ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02MJ411 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ411av och ()Miljöklassning av bilar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av att införa krav på låga koldioxidutsläpp i miljöklassningssystemet för bilar. Motivering Att få ned utsläppen av koldioxid är en viktig politisk fråga. Politiska beslut på miljöområdet bör utformas med tanke på att minska koldioxidutsläppen. Uppgiften är att skapa de regelverk som gör att marknaden stimuleras att välja miljömässigt bra alternativ. Vi moderater vill att krav på låga koldioxidutsläpp införs i miljöklassningssystemet för bilar. En rimlig utgångspunkt kan vara EKU-delegationens föreslagna krav i samband med offentliga upphandlingar av bilar, nämligen att relatera kraven till bilarnas bensinförbrukning i olika storleksklasser. Bensinförbrukningen står ju i direkt relation till koldioxidutsläppen. EKU-delegationen menar att bilar som använder mer bensin än 0,64 l/mil i småbilsklassen, 0,71 l/mil i lilla mellanklassen, 0,78 l/mil i stora mellanklassen och 0,91 l/mil för de största bilarna inte skall vara föremål för upphandling i respektive klass. Det är enligt vår mening angeläget att vi i skapar ett miljöklassningssystem som beaktar koldioxidutsläppen. () Tom ()
mot · GP02MJ413 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ413av ()Hälsopåverkan av elektromagnetiska fält Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att försiktighetsprincipen skall gälla vid tillämpningen av rekommenderade gränsvärden för elektromagnetiska fält. Motivering Enligt finns det i ca 200 000 personer som anser sig ha fått negativa hälsoeffekter av elektromagnetiska fält (EMF). Man kan även anta att många människor inte ser orsakssambandet mellan oförklarliga symtom och exponering för EMF. Enligt en stor undersökning upplever av dem som pratar mycket i mobiltelefon att det påverkar deras hälsa negativt. Minst 50 personer i har tvingats byta bostad på grund av mobiltelefonisändare som gav besvär. De enda hälsoeffekter av mobiltelefonistrålning, som enligt EU:s rekommenderade gränsvärden anses säkerställda, är uppvärmningseffekter när strålningen omvandlas till värme. Det innebär att EU:s gränsvärden inte tar hänsyn till andra hälsoeffekter än de som kan avläsas som värmestrålning. Erfarenheterna av elsanering av elöverkänsligas bostäder och arbetsplatser har gett mycket goda resultat. Inom arbetslivet börjar det ses som en självklarhet att ta hänsyn till den elektromagnetiska strålningen. Exempelvis byggs nu elsanerade rum på flera sjukhus i landet. En rekommendation från av ger klara besked att man ska använda försiktighetsprincipen när man tillämpar de rekommenderade gränsvärdena. , rättsinstanser och forskare på området i hävdar att EU:s gränsvärden är för låga.
mot · GP02MJ415 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ415av ()Rening av fartygstankar Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till en hamnlag av tvingande karaktär och att den instiftas enligt intentionerna i motionen. Motivering Tankbåtar som anlöper svensk hamn för leverans av olja kommer att rena sina tankar. Det finns teknik för att ta till vara den vattenblandade olja som blir kvar efter tömning av tankarna. Tankarna måste då renas och vatten blåses in i tanken för rening av densamma. För att undvika att fartygen åker ut till havs igen och där olovligt blåser ut tanken på grund av dyra avgifter inne i hamnarna, bör en hamnlag finnas som förbjuder fartygen att lämna hamnen innan tankarna är helt rena och tömda under kontrollerade former. Mottagarna av den vattenblandade oljan får inkomster genom att skilja ut oljan och sedan sälja den till det ändamål den passar till. Ägarna till fartygen bör inte åläggas någon avgift vid tömningen, utan den skall betalas av inkomster från den återvunna oljan. Det är helt nödvändigt att förhindra att våra hav smutsas ner ytterligare genom att tankar från oljefartyg töms och renas ute till havs. Det betyder att möjligheten måste finnas att i hamn kunna rena sina tankar, utan att behöva erlägga en hög avgift.
