mot · GP02Kr422 · 2001-10-05 00:00:00 — Som exempel är lagliga och ekonomiska möjligheter att inrätta kulturreservat meningslösa om det inte också finns kunskaper om hur miljöerna skall vårdas och vad de har att berätta om den historiska situation som skapat dem. Inte minst är det viktigt att informationen till allmänheten är saklig såväl som lättillgänglig när planer läggs fram som på olika sätt innebär ingrepp i kulturmiljön. Industriarvet Industriarvet röner allt större intresse, framför allt lokalt, där många punktinsatser görs för att bevara vårt kulturella industriarv. Det är angeläget att även staten tar ansvar för industriarvet, och anser det därför viktigt att de i kommande budget erhåller egen anslagspost. Dacapo Syftet med Dacapos hantverksskola i är att fylla sektorns behov av utbildning i kulturmiljöns hantverk, det vill säga hur man odlade, anlade och byggde innan industrialisering och teknologisering blev utvecklingsdrivande. Någon annan sådan institution finns inte i landet. Att överlämna ansvaret för att bevara historisk kunskap om och färdighet i att odla, anlägga och bygga till näringslivet är otillräckligt. Inom näringsutövande förs enbart de kunskaper och färdigheter vidare som kan omsättas i näringsutövande, medan material, metoder och tekniker som inte passar med näringsverksamhet överges. På blir kunskaper som inte används bortglömda. Inte heller den projektform som sektorn gjort till den hantverkliga kunskapsvårdens plattform är i längden hållbar. Projekt förutsätter institutioner och organisationer som kan ta tillvara gjorda erfarenheter. Projekt som inte har denna bas kan inte bli annat än tillfälliga nedslag. Dacapo har förutsättningar för att bygga upp en institution med nationellt uppdrag att utforska och utbilda i de hantverkliga arbetsmetoderna, vilket är en fråga för utbildningsutskottet att hantera. När det gäller kulturarvet vill att Dacapo hantverksskola ska få tillgång till ur anslaget för kulturmiljövård för att utveckla arbetsmaterial och bygga upp ett nationellt arkiv för bygghantverk, varför vi härmed yrkar det. Anslag till icke-statliga kulturlokaler Anslaget till icke-statliga kulturlokaler är mycket viktigt för att kunna bevara och restaurera värdefulla byggnader, men också för att möjliggöra för en gammal hantverkstradition att fortleva. ser därför med oro på hur anslaget har urholkats. Vi yrkar därför på en redovisning från regeringens sida om hur dessa lokaler ska skötas. Tillkomsten av de regionala arkivorganisationerna har flera ideologiska rötter. En viktig kraft var att ta ifrån traditionella eliter makten över arkiven och göra arkivmaterialet tillgängligt för folket. huvuduppgifter är att bevara och vårda det övertagna källmaterialet, att tillgängliggöra arkivmaterialet för forskning i vid bemärkelse och att levandegöra arkiven, dvs låta källorna komma till tals som en viktig faktor i kulturlivet. Härtill kommer funktionen som arkivmyndighet för den civila regionala och lokala statsförvaltningen i respektive distrikt. finns den mycket svåra pedagogiska uppgiften att förmedla kunskaper om arkivens värde. Anspråken på landsarkivens aktiviteter för levandegörande av arkivmaterialet och på en mera aktiv roll i kulturlivet har framförts allt tydligare , inte minst i de senaste årens regleringsbrev. Det finns en stark vilja i organisationen att motsvara dessa krav. Det stora bekymret är att landsarkiven aldrig utrustats för dessa uppgifter. anser att arkivens verksamhet behöver stärkas, att dess pedagogiska utveckling stöds och att de två nya arkiven ges förutsättning att överleva varför vi härmed yrkar det. Hemslöjden Hemslöjdens uppgift är att bevara och förvalta ett kulturarv genom egna initiativ, planera och samordna främjandet för hemslöjden och fördela statligt stöd till hemslöjdsfrämjande verksamheter. påtalade hemslöjdens roll som inspirationskälla för annan konstnärlig verksamhet liksom även för industriell formgivning och mönsterutveckling. Hemslöjdskonsulenternas arbete för främjande av hemslöjden