ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T371 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T371av ()Virkestransporter på järnväg Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om överföring av virkestransporter från landsväg till järnväg i Sundsvallsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en landsomfattande plan bör antas för omläggning av långväga virkestransporter från lastbil till järnväg. Tunga lastbilar orsakar problem Tunga lastbilar är enligt färsk statistik från kraftigt överrepresenterade i olycksstatistiken och innebär även starkt slitage på vägnätet. Utsläppen av koldioxid från tunga lastbilar bidrar till att öka växthuseffekten och den globala uppvärmningen. Man har också visat att tunga lastbilar har överlast och att detta sliter oerhört på våra vägar. Det bör av bland annat ovanstående skäl vara en nationell målsättning att minska den tunga godstrafiken på landsväg och föra över mer godstrafik på järnväg. Virkestransporter bör gå på järnväg De långväga transporterna av virke från t ex inlandsskogar till kustbaserade skogsindustrier utgör en väsentlig del av de tunga lastbilstransporterna i vårt land. Här bör en omläggning ske till mer rälsburen trafik. Nedanstående är bara ett exempel där sådan omläggning med lätthet kan ske om den politiska viljan finns. I Sundsvallsområdet finns en koncentration av stora massa- och pappersbruk och även ett stort sågverk. Virket från delar av kommer på järnväg till den så kallade Tövaterminalen väster om . Här sker omlastning till lastbil de sista milen fram till industrigrindarna. Miljödelegationen SundsvallTimrå tillsattes av miljöminister och hade som mål att förbättra miljösituationen i området . Ett av delegationens huvudförslag var att köra inlandsvirket på järnväg ända ut till fabrikerna i Östrand, och till sågverket i Tunadal. Genom att virket sorteras ute i skogen behövs inte längre omlastningen vid Tövaterminalen. Förslaget skulle enligt löfte till vara genomfört . Men inget har hänt! De två triangelspår som behöver byggas vid respektive har ännu inte byggts. , skogsbolaget och kommunerna i och har inte varit pådrivande i fråga om att köra Jämtlandsvirket på järnväg ända till industrigrindarna, trots att en sådan omläggning skulle förbättra trafiksäkerheten, minska vägslitaget och sänka utsläppen av koldioxid. Tack vare insatser har anslagen till järnvägsutbyggnader nu kraftigt höjts. Det borde nu vara ett samhällsmål att föra över mer tung godstrafik på järnväg. Ovanstående konkreta förslag borde nu leda till ett snabbt genomförande i . En plan bör tas fram för liknande satsningar i övriga landet på att föra över mer långväga virkestransporter från lastbilar till järnväg.
mot · GP02T373 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T373av och ()Lagen om färdtjänst Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagen om färdtjänst. Motivering Den nya lagen om färdtjänst har varit i kraft . Man har redan efter denna korta tid kunnat märka att kommunerna tillämpar och tolkar lagen väldigt olika. I en del kommuner är det tveksamt om man lever upp till regeringens intentioner i regeringsförklaringen att hinder för funktionshindrades rätt att delta fullt ut i samhället skall rivas. För att detta skall kunna ske måste politiken successivt förändras och bedrivas ur ett medborgarperspektiv. Personer med funktionshinder är medborgare med lika rättigheter och skyldigheter som andra medborgare. En person med funktionshinder skall inte betraktas som föremål för särskilda åtgärder utan skall ses som en medborgare med rättigheter och skyldigheter. Tryggheten och gemenskapen skall omfatta alla medborgare. Därför förutsätter vi att regeringen kontinuerligt följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behövas så att lagen om färdtjänst tillämpas så att funktionshindrade uppnår jämlika levnadsvillkor och får möjlighet till ett så normalt liv som möjligt. Lagen bör ha en övergripande målformulering som uttrycker vilken funktion färdtjänsten skall fylla, som t.ex. att färdtjänsten skall ge personer med funktionshinder möjlighet att förflytta sig på ett självständigt sätt efter individens behov på likvärdiga och jämlika villkor som för övriga medborgare. () ()
