar att starta ett eget företag genom att ge dem tjänstledigt från sitt ordinarie jobb. En tjänstledighet som är lika generös som studieledighetslagen mot dem som skall studera, skall tas fram för dem som vill prova att starta ett eget företag.
mot · GP02A208 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A208av m.fl. (s)Ungdomars villkor på arbetsmarknaden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en analys av ungdomars villkor på dagens arbetsmarknad. Motivering Bland få grupper i samhället är skillnaderna så stora som bland olika ungdomar. Många högskoleutbildade ungdomar erbjuds löner och anställningsvillkor som överstiger de äldres. Svårare är det för de ungdomar som ännu inte fått en fast förankring på arbetsmarknaden. Vi nås av allt fler exempel på ren rovdrift med ungdomar. inom call-centerverksamheter anställer ibland ungdomar för feriejobb för kanske . När har gått får de minst produktiva gå och ersätts av en ny grupp ungdomar. Den ungdom som fått ett av sina första jobb får beskedet att hon inte duger och har ingen annan möjlighet till sommarjobb och inkomst. I andra fall provanställer mindre seriösa företag ungdomar som arbetar hårt och sedan får lämna företaget utan vare sig jobb och ersättning för sin arbetsinsats. Kommunerna började inrätta särskilda ungdomsjobb med uppgifter som annars inte skulle ha utförts. De ger en ungdom möjlighet att gå bredvid en kommunalanställd och biträda henne/honom i jobbet. Det är en värdefull insats riktad till yngre ungdomar som har svårt att få jobb på marknadens villkor. Lönerna är naturligtvis lägre än marknadslönerna, men innebär ändå en värdefull extrainkomst för de unga. har dock verksamheten fått smittoeffekter och kommit att omfatta både äldre ungdomar och mer traditionella jobb i ett antal kommuner. De ungdomar som hanteras allra sämst på arbetsmarknaden står ofta utanför de fackliga organisationerna. Det är inget nytt. Också för en äldre generation tog det någon tid innan man engagerade sig fackligt, och det skedde oftast på den första riktiga arbetsplatsen. fanns trots detta en respekt för att ungdomarna skulle behandlas på ett hedervärt sätt. är det sämre. Facket i gör en viktig insats för skolungdomar som sommarjobbar, men det finns ändå skäl för staten att engagera sig starkare för att ungdomarna skall mötas av en anständig arbetsmarknad för att därmed påverka attityder och förhållningssätt på den svenska arbetsmarknaden. Jag föreslår därför att initierar en analys av de förhållanden som möter ungdomarna på arbetsmarknaden. () () () () ()
mot · GP02A211 · 2001-10-05 00:00:00 — Vi välkomnar att regeringen gått oss till mötes med skärpt lagstiftning på detta område. Barn som utsätts för sexuella övergrepp, av det slag som produktion av barnpornografi innebär, skadas allvarligt i sin utveckling av den egna könsidentiteten och synen på det motsatta könet. () () () () () () () Per () () () () () ()
mot · GP02A213 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A213av ()Samers a-kassa Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheter för renskötande samer att kunna erhålla a-kassa. Samebyn I finns 44 stycken samebyar. I en sameby bor och verkar de samer som är renskötare till yrket. Varje same med familj utgör ett eget företag, men skattemässigt anses varje person ha ett eget företag. Historiskt var det så att när samerna hade jakt- och fiskerätt kunde detta betecknas som arbete när det inte fanns något arbete med renskötseln. finns inte den möjligheten, fast renskötseln fortfarande inte ger arbete under delar av året. Speciellt i majjuni och , ligger arbetet med renskötseln nere. , juni, augusti, har en renskötande same alltså chans att stå till arbetsmarknadens förfogande, och det är ju självklart svårt att klara ekonomin när så går utan arbete och inkomster. Den s.k. Alfakassan skulle kunna vara en möjlighet, men för anslutning till den fodras att verksamheten upphör helt. En jämförelse är turistnäringen, där också många är egna företagare och säsongen inte fylls med arbete . Regeringen bör ges tillkänna att utreda hur renskötande samer skall kunna bli delaktiga i a-kassa under sin arbetslösa period .