är decentraliserat genom en modell med två konsulenter i varje län. finner det angeläget att den ideella rörelsen får en förstärkning och yrkar därmed det. Museerna Hela 17,8 miljoner människor besöker museer med statligt stöd . För att kunna upprätthålla och utveckla verksamheten krävs emellertid ekonomiska förstärkningar för ett flertal museer. vill bygga ut och brandsäkra sina samlingar i bergrum invid museet. yrkar därför att kommande hyreshöjningar för på grund av dessa ombyggnationer ska pareras med motsvarande budgetförstärkning. Länsmuseerna De regionala museerna har en omfattande publik verksamhet där de sprider kunskap om kulturarv och samhällsutveckling. Museerna samlar in, bearbetar och förmedlar kunskap om länets och regionens kulturarv. Även konstutveckling, samhällets utveckling och miljön i övrigt ligger inom museernas arbetsfält. Museerna behöver ökat stöd, då anslagen har urholkats. Ska länsmuseerna leva upp till de stora ställda förväntningarna måste staten spela en mer aktiv roll. En del av museerna har särskilt utvecklat sin verksamhet tillsammans med skolbarn och några har gratis inträde för att ytterligare öka sin tillgänglighet. verkar för att det permanenta verksamhetsbidraget till länsmuseerna väsentligt ökar och att även det direkt riktade utvecklingsbidraget ökar. Särskilt riktade stöd Bland landets många förnämliga museer förtjänar på att lyftas fram lite extra. Besöksfrekvensen slår alla rekord, över 100 000 besökare . Kommun, region och lokala näringsidkare har givit stöd och därmed bidragit till succén. yrkar att regeringen överväger att ge ett ökat permanent stöd till . Även i behöver ökat stöd. arbetar bland annat med att öka tillgängligheten till det nationella kulturarv som representeras av den historiska örlogsbasen i och skärgårdens befästningsverk. Staten har naturligtvis ett extra stort ansvar när det gäller just de svenska världsarven. Övriga museer som har ett akut behov av förstärkt budget för att kunna utveckla verksamheten är Världskulturmuseerna i , , och . Även Livrustkammaren, Arkitektmuseet, och . yrkar att ökat stöd till dessa finns inom befintlig budgetram. Genusaspekter Genom tiderna har kvinnans roll i samhällsbygget systematiskt underskattats för att inte säga helt negligerats. Även om medvetenheten om den bristande genusaspekten på våra museer ökar är bristerna fortfarande mycket stora. menar därför att könsperspektivet radikalt måste få ett större genomslag i museernas verksamhet, inte minst för att föra vidare visionen om ökad jämställdhet mellan könen i morgondagens samhälle. välkomnar därför att direktiven för den arbetsgrupp som ska utreda genusperspektivet på landets museer nu är klara. Generella förbättringar i museernas utställningsverksamhet vad gäller kvinnors roll och kvinnors perspektiv motsätter inte behovet av ett särskilt kvinnomuseum. Det kan också vara så att arbetsgruppen som ska ta fram förslag till hur genusperspektivet ska stärkas kommer fram till en sådan slutsats för att motverka bristerna på övriga museer. yrkar därför att regeringen återkommer med förslag om nationellt uppdrag för ett kvinnomuseum. Ett sådant museum vore världsunikt och skulle kunna ta sin grund i genusforskning från världens universitet. Den utveckling som finns för att lyfta fram specifika kvinnor, exempelvis Museum i , är också ett eftersatt område. yrkar därför att regeringen skall återkomma med förslag till hur sådana museer kan stärkas. Folkbildningen folkbildningstradition är en hörnsten i demokratin, eftersom den möjliggör en nödvändig kunskapsspridning. Men kunskapen har även ett värde i sig. Att ges möjlighet att odla sina intressen och vidareutvecklas är ett mänskligt behov. Statistiken visar entydigt att folkbildningsverksamheten ännu är stark. deltog över 2,8 miljoner människor i studiecirklar och lite drygt 100 000 studerade på folkhögskolor. Folkhögskolornas situation har dock blivit allt mer orimlig, då antalet folkhögskolor har ökat utan att det har medfört någon budgetförstärkning. I