mot · GP02T375 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T375av ()Vägunderhållet i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att åtgärda bristerna i det eftersatta vägunderhållet i . Motivering Vägunderhållet i har blivit eftersatt. På grund av ett besvärligt vinterklimat med återkommande tjälskador utsätts vägnätet i för hårt slitage. Många av vägarna har på grund av eftersatt underhåll en oacceptabelt låg standard och utgör därför en stor trafiksäkerhetsrisk. Framkomligheten är mycket riskfylld och för tyngre trafik omöjlig. De stora bristerna medför betydande merkostnader och stora konkurrensnackdelar för råvaruindustrin. Då grunden för välstånd står att finna i norra råvarubas, så hämmas hela rikets tillväxt av det undermåliga transportnätet. med dess fjällvärld utgör ett attraktivt turistmål, men den låga standarden på vägnätet är ett allvarligt hot mot den för så viktiga turistnäringen. Enligt min mening måste regeringen vidtaga omedelbara åtgärder för att åtgärda bristerna i det eftersatta vägunderhållet i .
mot · GP02T376 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T376av ()till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att påbörja utbyggnad av alternativ till . Motivering är en flygplats mitt i staden. En flygplats som funnits i och naturligtvis fungerat alldeles utmärkt för många resenärer. Men att gå från allmänflyg, dvs. privat- och skolflygplan, till att öka den tunga trafiken innebär naturligtvis att hotbilden, främst avseende buller men också utsläpp av flygbränsle för dem som bor i området ökar. Dessutom ökar risken för olyckor om trafiken ökar och detta i ett område med många boende i inflygningszonen. I avtal mellan och staten genom förlängdes 1994 ett avtal till 2011 som förelade att begränsa trafiken med tyngre flygplan på . hävdade senare de nya planens förträfflighet och omförhandlade avtalet . Förändringen innebar att det totala antalet rörelser på sänktes från 100 000 till 88 000 rörelser . Den tillåtna kvoten för tyngre plan höjdes dock från maximalt 15 500 rörelser med plan över till 16 500 rörelser per plan över . Ökningen av antalet tunga plan märks för dem som bor i området, och oroar många. Dock är inte alla brommabor emot flyget. Frågan är hur framtiden kommer att te sig. växer och behoven av kommunikationer ökar. Den tunga trafiken ökar på flygfält vilket är ett resultat av att staden växer, och det är i sig inte något negativt. Men det innebär att trycket på att ta emot mer trafik kommer att öka. Därmed växer också oron bland kringboende. De störs trots allt mer av de tunga flygen, och många är oroliga för miljön. Det finns ett beslut att man ska lägga ner när det finns ett alternativ till . Regeringen måste nu ta krafttag för att hitta alternativ till . Vi har förespråkat en flygplats i södra för att komplettera . Den uppfattning medborgarna nu får är att regeringen passar i denna fråga och inte vill ta i frågan eftersom den är känslig. Det är trots allt nödvändigt, med tanke på att växer i snabb takt, att påbörja en flygplats i södra delen av regionen. Det är inte lämpligt att öka trafiken på med de stora säkerhetsrisker som dessutom finns under inflygning. var ett intressant alternativ. Kanske behövs även som ett komplement. Regeringen bör genast återkomma med förslag på hur man kan lösa frågan med ett eller flera alternativ till utbyggnad, för att hålla de avtal som gjorts upp tidigare om . Det räcker inte att vara passiv i frågan. Näringslivet och medborgarna önskar få klarhet och kunna fatta beslut för framtiden.