mot · GP02MJ416 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ416av och ()Oljespill i till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att redarens, befälhavarens och maskintjänstchefens straffansvar vid illegala oljeutsläpp skärps. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka inom EU för att gällande lagar om straffansvar vid oljeutsläpp efterlevs internationellt samt att inom EU gemensamt kunna lagföra illegala oljeutsläpp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att hamnarnas åläggande att ta hand om avfall från fartyg efterlevs. Motivering Det internationella samarbetet för att motverka föroreningar av havsvattnet påbörjades och har fortlöpt med en allt större detaljreglering i takt med fartygens och den internationella fartygstrafikens utveckling. Samarbetet har påverkats i pådrivande riktning av några stora fartygsolyckor som fått internationellt genomslag. Den senaste är Erikahaveriet utanför kusten i , där 40 mils kust förorenades. Detta har bland annat lett fram till två omfattande åtgärdspaket inom EU. Vad gäller de illegala oljeutsläppen kan man inte skönja samma krafttag. Det är fortfarande alltför lätt att ostraffat släppa ut olja till sjöss. förekom över 400 registrerade oljeutsläpp enbart i . Runt om Europas kuster är det frågan om tusentals utsläpp med både långsiktiga och akuta effekter. Antalet personer som blir straffade för detta är mycket litet. Ett av skälen till detta är svårigheterna att hitta den direkt skyldige ombord och att lagföra denne. Ett skärpt straffansvar för redaren, befälhavaren och maskintjänstchefen är därför nödvändigt. Den ekonomiska förtjänsten ligger ju dessutom hos dessa personer och inte hos den person ombord som utför själva gärningen. Ett annat skäl till de illegala oljeutsläppen är att det internationella samarbetet för att kunna lagföra förövaren är bristfälligt. Det är inte möjligt att lagföra ett illegalt oljeutsläpp i ett annat EU-land. Ett arbete i denna riktning är nödvändigt för att vi i alla fall inom EU skall komma till rätta med problemet. EU bör också verka utåt för att förbättra den ofta bristfälliga lagföringen och återrapporteringen i vissa flaggstater. Under det förra /01 beslutade i ett betänkande (2000/01:TU5) att genomföra Östersjöstrategin för mottagningsanordningar för fartygsgenererat avfall. Syftet med strategin är att skydda miljön i från skadlig påverkan från fartyg. Detta skall åstadkommas genom ett antal åtgärder såsom t.ex. obligatorisk avfallslämning från fartyg till mottagningsanordningar i land utan extra kostnader för fartyget. Vidare föreslås att tillsynsmyndigheten vid inspektion av fartyg får kontrollera att den obligatoriska avfallslämningen har fullgjorts. Det är nu mycket viktigt att Östersjöstrategin tillämpas fullt ut i svenska hamnar och att inom Östersjösamarbetet arbetar för att implementeringen förbättras i vissa andra hamnar så att sjöfarten verkligen bereds de möjligheter att kostnadsfritt lämna avfallet i hamn som är grundtanken i Östersjöstrategin. () ()
mot · GP02MJ417 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ417av Skånberg (kd)Oljeutsläpp i till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomiska incitament för att lämna spillolja i hamn. Oljeutsläpp i nybyggnation på i har fått miljöskyddsfartygen och . Fartygen är s.k. kombinationsfartyg, dvs. de är utrustade för att både kunna utföra patrullering och tillsynsuppgifter samt för att kunna genomföra utsläppssanering till sjöss. Nyanskaffandet är ekonomiskt sett välmotiverat. När det gäller t.ex. oljesanering är kostnaden för oljeupptagning till sjöss per m³ beroende på omständigheter som tid, väder och vind, medan oljesanering när oljan väl hamnat på stranden kostar ca per m³. Det är alltså tio till hundra gånger dyrare att åtgärda ett oljeutsläpp på stranden än till havs. Billigast skulle det naturligtvis vara om oljeutsläppen aldrig