mot · GP02A214 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A214av och ()Utveckling av aktivitetsgarantin Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av det arbetsmarknadspolitiska programmet med förstärkt aktivitetsgaranti Motivering Aktivitetsgarantin infördes . Aktivitetsgarantin är ett flexibelt och bra program för många. Några personer har deltagit i programmet allt sedan det startades utan att det har lett till reguljärt arbete eller studier. De har, trots att de har följt sina individuella handlingsplaner och deltagit i flera olika steg av aktivitetsgarantin, inte kunnat erhålla något arbete på den öppna arbetsmarknaden. Problembilden för dessa personer varierar, men gemensamt är att de är i behov av en ny lösning utanför den reguljära arbetsmarknaden. Aktivitetsgarantin kan för dessa upplevas som mindre verkningsfull om inga ytterligare steg i det arbetsmarknadspolitiska programmet kan erbjudas. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att utvidga arbetsmarknadspolitiska programmet med en förstärkt aktivitetsgaranti. Förslag på en förstärkt aktivitetsgaranti kan till exempel ske i samverkan mellan AMV och kommunala eller statliga organisationer. Arbeten inom föreningar, tillsammans med fackliga organisationer etc., bör också kunna förekomma, men då med kommuner etc som arbetsgivare. Anställningsformen bör kunna jämföras med skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (). Då kan befintliga avtal, bland annat beredskapsavtalet, tillämpas. Viktigt är att arbetsuppgifter och anställning beslutas i enlighet med personens individuella handlingsplan. Kostnaderna för den förstärkta aktivitetsgarantin bör kunna finansieras genom avtal mellan arbetsförmedlingen och samarbetspartner. Vidare bör kringkostnadsersättning också betalas till samarbetspartnern i enlighet med vad som gäller i aktivitetsgarantin. Arbetenas art, organisation etc. skall redovisas och alltid avse uppgifter utöver verksamheters normala bemanning och således inte avse vikariat. Överenskommelse vad arbetet innebär görs i överensstämmelse med facklig organisation, arbetsgivare och arbetsförmedling. Förstärkt aktivitetsgaranti skall ses som ett led i individens utveckling till reguljärt arbete, och en fortsatt strävan med återkommande prövningar skall ske för att personen skall komma in i den reguljära arbetsmarknaden. () ()
mot · GP02A215 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A215av ()Regionala skyddsombuds tillträdesrätt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regionala skyddsombuds tillträdesrätt till arbetsplatser med skyddskommitté. Ökad rättighet för regionalt skyddsombud har en stark arbetsmiljölag på papperet. I verkligheten fungerar lagen inte tillräckligt bra som drivkraft till ett systematiskt och aktivt förebyggande arbetsmiljöarbete. minskade antalet skyddsombud med 30 000, vilket har haft som följd att det har blivit allt svårare att kontrollera om arbetsmiljölagen följs. Ett minskat antal förtroendevalda skyddsombud kan innebära allvarliga konsekvenser för det framtida arbetsmiljöarbetet. Men varför har intresset minskat för att vara skyddsombud? Kan det vara att statusen att vara skyddsombud har minskat eller är det att man inte vågar ta uppdraget? Hur är det med legitimiteten, och uppmuntras man av arbetsgivare att ta skyddsombudsuppdrag för att förbättra arbetsmiljöarbetet? Eller blir man snarare hindrad och ansedd som obekväm när man som löntagare visar intresse för skyddsombudsuppdrag? finns det inga generella svar på dessa frågor. Verkligheten är betydligt mer komplicerad än så. Väldigt ofta har ett bra arbetsmiljöarbete med attityder och goda arbetsmiljötraditioner att göra. Företaget vet att en god arbetsmiljö innebär stora vinster inte minst i bättre hälsa, färre arbetsolyckor och förbättrad produktkvalitet. För att företagen, de fackliga organisationerna och samhället skall få fler löntagare att ta ansvar för dessa