mot · GP02T378 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T378av och ()flygplats till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en satsning på flygplats. Motivering Hög standard och stor tillgänglighet till internationella flygtransporter är avgörande för internationella förbindelser. flygplats har en strategisk placering och betydelse för mitt emellan två huvudstäder som . Med sin geografiska placering i rikets näst största region med 1,5 miljoner invånare, en mycket stark internationell industriregion och med rikets andra stad i dess absoluta närhet, så borde det vara av starkt nationellt intresse att utveckla flygplatsens internationella kapacitet och förbindelser. Med en helhetssyn på hur nationella medel används för att finna långsiktigt hållbara lösningar för den nationella planeringen av internationella förbindelser, så borde flygplats finnas med som ett alternativ i den samlade bedömningen innan nya stora infrastrukturinvesteringar antas. På detta sätt kommer det även att ges ökade möjligheter till en för hela mer tillgänglig service och en genomtänkt avlastning av flygkapacitetsproblem. Detta bör ges regeringen till känna. () ()
mot · GP02T379 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T379av och ()Timmerbilar med tung last Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om timmerbilar med tung last. Motivering mätningar på nära visar att nio av tio timmerbilar kör med övervikt. Medelvikten ligger enligt denna mätning på , vilket är mer än lagen tillåter. Det framkom att vissa bilar hade betydligt större övervikt, ända upp till . Övervikt sliter hårt på redan illa underhållna vägar i skogslänen, och kostnaderna kan räknas till , om inte mer. En enda 60 tons lastbil sliter lika mycket som tiotusen personbilar! Dessutom utgör dessa bilar en stor trafikfara med långa bromssträckor som följd av övervikten. mätning visade också att timmerbilar ofta hade alldeles för hög hastighet, vilket ytterligare ökar faran i trafiken. Transport av timmer med lastbilar är en förutsättning för skogsindustrin. För att transporterna ska vara säkra och skonsamma för vägar är det viktigt att industrin tillsammans med åkerinäringen och transportfacken tar sitt ansvar. Genom information, samarbete mellan berörda myndigheter och näringar och liknande åtgärder skulle samhället spara betydande summor i vägunderhåll och kunna använda dessa medel till andra angelägna ändamål. Dessutom skulle vägtrafiken kunna bli säkrare. () ()
mot · GP02T38 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T38av ()med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjt anslag till enskilda vägar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om s.k. Ten-status för E 12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om modern vägstandard på och E 4. Motivering De sex nordligaste länsstyrelserna förespråkar en utökad ram för att kunna upprätthålla lägsta möjliga vägstandard. Det är också ett väl känt faktum att vägstandarden i Norrlandslänen i allt snabbare takt försämras, precis som i övriga landet. Inte minst gäller detta de hundratals mil grusvägar som utgör en avgörande faktor för välståndsutvecklingen i skogslänen. Såväl de enskilda vägarna som det nationella vägnätet har nått en standard som är direkt skadlig för tillväxten i den norra landsändan. Tunga transporter, inom bl.a. skogsbruket, på undermåliga vägar innebär avsevärt fördyrade kostnader för transportören, och ytterst för slutkunden. Det står utom allt tvivel att möjligheter att konkurrera på lika villkor försvåras av en allt sämre vägstandard. Underlåtenheten att restaurera och nyinvestera i vägnätet, är inte bara kostsamt räknat i ekonomiska termer, utan utgör också en påtaglig tafiksäkerhetsrisk. Enskilda vägar I utgör de enskilda vägarna av vägbeståndet. De enskilda vägarnas betydelse för möjligheterna till möten och företagsamhet i stort är betydande i skogslänen, varför anslaget till dessa måste höjas väsentligt utöver den nivå som regeringen föreslår. Enskilda vägar är till sin konstruktion mycket kostnadseffektiva, varför ett höjt anslag till dessa därmed blir mycket produktivitetshöjande. E 12 genom , från i öster till i på norska sidan, är en viktig tvärförbindelse för gods och persontransporter mellan de tre nordliga länderna, , och . E 12 utgör med sitt läge i skogslandet en pulsåder för den viktiga skogsindustrin, varför en standardhöjning av denna brådskar. Möjligheten att upphöja E 12 till s.k. Ten-status har framförts av såväl Länstyrelsen i , som av kommuner i länet. Möjligheten att få ta del av EU-medel verkar ganska god, varför regeringen bör agera i frågan. Oavsett resultatet av framställan om Ten-status på , måste vägen ges en trafiksäkrare utformning. Dagens utformning är direkt otidsenlig med tanke på det tonnage som trafikerar vägen. E 4 efter håller på några avsnitt acceptabel standard, med trefältssystemet på vissa avsnitt och breddad väg på andra. Dock finns fortfarande långa sträckor med standard som inte motsvarar trafikintensiteten. Framför allt gäller det avsnittet söder om . E 4 mellan och är det kanske viktigaste vägavsnittet i länet, med mycket tung regional och nationell trafik blandad med persontransporter i buss och personbil. Samspelet mellan studieorterna är betydande och viktigt, inte minst för invånare. E 4 mellan och måste därför i hela sin sträckning ges en utformning som är anpassad till trafikvolymen där långa smala och kurviga passager ersätts med modern vägstandard.