gjordes. i det perspektivet räcker det inte med att hamnarna agerar utifrån principen att det ska vara kostnadsfritt att lämna spillolja i hamn. Fartygen väljer ändå att skölja tankarna under gång i , för att tjäna tid och därmed pengar. Risken att fällas för det brott som oljeutsläppet utgör kan bedömas som mycket liten eller obefintlig. Det vore alltså värt att pröva tanken på ett ekonomiskt incitament att lämna spilloljan i hamn, på samma sätt som ett pantningssystem. I detta pantningssystem kan ingå såväl medel från oljebolagen, som medel som annars skulle ha använts för oljesanering till sjöss, eller i värsta fall på strand, vilket i båda fallen är betydande belopp. Skånberg (kd)
mot · GP02MJ426 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ426av de ()Djurförsöksstatistiken Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurförsöksstatistik. Motivet till mitt förslag I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) redovisar regeringen användningen av försöksdjur enligt EU:s definition av djurförsök. I har vi dock en mycket vidare definition av djurförsök som är anpassad till den djurförsökspolitik som fattade beslut om och som också befästes när den nya djurskyddslagen kom 1988. I propositionen till djurskyddslagen (prop. 1987/88:93) utvecklade för övrigt den dåvarande departementschefen varför vi bör definiera djurförsök på det sätt vi gör. Det känns minst sagt märkligt att regeringen för inte redovisar användningen av försöksdjur enligt den definition av djurförsök som tidigare slagit fast. Jag tycker att det är mycket olyckligt. Om man praktiserar EU:s definition missar man viss användning av försöksdjur som orsakat djur lidande. Vidare missar man annan användning som är av principiellt intresse för djurförsökspolitiken. Därför bör regeringen fortsättningsvis redovisa användningen av försöksdjur enligt den definition som har fattat beslut om.
mot · GP02MJ427 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ427av ()Giftiga ormar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidta åtgärder i syfte att reglera vilka ormar som inte får importeras till . Motivering Ormar är som nya hittekatter fick vi läsa om i tidningarna . Då syntes fler lösa ormar i naturen . Flera av dem giftiga. Det framkom också att serum inte alltid finns i landet då man inte alltid vet vilka ormar som finns. I ett frågsvar, 2000/01:1516, från jordbruksminister klargjordes att en privatperson alltjämt får föra in högst tre ormar som sällskapsdjur från EU- och Eftaländer utan att vara registrerad som importör, och det framgick också att det inte finns några särskilda regler för införsel av ormar. Jordbruksministern uteslöt inte att åtgärder kan komma att vidtas för att öka allmänhetens skydd mot giftiga ormar, men ämnade inte vidta några åtgärder. Min uppfattning är klar. Åtgärder skall vidtas innan någon kommer till skada. Importrestriktioner skall inte införas först när ett barn blir ormbiten.
mot · GP02MJ428 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ428av ()Omarrondering Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omarrondering. Motivering Vid behandlingen av miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2000/01: MJU2 beslöt genom ett tillkännagivande att bidraget till jordbrukets rationalisering inte bör begränsas till enbart tidigare beslutade åtgärder utan att även det skulle få användas till nya omarronderingsprojekt. Därmed har klargjort att det är angeläget att omarronderingsverksamheten kan bedrivas på ett effektivt sätt för att skapa förutsättningar för ett bättre jord- och skogsbruk. Genom att föreslå minskning av anslaget omöjliggör regeringen att omarronderingsarbetet kan bedrivas på det sätt som gett uttryck för. Jag vill därför genom ytterligare tillkännagivande fästa regeringens uppmärksamhet på nödvändigheten av att omarronderingen även framgent kan bedrivas på ett effektivt sätt.