viktiga uppdrag fordras det ökade resurser till rekrytering och utbildning av skyddsombud. Också stödet till den regionala skyddsombudsorganisationen måste öka. Vid kontakter med regionala skyddsombud i företrädesvis har det framkommit att de inte har möjlighet att komma in på alla företag. Att det på papperet finns en skyddskommitté på ett litet företag betyder inte att arbetsmiljöarbetet fungerar. Därför bör det i arbetsmiljölagen skrivas in att de regionala skyddsombuden skall ha tillträde till arbetsplatser även där det finns en skyddskommitté. Om tillträde nekas bör sanktioner kunna riktas till det enskilda företaget. Detta bör ges regeringen till känna. Gotab, 2001 ()
mot · GP02A216 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A216av Carlinge Wisberg (v)Ledighet för att pröva annat arbete Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om löntagares rätt till ledighet för att pröva annat arbete. Motivering Det finns möjlighet till tjänstledighet för att starta eget företag. Denna möjlighet anser jag skall finnas även för att prova annat jobb. Jag föreslår därför att anställda skall ha rätt till tjänstledighet för att kunna prova ett nytt jobb och en ny arbetsgivare. Ökad yrkes- och anställningsmässig rörlighet är bland annat viktigt för att minska risken för arbetsskador och därmed långa sjukskrivningar alternativt sjukpensioneringar. Rätt till sådan ledighet ger dessutom möjlighet till en positiv form av rörlighet på arbetsmarknaden och skapar förutsättning för personlig utveckling. Det är också en rörlighet på människans och inte marknadens villkor. Att människor finns på, som de upplever det, fel arbetsplatser innebär för individen otrivsel med arbetet och kan också leda till otrivsel med hela livssituationen. I Ds 2001:28 refereras till en undersökning som visade att av anställda ej fanns i önskat yrke. En annan undersökning visar att av fast anställda och av visstidsanställda upplever en negativ anställning. I längden medför detta högre sjuktal och naturligtvis ökade samhällskostnader. Om fler människor får möjlighet att prova nytt arbete ökar möjligheten till att fler skulle uppleva att de hamnat på ett ur deras synpunkt rätt arbete. Med ett arbete som man trivs med ökar självkänslan och viljan att utveckla sig. Ökad trivsel leder oftast till ökad produktivitet och förbättrad psykosocial arbetsmiljö och i de flesta fall till en större trivsel med livssituationen i stort. Trygghet i arbetslivet är produktivt. Carlinge Wisberg (v)
mot · GP02A221 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A221av och ()Regler för A-kassa Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpta regler för a-kassa. Motivering Från såväl bärbranschen som skogsentreprenadbranschen, liksom från lantbrukshåll, kommer ideliga vittnesmål om hur svårt det är att få tag i säsongsarbetskraft. Dessa branscher har dessutom svårigheter med att de utländska säsongarbetare som är beredda att utföra de arbetsuppgifter som svenskar inte vill ha ofta har problem med att få arbets- och uppehållstillstånd i . Så kunde exempelvis medierna berätta om en skogsentreprenör från som ville anställa elva litauer. avslog ansökan på grund av att länsarbetsnämnderna i de fyra nordligaste länen anser att jobben i första hand skall gå till den lokala arbetsmarknaden. visar en undersökning som genomförts av att det fanns en eftersläpning på 600 säsongsarbeten i . För skogsentreprenören som ville anställa elva litauer gick det till slut att få det planerade arbetet utfört. Det innebar emellertid att han har haft 120 personer anställda från och till och att det mesta av hans tid har gått åt till att besöka arbetsförmedlingen. Det finns således såväl arbete att utföra som arbetsgivare som är villiga att anställa och arbetslösa personer att besätta jobben med. Problemet tycks vara att arbetena inte duger. A-kassereglerna borde därför skärpas så att den som tackar nej till ett säsongsarbete, utan att ha medicinska skäl för detta, avstängs från a-kassa. () ()