synnerhet är kritiskt till de nedskärningar som skett för de folkhögskolor som erbjudit kvalificerad musikutbildning, cirka 50 folkhögskolor blev av med sitt specialbidrag till musik. Folkhögskolornas musiklinjer har fram till nu fungerat som en nödvändig länk mellan den kommunala och musikhögskolorna. beslut att ta bort just denna öronmärkning av pengar innebär därför i praktiken att en utbildningsnivå kraftigt krymper. Studieförbundens engagemang och kompetens inom kulturfrågor går inte att beskriva då relevant statistik saknas. Dock vill varna för de allt högre avgifter som studieförbunden tvingas ta ut när en del kommuner skär i anslagen. Det är på väg att bli en möjlighet endast för de inkomststarka att deltaga i olika studieverksamheter. En sådan utveckling medför att själva grundideologin bakom studieförbundens verksamhet riskerar att gå förlorad. Amatörkulturen vill medverka till att stärka amatörkulturens ställning. Här har Amatörkulturernas samrådsgrupp, ax, en viktig uppgift att fylla. Amatörkulturens samrådsgrupp är en sammanslutning med flertalet av de största riksorganisationerna på området och verkar för att förbättra amatörkulturens förutsättningar. anser att regeringen ska undersöka möjligheterna att för framtiden ge amatörkulturorganisationerna ett utifrån verksamhetens omfattning rimligt stöd. har varken eller de medel som behövs till amatörkulturen. Ansvarsfrågan behöver redas ut, vad avser studieförbundens ansvar för amatörkultur kontra vilket härmed tillkännages. kan stödet till amatörkulturen inte tillåtas att fortsätta urholkas utan behöver i stället både återställas och ökas. Skatteregler Tillgången till goda ledare är viktig för amatörkulturen. De kommunala bidragen till föreningar har på många platser minskat, och i flera kommuner avskaffats helt. Minskningen av resurser har lett till färre aktiviteter och att föreningar har lagts ner. För att motverka detta kan en framkomlig väg vara att ge kulturföreningar samma skatteregler som idrottsföreningar. Ersättningar till ledare inom idrottsföreningar beskattas inte när arvodet är mindre än ett halvt basbelopp. Detta har bidragit till att stimulera det ideella arbetet och därmed också till att stärka idrottens roll i samhället. menar att samma goda resultat kan nås genom att samma regler införs inom hela kultursektorn, och vi yrkar därför att regeringen skall återkomma med förslag om att införa skatteförmåner liknande de som finns inom idrottsområdet inom hela kultursektorn. Att göra skillnad på skatteregler för idrottsföreningar och kulturföreningar kan inte anses vara motiverat eller rättvist. Film och medier Medier och demokrati Grunden för public service-företagens sändningsverksamhet är att den skall bedrivas självständigt i förhållande till olika ekonomiska eller politiska maktsfärer i samhället. I riktlinjer för radio och TV i allmänhetens tjänst anges att programföretagens sändningsrätt skall utövas opartiskt och sakligt och ge utrymme åt en mångfald av åsikter och meningsyttranden. ståndpunkt är att public service-företagen inte får styras i sin nyhetsbevakning, men att debattider inför allmänna val ska fördelas så att en rimlig balans ges mellan de olika riksdagspartierna. Vid en genomgång av SVT:s rikssändningar efter valet fann att fördelningen av debatter inte varit jämlik mellan partierna. Framförallt gynnades Socialdemokraterna, medan de gröna var det riksdagsparti som missgynnades mest. De flesta demokratiska länder har någon form av föreskrifter på hur medierna ska sköta valbevakningen. Men i finns inte några sådana regleringar. yrkar därför att regeringen återkommer med förslag till regler för en jämlik valbevakning. kan även konstatera att SVT inte förmår presentera en så djup och bred nyhetsförmedling som är nödvändig för att demokratin inte ska urholkas. Inte minst behöver den internationella nyhetsbevakningen nyanseras. har tidigare lyft fram problemet kring likriktningen mellan SVT:s två nyhetskanaler och fått gehör för att ge i uppdrag att följa hur stor del