mot · GP02MJ429 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ429av m.fl. (s)Gårdsslakterier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om ett nytt regelverk för gårdsslakterierna. Motivering Parallellt med utvecklingen mot ökad koncentration till storskalig produktion kan man notera ett ökat intresse för lokal produktion nära konsumenterna, t.ex. bagerier, hantverk och s.k. gårdsföretag, de senare ofta integrerade med primärproduktion. Gårdar med småskalig produktion har ofta som viktigaste konkurrensmedel att de håller en jämn och hög kvalitet på sina produkter. Medvetenheten hos konsumenterna att handla närproducerade varor ökar. Dessa mindre företag är viktiga för att de mindre samhällena skall fortsätta leva och utvecklas. Företagen är också en part i arbetet med att öka sysselsättning och tillväxten. För primärproducenter med småskaligt slakteri är det stora kostnader förenade med bl.a. levandedjursbesiktningen då nuvarande regelverk gör att det är billigare att sända i väg djur för slakt till ett storskaligt slakteri än att slakta på den egna gårdens godkända slakteri. Med anledning av de missförhållanden som råder på några av de storskaliga slakterierna är det också angeläget att ge bättre förutsättningar för de mindre slakterierna. Det kan vara ett sätt att förebygga vanvården på slakterierna. Nuvarande regelverk förefaller inte ge småproducenter möjlighet till en optimal verksamhet, varför ett nytt regelverk för gårdsslakterier med primärproduktion borde tas fram. () () () ()
mot · GP02MJ430 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ430av Skånberg och ()Försöksverksamhet med biodrivmedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av omfattande försöksverksamhet med biodrivmedel. tillkännager för regeringen som sin mening att är lämpligt som region för försöksverksamhet med biodrivmedel. Motivering Transportsektorn är helt beroende av fossila drivmedel. användes totalt fossila drivmedel, varav bensin och diesel. Beroendet av fossila bränslen skapar en mängd problem. Ett stort problem är att de inte varar för evigt; med nuvarande kända tillgångar och förbrukning räcker oljan . Visserligen upptäcks nya fyndigheter, men ökar världens användning av fossila bränslen i samma takt. Utifrån den kristdemokratiska förvaltarskapstanken är det inte försvarbart att mänskligheten under några få generationer förbrukar alla oljetillgångar utan att ta hänsyn till kommande generationers behov av att kunna använda oljan till något mer kvalificerat än att elda upp den. Det andra stora problemet är den växthuseffekt som förbränningen av de fossila bränslena ger upphov till, som enligt många forskare är ett av vår tids största miljöhot. Förbränningen av fossila bränslen ger ett nettoutsläpp av koldioxid som hotar vårt klimat. Vi riskerar att få ökenutbredning i vissa områden och ökad nederbörd i andra. I värsta fall skulle växthuseffekten, om den ändrade lopp, paradoxalt nog kunna ge arktiskt klimat i . Forskarna menar att i-ländernas koldioxidutsläpp måste minskas med för att växthuseffekten skall kunna motverkas. Ett tredje stort problem är att vårt extrema oljeberoende gör oss beroende av andra länders oljeproduktion, t.ex. arabiska länder i det politiskt oroliga . Även om vi kan köpa vår olja i vår närmiljö, från t.ex. , har den gigantiska oljehandeln negativa effekter på vår handelsbalans. Det är nödvändigt att transportsektorns oljeanvändning minskar, t.ex. genom förbättrad energieffektivitet, energisparande och användning av förnybara drivmedel som kraftigt minskar nettoutsläppen av koldioxid. För att kunna konkurrera med fossila bränslen måste dock biobränslen befrias från skatt under en relativt lång introduktionstid. Samhällsekonomiskt kompenseras detta mer än väl genom inkomstskatter från ökad sysselsättning, minskade kostnader för arbetslöshet och andra skatteintäkter. Miljö- och hälsovinster samt