mot · GP02A230 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A230av m.fl. (s)Arbetstidsförkortning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om kortare arbetstid. Motivering S-kvinnorna har kämpat för 6 timmars arbetsdag utan att få en minut. På de två senaste socialdemokratiska partikongresserna fick s-kvinnorna stöd för en successiv arbetstidsförkortning. Visst tycker vi s-kvinnor att det går för långsamt och visst är vår dröm att vi hade kunnat påbörja med en arbetstidsförkortning. Detta var möjligt när regeringen, alla fackliga organisationer och s-kvinnorna var eniga om att påbörja en arbetstidsförkortning. En sådan arbetstidsförkortning skulle avgöras av individen och gälla för timmar, eller del av dag. Det är inte möjligt med nuvarande lagstiftning. Det som också diskuterades var att själv kunna använda den 5:e semesterveckan och en eventuell 6:e. I förslaget fanns ett startdatum och att skulle finansieras via statsbudgeten. Kravet från s-kvinnorna var att en arbetstidsförkortning skulle göras generell och lika för alla, därför såg vi en lagändring som nödvändig eftersom det inte går att ta ut timmar, del av dag eller hel dag. ser vi att de typiskt manliga fackliga organisationer som i majoritet har medlemmar med heltidstjänster och en lön det går att leva på går före andra grupper och gör det med avtal och på egen bekostnad. De fackliga organisationer som främst organiserar kvinnor kan inte på egen hand bekosta en arbetstidsförkortning då deras medlemmar i första hand arbetar deltid och har en lön som det inte går att leva på. av kvinnor arbetar deltid och flertalet kvinnor har på egen bekostnad gått ner till deltid. Varför blev det ingen överenskommelse om arbetstidsförkortning ? Orsaken var att samarbetspartierna och sa nej. Motiveringen var främst att det var för lite. S-kvinnorna som under kämpat för en arbetstidsförkortning var en start, 2002 en början. Hur snabbt vi sedan skulle gå fram kunde vi avgöra år och avtalsrörelse för avtalsrörelse. Med den parlamentariska utredning som är tillsatt kan en eventuell arbetstidsförkortning genomföras först . Svenska folket förlorade och det beklagar vi, men är det viktigt att det blir en arbetstidsförkortning . () () () () () () () () () ()
mot · GP02A231 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A231av och ()Kränkande särbehandling i arbetslivet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av sanktionsmöjligheter för kränkande särbehandling i arbetslivet. Motivering Tyvärr finns det alltfler som kan vittna om hur de som arbetstagare har kränkts på sin arbetsplats. Kränkningen kan ske på många olika sätt och av alla medarbetare. Dock vittnar alltför många om att chefen är den som kränker. Var femte medlem i har blivit utsatt för kränkande särbehandling, visar en alldeles färsk undersökning om medlemmarnas arbetsmiljö som () har gjort . Var tredje medlem uppger att mobbning förekommer på arbetet. av förbundets kvinnliga medlemmar uppger att de utsatts för sexuella trakasserier från chefer och arbetskamrater . Det är vanligare att ST:s kvinnliga medlemmar utsätts för sexuella trakasserier än övriga kvinnor i arbetslivet. Vad som orsakar kränkningar är svårt att precisera. Förmodligen är dagens pressade arbetssituation med stressade arbetskamrater, slimmade organisationer, dåligt ledarskap och hot om uppsägning några orsaker. Den som utses som syndabock, och blir den kränkta, blir då ett offer som får stå som symbol för dålig arbetsmiljö. När inte upplysning, utbildning och diskussioner hjälper behövs sanktionsmöjligheter av olika slag för att arbetsgivaren ska ta frågan på allvar. Samhället har inte råd med de förluster som uppstår då inte åtgärder för att minska mobbningen vidtas förluster som utgörs av minskad effektivitet, ökat antal sjukskrivningar och, inte minst, mänskligt lidande. Vid mobbning i arbetslivet, liksom