mot · GP02T380 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T380av och ()Statsbidrag till enskilda vägar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statsbidrag till enskilda vägar. Motivering För många som bor på landsbygden har vägarna en stor betydelse för att kunna resa till och från arbete m.m. En mycket stor andel av vägnätet utgörs dock av enskilda vägar. Statsbidrag utgår till drift och underhåll men täcker endast en del av kostnaden. De boende längs enskilda vägar får förutom insatser i form av arbete utförda på vägen även betala en avgift till vägföreningen, en avgift som i många fall kan vara betungande. De enskilda vägarna har dessutom betydelse för friluftslivet genom att de används som transportled till stränder skogar osv. Det är inte rimlig att en del av befolkningen skall betala nyttan av vägen, medan de allmänna vägarna finansieras av skattemedel. Det är i allra högsta grad orättvist, och staten bör ta ett större ansvar för det enskilda vägnätet. Gotab, 2001 () ()
mot · GP02T381 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T381av och ()Tydligare bestämmelser för cyklister till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beakta behovet av tydligare bestämmelser för cyklister i trafiken. Motivering Cykeln har länge varit något av nästan var människas egendom. Med motorfordonens alltmer ökade spridning och användning i det moderna samhället, har cyklismen också börjat betraktas som det sunda alternativet till bilismen. I många kommuner byggs t.ex. alltfler särskilda leder och vägar för cyklar. Cyklismens ökade betydelse i trafiken ser vi inte bara i antalet cyklar som säljs i butikerna utan den märks också genom att alltfler använder cykelhjälm. Detta med en ökande medvetenhet om att även cyklister kan råka ut för skador i trafiken. finns det dock en risk i att enkom betrakta cyklisten som ett offer och underlägsen part och inte som den faktiska medspelande aktör den är i trafiken. Tydligare bestämmelser även för cyklisten skulle göra cyklisten till en likvärdig aktör och därmed även höja cyklismens status i trafiken. Även cyklister har givetvis att rätta sig efter de allmänna regler som finns i trafiken. Vad som finns att förhålla sig till är dock relativt allmänt hållet; bland annat lagen : om straff för vissa trafikbrott, som innehåller bestämmelser som reglerar vårdslöshet i trafik och rattfylleri i allmänhet. Förare av cykel omfattas här av den första paragrafen som säger att: Brister vägtrafikant, den som för spårvagn eller den som någon annanstans än på väg för motordrivet fordon i väsentlig mån i den omsorg och varsamhet som till förekommande av trafikolycka betingas av omständigheterna, döms personen för vårdslöshet i trafik till dagsböter. Även i trafikförordningen, i de allmänna bestämmelserna för trafik på väg och i terräng finns bestämmelser som rör alla trafikanter och som påtalar att trafikanter ska uppträda med omsorg och varsamhet för att undvika trafikolyckor. I generell mening omfattas således även cyklister av de bestämmelser som rör trafikanter i allmänhet. Däremot finns inga regler som särskilt reglerar cyklistens roll vid exempelvis rattfylleri och fortkörning på cykel. () ()
