mot · GP02Ub289 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub289av ()Friskolor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om friskolornas betydelse för utvecklingen av skolans arbetsformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att varje skola bör ha rätt att anställa den person de tycker är mest lämpad som lärare. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att tillgången till friskolor är bra för barn med särskilda behov. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om dagens regler för finansiering av friskolor. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om momsreglerna för friskolor. Friskolor för alla elever grundskolor förbättrar situationen för studiesvaga elever och barn med särskilda behov. Det är en föråldrad bild att friskolor skulle vända sig till särskilt duktiga elitelever, såsom Socialdemokraterna ofta hävdar. I stället har friskolor ofta en större andel elever som behöver extra hjälp. En vanlig situation är den när föräldrar förklarar att man bytt skola för sitt barn, eftersom det varit mobbat, eller på grund av att barnets särskilda behov inte kunnat mötas i den kommunala skolan. Friskolor, som ofta är mindre och har en väl genomtänkt pedagogisk syn kan vara en för dessa barn. , ordförande i den statliga utredning SOU 1999:98 Likvärdiga villkor?, som följt utvecklingen av friskolornas situation, bekräftar denna bild: De fristående skolorna satsar i stor utsträckning på billiga lokaler och använder i stället pengarna till mindre grupper. Det uppfattas som positivt av föräldrar till barn som har svårigheter. I samma rapport står också att föräldrar som inte anser att barnen får det stöd de behöver i den kommunala skolan ofta söker sig till friskolor. Friskolor skulle i än högre grad bli ett alternativ för barn med särskilda behov om Socialdemokraterna i riksdag och kommuner började acceptera friskolor för dyslektiker och för barn med funktionshinder, samt accepterade ett skolpengssystem som möjliggjorde för sådana skolor att öppna. Friskolor motor för skolans förnyelse Friskolor är en motor för skolans förnyelse och visar konkret hur nya idéer fungerar i verkligheten. Även kommunala skolor får därmed del av nya idéer som prövas av friskolorna. Ny teknik förändrar informationsinhämtningen. Genom möjligheten för varje enskild skola att bestämma sitt arbetssätt och sin inriktning, samt genom skapandet av fler friskolor kan skolan förvandlas från krisbransch till landets kanske mest kreativa arbetsmiljö, för både lärare och elever. bör all skolverksamhet bedrivas av friskolor eller självstyrande kommunala skolor. Friskolor utvecklar lärarrollen Läraryrkets status har sjunkit . Det är nödvändigt att läraryrket återupprättas. Duktiga lärare skall ges den lön hon eller han förtjänar. Problemen inom läraryrket är ett tecken på att kommunerna ofta är dåliga arbetsgivare. Detta förstärks av kommunernas monopolliknande situation som skolans arbetsgivare. Konkurrens mellan kommunala skolor och friskolor är viktigt också för skolans lärare, som plötsligt får alternativa arbetsgivare, möjlighet att starta egna verksamheter och förutsättningar att utveckla egna pedagogiska idéer. Lärare måste man kunna bli genom flera olika sorters utbildning och erfarenheter. Det skall vara lätt att komplettera andra akademiska utbildningar med pedagogisk påbyggnadsutbildning, innan inträdet i skolan. Genom att öppna läraryrket öppnar vi för en utveckling av lärarrollen, och därmed för förnyelse av skolan. kommer statusen på yrket att höjas när människor från t.ex. näringslivet gör entré. Varje skola borde själv få bestämma vilka krav som skall ställas på den som vill bli lärare. Det måste gälla alla skolor, men inte minst friskolor. Om alla lärare måste ha likadan utbildning hindrar det människor med erfarenheter från andra områden att bli lärare och skolor från att finna människor med erfarenheter som överensstämmer med den valda inriktningen. Oklara regler för stödet till friskolor Friskolorna står för en växande om än fortfarande liten del av skolutbildningen. Om en dynamisk utveckling ska komma till stånd måste dock de finansiella villkoren förändras. är kommunen både finansiär av och konkurrent till friskolorna. Regler för friskolornas bidragsfördelning är bristfälliga. Det finns inget enhetligt resurstilldelningssystem till friskolorna. Mängden av kommunala system är stor och många är sätten att bedöma vad som ska ingå i vilken del av systemet. Enligt SOU 1999:98 Likvärdiga villkor? saknar en tredjedel av kommunerna politiska beslut om hur resurserna till friskolor ska tilldelas. I dessa kommuner ges alltså möjligheter för tjänstemännen att själva bestämma om tilldelningen till de fristående skolorna. En fjärdedel av alla fristående skolor har inte ansett sig ha fått information om och förståelse för hur kommunen bestämmer resurstilldelningen. Detta är under all kritik och visar att reglerna är allt annat än enkla och rättvisa. Många friskolor har problem att sätta sig in i de olika systemen. Det räcker inte att begripa systemet i den egna kommunen, eftersom många skolor särskilt de med egen pedagogisk profil har elever från flera olika kommuner. De kommunala bidragen blir ofta föremål för förhandlingar. Resultatet kan bli godtyckligt. Det är svårt för en friskola att planera sin verksamhet, särskilt på , när ekonomin är helt beroende av externa faktorer, som på förhand inte fullt ut går att förutse. Dagens irrationella stödfördelning borde ersättas med en nationell skolpeng för alla barn, som förutom att det garanterar varje svenskt barn rätten att välja den skola där man kommer till sin rätt, också ger skolorna goda och förutsebara arbetsförhållanden. Momsreglerna missgynnar friskolor Friskolorna kommer i en sämre konkurrenssituation än de kommunala skolorna på grund av orättvist utformade momsregler. Det har konstaterat efter en inventering av skatte- och momsreglerna för fristående aktörer inom vård och skola. Tjänsteproduktion i skolverksamheten är momsbefriad. Det innebär att den moms som betalas vid till exempel inköp av material till verksamheten inte kan dras av mot utgående moms. Kommunala skolor får dock ersättning för sådana momskostnader. Det får däremot sällan friskolorna, vilket snedvrider konkurrensen. Detta konstaterande gjorde också . Detta orättvisa förhållande måste korrigeras.