i skolan och samhället i övrigt, är det inte bara den mobbade som mår dåligt, utan också den som mobbar och alla personer i omgivningen. saknas i praktiken sanktionsåtgärder mot mobbning i arbetslivet. De sanktionsåtgärder som finns hittar man i arbetsmiljölagen och i en vidhängande föreskrift. Tyvärr har den visat sig verkningslös i praktiken, då den till största delen bygger på att det först måste inträffa något allvarligt innan den kan tas i bruk. Vi har fyra lagar mot diskriminering i arbetslivet avseende jämställdhet, funktionshinder, etnicitet och sexuell läggning. Det finns uppenbart ett behov av att liknande sanktionsmöjligheter som finns i diskrimineringslagarna också införs för de situationer då kränkande särbehandling är aktuell men inte täcks av befintliga lagar mot diskriminering. En sådan sanktionsmöjlighet skulle stärka tillämpningen av redan befintliga lagar mot diskriminering. () ()
mot · GP02A232 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A232av och ()Deltidsarbete Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om deltidsarbeten. Motivering Alla kan vi vittna om att arbetet har en central plats i våra liv. Det ger oss möjlighet att utvecklas och att syssla med intressanta och engagerande uppgifter. Arbetet ger oss möjlighet till försörjning och att därigenom förverkliga våra drömmar. Under har arbetslösheten ständigt minskat och sysselsättningen ökat, vilket är mycket glädjande. Till skillnad från tidigare pågår nu istället diskussioner om kommande arbetskraftsbrist. Det finns dock de som fortfarande inte helt, trots att de har ett arbete, kan försörja sig på sin inkomst. Det handlar framförallt om de som jobbar inom kommun, landsting, handel, hotell och restaurang. Genom att arbetsgivarna inte ger heltidstjänster utan att många är anställda i olika former av deltidstjänster leder det till att försörjningen inte kan tryggas. Både riksdag och regering har uttalat att antalet personer med ofrivillig deltid måste minska. I regeringens budgetsproposition redovisas att november 1999november 2000 åtog sig att verka för att landstingen och kommunerna skulle erbjuda deltidsarbetslösa inom vårdsektorn heltidsarbete. Målet var att deltidsarbetslösheten skulle minska . Det kan nu konstateras att detta inte helt uppnåddes, men att viktiga erfarenheter gjorts. De flesta deltidsarbetslösa som önskar mer tid är kvinnor och denna anställningsform är vanligast i kvinnodominerade yrken. I budgetpropositionen framgår också att AMS har i uppdrag att i överläggningar med arbetsgivare med hög andel deltidsanställda påverka dessa att anpassa sin organisation så att de deltidsanställda kan erbjudas den arbetstid som de efterfrågar. Detta har skett med parterna inom vårdsektorn och går AMS vidare inom handels-, hotell- och restaurangbranscherna. Vi tycker att det är viktigt att även arbeta mot dessa sektorer och välkomnar en intensifiering i arbetet. Regeringen har i budgetpropositionen avsatt till att ytterligare stimulera minskningen av deltidsarbetslösheten. Vi är övertygade om att det finns både kapacitet och kompetens bland dem som är ofrivilligt deltidsanställda. Det handlar om ett slöseri ur ett personligt perspektiv, men även ur ett nationellt och ekonomiskt. När regeringen nu skall arbeta vidare med att minska deltidsarbetslösheten är det viktigt att rikta sina insatser gentemot både den anställde och arbetsgivaren. Det har i tidigare utredningsförslag nästan enbart kommit förslag på hur trycket kan öka på den anställde, men inte på arbetsgivarna. Ett alternativ skulle kunna vara att differentiera arbetsgivaravgifterna. Den högre arbetsgivaravgiften skulle kunna gå tillbaka till företaget i form av riktade medel för kompetensutveckling för de deltidsanställda. Det viktiga i det fortsatta arbetet mot deltidsarbetslösheten är att inte lägga ansvaret enbart på arbetstagaren utan att även finna direkta medel som riktar sig mot arbetsgivaren. () ()