mot · GP02T382 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T382av ()Prispolitiken på Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om prispolitiken på . Motivering Öresundsförbindelsen är den enskilt viktigaste komponenten i framväxten av , som symbol men också rent praktiskt som förutsättning för att arbetsmarknaden och utbildningsutbudet ska öppnas för hela regionen. ska Öresundsförbindelsen betalas av resenärerna via bilavgifter, och när bron är färdigamorterad ska den överlämnas till danska och svenska staten. Avgiftspolitiken har debatterats livligt redan innan öppnades. Åtskilliga har hävdat att bilavgifterna är alltför höga för att målen om integration ska kunna uppnås. Ett månadskort för en pendlare kostar , som dessutom inte är avdragsgilla. Det innebär att löneskillnaden måste vara högst väsentlig för att betala merkostnaden för pendlingen. ledning har hänvisat till avtalet mellan och 1991 och påpekat att man inte får konkurrera ut färjetrafiken HelsingborgHelsingör. Men dagens avgiftsnivå på bron gör det ofta lönsamt för en Malmöbo att köra till , utnyttja de många rabatterbjudandena och köra till . En omväg på över som är lönande i plånboken men förödande för miljön. Trafiken har heller inte levt upp till de kalkyler som de ekonomiska beräkningarna innan öppnandet byggde på. Avgiftsnivån gör att det mer naturliga resandet mellan och hämmas. Så har t.ex. det förväntade och efterlängtade utbytet mellan föreningarna över sundet hämmats så att och tvingats införa ett särskilt resebidrag till föreningar där barn och ungdomar besöker varandra. En resa ska inte behöva vara så kostsam att samhället ska behöva subventionera den. Svenska regeringsföreträdare har också vid ett flertal tillfällen påpekat det orimliga i dagens avgiftsnivå medan den danska uppfattningen är annorlunda. Tågtrafiken över har blivit en succé trots krånglande tåg och andra bekymmer. Ursprungligen skulle tågtrafiken betala ca för nyttjandet av bron, men beslutade att denna avgift inte skulle belasta tågtrafiken. Motsvarande beslut togs i . Det borde innebära att avgiftsnivån på tågtrafiken skulle kunna vara jämförbar med den övriga regionala tågtrafiken. Men som ansvarar för trafiken tar ut en mycket högre kilometerkostnad för Öresundstrafiken; det är dubbelt så dyrt att åka MalmöKöpenhamn som MalmöLund trots att avståndet är detsamma. insats för att gynna tågtrafiken på kan därför misstänkas ätas upp av en selektiv prispolitik av Skånetrafiken. Denna relativt höga prisnivå på tågtrafiken kan naturligtvis bara bestå i hägnet av höga bilavgifter. Staten är hälftenägare i Öresundsbrobolaget och bör därmed kunna påverka detta till en sänkning av bilavgifterna, liksom en granskning av taxepolitik på järnvägstrafiken skulle leda till en sänkning av dessa priser.