av nyhetsinslagen i de två kanalerna som är identiska. Granskningen ska just påbörjas, därför avvaktar nya förslag till åtgärder. Textning i TV är till ovärderlig hjälp för hörselskadade, men också för till exempel människor med läs- och skrivsvårigheter och invandrare. Att ge så många som möjligt reell möjlighet att ta till sig innehållet i programutbudet är en viktig demokratisk princip. anser därför att SVT måste nå upp till målet att texta av program med svenskt ursprung och yrkar därför att ger regeringen detta till känna. kanaler kanaler har stor betydelse för grundläggande demokratiska värden såsom yttrandefriheten och möjligheten att ta del av den parlamentariska debatten, utan att informationen filtreras. Verksamheten är även viktig då många invandrarföreningar driver verksamhet i . har drygt en miljon svenska hushåll tillgång till öppna kanaler och kan bland annat se direktsända debatter från . kanaler får inte statligt stöd, i stället är det i första hand de större kommunerna som ger verksamheten bidrag, vilket leder till regionala skillnader. Detta är inte acceptabelt. Det är viktigt att människor, oavsett var de bor får tillgång till fria medier. anser därför att ett statligt stöd ska inrättas, liksom är fallet i bland annat och , vilket härmed tillkännages. Film är film den konstform som når flest människor. Med tekniska landvinningar som DVD och möjligheten till digitala sändningar över marknätet kommer utbudet av film dessutom att öka. För att möta utvecklingen anser att det är viktigt att fria filmare ges större möjlighet att söka bidrag för produktioner. filmavtal finns bestämmelser om stöd till produktion av långfilm, barn- och ungdomsfilm samt dokumentärfilm. Inom ramen för filmavtalet finns även ett så kallat utvecklingsstöd som omfattar projektstöd till manusförfattare, producenter och regissörer, växthusverksamhet för unga filmskapare, stöd till fortbildning för etablerade filmskapare samt företagsstöd till oberoende producenter. I betänkandet Bidrag till fri svensk TV-produktion (SOU 1997:172) finns förslag om att en fond skall inrättas för att ytterligare stödja svensk kvalitetstelevision producerad utanför de sändande bolagen. anser att regeringen ska ta fasta på utredningsförslaget och yrkar att en utvecklingsfond för fria filmare ska inrättas. Beträffande samisk filmproduktion anser att det behövs en positiv särbehandling. Samisk filmproduktion får konkurrera på samma villkor som andra vid ansökan om medel hos . Viss möjlighet finns för samiska filmare att erhålla stöd från de medel som anvisas för samisk kultur och som disponeras av , men dessa medel är inte tillräckliga. Utredningen i Sameland och visar att det finns ett brett stöd för att upprätta ett resurscentrum för samisk och tornedalsfinsk film. För att detta ska bli verklighet krävs ett tillskott från regeringen. vill därför att samisk och tornedalsk filmproduktion ges positiv särbehandling i form av öronmärkta pengar vilket vi härmed yrkar. En annan utredning har föreslagit etablering av ett centrum för dokumentär film och en filmvårdscentral i . har länge arbetat för dokumentation av film och vill verka för att möjliggöra en utveckling. Ungdom och medier Det är de flesta av våra värderingar tar form. Ungdomar matas med en ofattbar informationsmängd från TV, Internet, dataspel etc. Vilken betydelse har medieområdet för dem som är unga? Vad innebär det att växa upp med våldsinriktade dataspel och ögonblicklig tillgång via Internet till pornografi och rasistpropaganda? anser att det behövs mer debatt och forskning kring sådana frågeställningar och föreslår därför att en utredning tillsätts för att ge ett samlat grepp om alla de mediala påverkanssituationer barn och unga utsätts för och deras psykiska och fysiska påverkan. Tillgången till information måste vara fri. Men det är nödvändigt att ge ungdomar de verktyg som behövs för att handskas med informationen! Mediernas könsstereotypa bild av människor Den statliga filmpolitiken har samma jämställdhetskrav som övrig