minskad sårbarhet och bättre handelsbalans får man på köpet. En annan viktig fördel är att biodrivmedlen är förnybara och inte tar slut. De viktigaste biodrivmedlen som är möjliga att producera och använda i full skala i är etanol, biogas och rapsmetylester (). med sina vidsträckta åkrar har kanske landets bästa möjligheter att både producera råvarorna och förädla dem till drivmedel. Ur såväl nationell som regional synvinkel vore det utomordentligt värdefullt att göra ett fullskaleförsök i med biodrivmedel. Bussarna i och drivs med naturgas. Försök med biogas har påbörjats i och . Skånberg (kd) ()
mot · GP02MJ431 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ431av och ()Säljakt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jakt på säl. Motivering Nuvarande bestämmelser som omger skyddsjakten på säl har visat sig så krångliga och utan verkan mot de sälar som specialiserat sig på att vittja fiskarnas fångstnät att de inte fyller sin funktion. Vissa sälar lär sig t.o.m. att känna igen fiskebåtars rutter och ljud och följer dessa. Det fåtal sälar som jakten omfattar ger över huvud taget inte någon effekt för att garantera yrkesfiskets möjligheter att freda sig mot skadegörelse på fångst eller fångstredskap. För att kunna vara avskräckande för de sälar som har funnit det bekvämt att få maten serverad i nät måste regler kring säljakt förändras. För det första måste antalet sälar som skall avskjutas ökas väsentligt. Detta bör inte stå i någon motsatsställning till sälbeståndets överlevnad. För det andra måste det vara tillåtet att skjuta säl från båt. Den synliga träffbilden på simmande säl är av den arten att vådaskjutning är minimal genom att simmande säl till största delen visar delar där skott har dödlig verkan. För det tredje måste administrativt krångel minimeras så att avskjutning på skadegörande säl får tillräcklig omfattning. Regeringen bör återkomma till med förslag till nya bestämmelser om jakt på säl. () ()
mot · GP02MJ432 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ432av och ()Jakten på säl Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att regeringen skyndsamt återkommer med en redovisning av hur reglerad jakt på säl skall bedrivas. Motivering En samlad bedömning av sälstammarnas storlek ger vid handen att dessa vuxit till sig avsevärt . Uppfattningen delas av både och . Såväl i som i observeras numer mycket stora kullar. Orsakerna till detta står att finna dels i det jaktförbud som råder, dels i den förbättrade livsmiljö som uppkommit när de tunga giftutsläppen från industri och jordbruk reducerats högst väsentligt. Ett nytt beteendemönster hos sälarna kan skönjas som en följd av det rådande jaktförbudet. , till skillnad från tidigare, känner sälarna inget hot från människan, utan tvärtom betraktar de närheten till människan, fiskaren, som en garant för föda. Yrkesfiskarnas redskap har kommit att bli sälarnas främsta skafferi. Ur fiskarnas synpunkt innebär naturligtvis det stora flertalet sälar en kraftig störning av fisket. Fiskeredskapen skadas så svårt att möjligheterna att försörja sig på yrkesfiske försvåras avsevärt. har skötfiske i generationer varit ett viktigt inslag i försörjningen. har antalet yrkesfiskare reducerats kraftigt efter , och de få som finns kvar lever i en ständig kamp på en allt svårare marknad. Den kampen försvåras dessutom på ett markant sätt av det stora antal sälar som uppträder i närheten av de naturliga fiskeplatserna och ständigt skadar fångstredskapen med svåra ekonomiska effekter. I betänkande 1999/2000:MJU17 säger utskottets majoritet att man ser det kustnära fiskets stora svårigheter beroende på det stora sälbeståndet som ett viktigt problem. Utskottet menar att regeringen bör ta ett övergripande ansvar för de ekonomiska förluster och andra olägenheter som fiskerinäringen åsamkas på grund av sälbeståndets storlek. Någon form av jakt för att komma till rätta med