mot · GP02T383 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T383av ()Avgifter för skyltar på allmän väg Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om avgifter för skyltning med firmanamn. Motivering När vi färdas längs våra vägar möter vi alltmer information i form av skyltar som har med trafikregler eller annan information att göra. Längs motorvägarna finns informationsskyltar om bensinstationer och restauranger, en nog så viktig ingrediens för trafiksäkerheten. Skyltarna upplyser inte endast om att det finns en bensinstation/restaurang utan exponerar också respektive kedjas logotyp. En sådan återkommande exponering av företagets logotyp representerar ett mycket stort reklamvärde som staten upplåter alldeles fritt till dessa företag. På andra vägar är skyltningen av publika verksamheter och kommersiella verksamheter en fråga för vägverk och länsstyrelse. Praxis om vad som tillåts och kostnadsbilden varierar på olika håll i landet, men det är alltid förenat med ganska höga kostnader att få en hänvisningsskylt uppsatt längs en väg. Sammantaget blir effekten av dessa båda förhållningssätt att små verksamheter, eller ideella, tvingas betala mycket för att få en skylt, medan stora kedjor har denna service kostnadsfritt och därutöver får sin logotyp exponerad. Det borde vara rimligt att även skyltningen på motorvägar avgiftsbeläggs och att företagen får betala för det reklamvärde exponeringen innebär.
mot · GP02T384 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T384av ()Ostkustbanans tågförseningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om en omedelbar orsaksanalys av de närmast kroniska tågförseningar som drabbat tågtrafiken på Ostkustbanan . Orsaksanalys av drabbades tågtrafiken på Ostkustbanan mellan och av närmast kroniska förseningar och intermezzon. och tidig höst har förseningarna återkommit, mest till följd av det myckna regnandet som försatt banvallsdelar ur åkbart skick. Vilket är en begriplig och synbar orsak. Men vad som egentligen orsakade vinterns och vårens orimliga förseningar är inte enkelt att begripa. ger en version. Tågoperatören ger en annan förklaring. Medan Rikstrafiken, som har till uppgift att styra och planera, knappt ger någon version alls. Vilken var helt normal, även med beaktande av några kalla dygn . Vintrar har ju som bekant en tendens på våra breddgrader att innehålla eller veckor med sträng kyla. Vilket kan utläsas noggrant förd meterologisk statistik. Någon skyller på snön! Men snö brukar det komma lite då och då ! Motsatsen är sällan eller aldrig förekommande. Någon skyller på slitet vagnsmaterial. Vilket mycket väl kan stämma och i någon mån ha bidragit till den infrastrukturella härdsmälta som drabbade Ostkustbanan. Men SJ har ju tidigare haft mycket sämre och mer slitet vagnsmaterial än nu och klarat tiderna bättre. Vilket snarare är en gåta än en förklaringsgrund. Någon har menat att skapade sitt eget kaos när man varslade över 600 underhållsarbetare om avsked just när vintersäsongen stod för dörren. Vilket då skulle ha skapat så låg arbetsmotivation att banan inte sköttes på normalt sätt. Ja, oavsett vilka skäl som ligger bakom årets formidabelt usla facit av tågtrafiken på Ostkustbanan, så har det åsamkat samhället, kommuner, företag och individer stor skada. Flera av de stora exportinriktade företagen i , och har denna vinter drabbats hårt då deras försäljare och tekniker tvingats till ständiga ombokningar från . Många inställda resor och därmed inställda eller försenade affärer har blivit följden. Särskilt allvarligt är det då den tidigare ganska omfattande flygtrafiken från till som mest 45 000 årspassagerare och den hälften så stora trafiken från /har underminerats helt av de snabba tågförbindelserna och lagts ned. Skulle denna förseningstrend fortsätta riskeras sysselsättningsbasen i de drabbade kommunerna till följd av att berörda företag tvingas omlokalisera sina försäljningskontor och stationera sin resande personal närmare eller ännu värre, närmare kunderna på den europeiska kontinenten. Därtill riskeras ett icke oansenligt goodwillkapital som kommunerna skapade genom långsiktigt tålmodigt arbete med andra samhällsinstanser för att skapa snabba förbindelser med och . Vilket också riskerar att slå sönder möjligheter att dagpendla mellan orterna. Därmed bryts en positiv arbetsmarknadstrend. Mot denna bakgrund måste vintern och vårens trafikinfarkt analyseras med det snaraste! En granskning av närmast revisionell art måste utföras så att orsakerna kartläggs, ansvar utkrävs och en grund läggs för att inte en återupprepning sker.