statlig- och verksamhet. I verkligheten råder dock allt annat än jämställdhet. fick exempelvis 9 kvinnliga och 17 manliga regissörer förhandsstöd för långfilm. När det gäller kortfilm är stödet nästan lika snedfördelat, beviljades 35 regissörer stöd, därav 13 kvinnor och 22 män. Vad gäller filmproduktion till saknas i stort sett kvinnliga regissörer, trots att SVT omfattas av samma jämställdhets- och demokratimål som samhället i övrigt. Att detta spelar roll framgår av den forskning som har påvisat att flickor som ser mycket på teve får minskat självförtroende, medan pojkar som ser mycket på teve får stärkt självförtroende. Mediernas bild är i huvudsak den aktive mannen och den passiva kvinnan. Det gäller inte bara fiktion utan även i nyhetssammanhang används män för att illustrera makt och kvinnor för att illustrera offer. Vid FN:s fjärde kvinnokonferens, 1995, antogs ett handlingsprogram, Platform for Action. Där betonas bland annat mediernas genomslag vad gäller opinionsbildning och möjligheter att belysa kvinnors villkor. Här slogs även fast att det är ländernas regeringar som är ansvariga för att bilden av kvinnan i medierna är jämställd. yrkar därför att regeringen ska återkomma med förslag till hur man kan arbeta för att motverka den brist på jämställdhet som medierna genomsyras av. Kultursponsring vill se en stärkning av det offentliga stödet till kulturen. Detta innebär inte att vi inte också är positiva till att kulturstödet kompletteras med privat sponsring. menar dock att kulturlivet aldrig får göras beroende av sponsring, utan att sponsringen endast får ses som ett värdefullt komplement till ordinarie finansiering av kulturverksamhet. Sponsring kan också medföra att t ex museerna når nya besöksgrupper. revisorer efterfrågar , precis så som tidigare gjort, tydligare regler när det gäller kultursponsring. I regleringsbrev bör fastställas hur stor del av verksamheten som får sponsras, vilket härmed yrkas. Sponsring är inte någon skatterättslig term och finns inte definierad i skattelagstiftningen. För att en marknadsföringskostnad skall vara avdragsgill krävs någon form av direkt motprestation, till exempel i form av representation, konferensrum eller biljetter. Indirekta motprestationer som rätten att utnyttja namn eller image är bara avdragsgilla om det finns en koppling mellan sponsorns verksamhet och den som blir sponsrad. Eftersom kultursponsring i stor utsträckning är av denna imageskapande karaktär innebär detta att kulturen inte kommer att få del av näringslivets marknadsföringspengar i samma utsträckning som till exempel idrotten. Reklamskyltar och liknande är något som fungerar på idrottsarenor men knappast i konsertsalar, teatrar, museer och andra liknande institutioner. Vid en jämförelse mellan de svenska bestämmelserna för kultursponsring och vad som gäller i exempelvis , , och finner vi att dessa länder saknar det krav på koppling mellan sponsorns och sponsormottagarens verksamhet, som i medför att kultursponsring missgynnas i förhållande till annan typ av sponsring. Vilka svårigheter som detta krav på koppling innebär ser man genast om man betraktar hur rättspraxis löst tvister i denna fråga. fick avdrag för sitt bidrag till eftersom det finns en koppling mellan varumärke och pilgrimsfalken. KF nekades däremot avdrag till eftersom man bara sålde förpackningarna som slängdes i naturen. Denna oförutsägbarhet måste undanröjas genom en lagändring. För att komma till rätta med detta problem föreslår att regeringen återkommer med förslag till ny lagtext där begreppet sponsring definieras i inkomstskattelagen. Förslagsvis bör detta ske genom att kapitel 16 IL tillförs en bestämmelse med följande innebörd: Sponsring är en avdragsgill kostnad, under förutsättning att sponsorn erhåller en motsvarande direkt eller indirekt motprestation. Kostnaden är dock endast avdragsgill om det inte är uppenbart att det råder ett missförhållande mellan sponsorbidraget och motprestationen. Gotab, 2001 () () () () () () () () Per () () () () () () () ()