problemet förespråkas. För en långsiktigt hållbar balans i systemet erfordras också en jakt av säl. Boende efter värnar starkt om en balans i det ekologiska systemet och är därför väl skickade att hantera en balanserad jakt. Kunskapen om antalet sälar och sälstammarnas tillväxt kan relativt väl dokumenteras och därmed ligga som grund för en reglerad avskjutning. Trots klara uppfattning i frågan är regeringens handläggning så här långt otillräcklig. För som går utan beslut i frågan förvärras situationen för det kustnära fisket. Av den anledningen är det av största vikt att regeringen snabbt fattar beslut om jakt på säl som inte bara omfattar skyddsjakt utan som också kan hänföras till reglerad jakt. () ()
mot · GP02MJ436 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ436av och ()De svenska blomsterodlarnas konkurrenssituation Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening om behovet av en förutsättningslös översyn beträffande de svenska blomsterodlarnas konkurrenssituation. Motivering Ett av målen med den europeiska unionen är att det skall råda lika konkurrensförhållanden mellan företag som verkar inom unionen. Detta är ett arbete som ständigt väcker debatt och förslag på åtgärder som borde vidtas. I ett större perspektiv kan det dessutom vara svårt att absolut slå fast vad lika konkurrens egentligen är. Det råder dessutom delade meningar om på vilket sätt olika länder kan gynna sitt näringsliv utan att det skall anses som konkurrenssnedvridning. En bransch i som verkat och som känner av den internationella konkurrensen mer än någonsin är trädgårdsodlingen. Den gren inom trädgårdsodlingen som just nu dessutom är extra hårt utsatt är växthusföretag med odling av blommor och prydnadsväxter. Branschen har under stadigt visat en nedåtgående trend. Nyetableringar förekommer i stort sett inte alls, dels på grund av höga etableringskostnader, dels framför allt på grund av stor osäkerhet mot bakgrund av den osäkra konkurrenssituationen som råder på området. Branschen sysselsätter ca 5 000 personer räknat på helårsanställningar och därutöver ett stort antal säsongsanställda. Den svenska prydnadsväxtodlingen sker i ca 800 företag, som var ca 1 000 och var 3 000, alltså en ganska markant minskning av företag inom denna bransch. Den svenska odlingen försörjer den svenska konsumtionen till . Inom denna samlade marknadsandel skall man notera att när det gäller krukväxter så är de svenska odlarnas marknadsandel , för tulpaner och andra lökväxter och för snittblommor i övrigt . Det senare är en odling som blivit starkt utkonkurrerat av länder som , , , osv. Vad kan då göras för att förbättra situationen för de svenska odlarna? Ett faktum som råder på området är att de svenska odlarna i ett antal avseenden har ett högt kostnadsläge för sin produktion. Ett hårt vinterklimat, långa avstånd samt skattenivåer är några faktorer som påverkar detta. Med anledning av det ovan skrivna finns det därför all anledning, anser vi, att göra en förutsättningslös översyn beträffande de svenska blomsterodlarnas konkurrenssituation. () ()
mot · GP02MJ437 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ437av och ()Utsläpp inom skogsbruket Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om hur man kan förändra skogsavverkningen till förmån för miljön. Motivering Utsläppen av sågkedjeolja är ett stort miljöproblem inom skogsbruket. Just sågkedjeoljan är, enligt officiella rapporter, den olja som det förbrukas flest liter av av alla de oljor som används i en skogsmaskin. Sågkedjeoljan är också den olja som, då den är till för att smörja kedjan, oundvikligen och till sprids i naturen. Det finns tekniska system som kan minska utsläppen av sågkedjeolja i skogsbruket . Detta visar mätningar från både branschorganisationer och . Vi anser därför att regeringen bör följa ärendet om hur man kan förändra skogsavverkningen till att bli mer miljövänlig. () ()