ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Fi39 · 2001-05-11 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi39av , ()med anledning av skr. 2000/01:104 Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltningFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening attRiksgäldskontorets sparprodukt avvecklas i enlighet medvad som anförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening att all nyinlåning iRiksgäldsspar bör upphöra, vilket ger en successivavveckling, i enlighet med vad som anförs i motionen.BakgrundI skrivelsen 2000/01:104 beskrivs hur Riksgäldskontoretsupplåning från hushållen via det s.k. Riksgäldsspar ökadeunder föregående år (inom ramen för Riksgäldsspar finns tvåalternativ: Års- och Månadsspar). Den totala nettoökningenför uppgick till nära - från 6,5miljarder kronor till 7,3 miljarderkronor. Regeringen skriver att en stor del av förra åretsinflöde i Riksgäldsspar kom från konverteringar avförfallande Riksgäldskonton, en sparform för hushåll somhåller på att avvecklas. Men ökningen hade också sin grund iden utökning av sortimentet som gjordes . Ett nyttplaceringsalternativ i form av ett inlåningskonto inomÅrsspar med rörlig ränta och utan bestämd löptid lanseradesunder slutet av året: Riksgäldsspar utan tidsgräns. Baraunder december månad placerades idenna nya sparprodukt.Det relativt stora intresset för Riksgäldsspar tillskrivs den marknadsföringsom bedrevs till förmån för sparprodukterriktade till hushållen.Staten olämplig som aktörpå konkurrensutsattmarknadRiksgäldsspar riktar sig till hushållen och har till sinkonstruktion stora likheter med vanligt banksparande. Vianser det klart olämpligt att en statlig myndighet somRiksgäldskontoret agerar som en aktör bland flera på enkonkurrensutsatt marknad. Att på detta sätt attraherainlåningsmedel från hushållen ligger utanförRiksgäldskontorets huvuduppgifter, och fyller ingen reellfunktion när det gäller statsupplåningen ochskuldförvaltningen. Upplåningen via Riksgäldsspar utgjordevid utgången av av den totalastatsskulden.En avveckling av Riksgäldsspar bör därför ske genomatt all nyinlåning i Riksgäldsspar upphör.Stockholm den 11 maj 2001Gunnar ()()()()()()Per ()()()()
mot · GO02K10 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K10av Lennmarker, ()med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårpropositionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen avslår regeringens förslag i proposition 2000/01:100 avsnitt3:1 Förslag till lag om ändring av riksdagsordningen vad avser att flyttautrikesförvaltningen inklusive representation i utlandet tillutgiftsområde 1.MotiveringUtrikesförvaltningen har som uppgift att ansvara för hanteringen avSveriges förbindelser med andra länder och med internationellaorganisationer. berör således inte bara staten utanockså ett brett spektrum av individer, grupper och juridiska personer,vilket ger utrikesförvaltningen en vidare roll jämfört med övriga enheterinom . i övrigt är ett stabsorgan meduppgift att för regeringen förbereda och samordna verksamheter ochbeslut. För utgör dessa uppgifter endast enbegränsad del. förenar sålunda både stabs- ochmyndighetsuppgifter. Åtskillnaden mellan stabs-uppgifter och myndighetsutövning har varit och är ett viktigt inslag i densvenska förvaltningsstrukturen. Undantaget har varit utrikesförvaltningenmed dess alldeles speciella förhållanden. Det är därför angeläget attriksdagen även fortsättningsvis har inflytande över utrikesförvaltningensorganisation och dimensionering. Av detta skäl anser vi att anslagetUtrikesförvaltningen ska kvarstå under utgiftsområde 5.Stockholm den 27 april 2001Göran Lennmarker (m)()()()
mot · GO02K13 · 2001-05-28 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:K13av , ()med anledning av prop. 2000/01:132 Ändrade regler om koncessionsavgift på televisionens områdeFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar att anta regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1992:72) om koncessionsavgift på televisionens område såvitt avser 1 §samt punkterna 1 och 2 övergångsbestämmelserna.2. avslår punkt 3 i övergångsbestämmelserna till regeringensförslag om ändring av lagen (1992:72) om koncessionsavgift påtelevisionens område.3. beslutar om sådan ändring i 4 och 6 §§ lagen (1992:72) omkoncessionsavgift på televisionens område som framgår av lagförslagfogat till motionen.MotiveringI propositionen föreslår regeringen att skyldighet att betalakoncessionsavgift till staten gäller programföretag somenligt 2 kap. 2 § första stycket radio- och TV-lagen(1996:844) har tillstånd att sända TV-program med reklam ihela landet med analog sändningsteknik.Syftet med denna koncessionsavgift är att motverka effekterna av denbristfälliga konkurrens som är följden av att det företag som får rätt att sändareklam-TV i marksändningar i viss mån verkar på en skyddad marknad.Riksdagens konstitutionsutskott har remitterat lagförslaget till Lagrådet,som i sitt yttrande inte invänt mot ändringen av första paragrafen avseendeanalog sändningsteknik.Den av regeringen i punkt tre föreslagna övergångsbestämmelsen avstyrksav Lagrådet, som hänvisar till att om punkt tre utgår får det till följd att deordinära reglerna i 4 § blir tillämpliga även för perioden 1 juli-31 december2001.Emellertid riskerar ett ikraftträdande per att medföra attkoncessionsavgiften inte kommer att motsvara hälften av årskostnaden,eftersom den rörliga avgiften beräknas per kalenderår och har en inbyggdprogressivitet, vilket medför att en relativt sett större del av avgiftenbelastarmånaderna mot slutet av åren.För att råda bot på detta föreslås att 4 § ändras på så sätt att avgiftenberäknas halvårsvis i stället för per kalenderår och att de beloppsnivåer somanges i "trappan" i nämnda paragraf halveras.Lagens 6 § bör också ändras så att det framgår att Radio- och TV-verketskall meddela beslut om den rörliga avgiften i stället för somnu en gång per år.Stockholm den 28 maj 2001Göran ()()()()()()()()BILAGAMotionens lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen(1992:72) om koncessionsavgift påtelevisionens områdeHärigenom föreskrivs att 4 och 6 §§ lagen (1992:72) omkoncessionsavgift på televisionens område skall ha följandelydelse.Tabell 1: (Nuvarande lydelse Motionens förslag )Denna lag träder i kraft .
mot · GO02MJ39 · 2001-05-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ39av , ()med anledning av prop. 2000/01:130 Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategierFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om s.k. utsläppsrätter.MotiveringSom strategi för incitament till effektiv användning av energi ochtransporter föreslås fortsatt grön skatteväxling.Det är otvetydigt viktigt med bra miljö såväl vad gäller skog, luft och sjöarsom boendet. I detta arbete är det däremot knappast rimligt att minskamänniskors behov av dagliga transporter. Det är inte heller troligt att man iinfrastrukturplaner kan nå dithän att alternativa transportmedel till bilen kananvändas i den utsträckningen att miljön förbättras. Man borde i stället låtautveckla dagens fordonsteknik på ett mer miljövänligt sätt.Den önskade utvecklingen med distansarbete i hemmen möjliggörs bl.a. aven utbyggnad av IT. Även om datorer blir mer energisnåla kommer antalet attöka varför en ökad elenergianvändning totalt i landet måste anses rimlig.Dessutom tillkommer andra områden som behöver el för sin funktion,exempelvis uppvärmning i bostäder. Därför borde dagens elenergikällorutvecklas så att miljöpåverkan minimeras.Att då genomföra en grön skatteväxling genom att öka olika miljöskattersom koldioxidskatt, energiskatt på el samt skatt på dieselolja är fel väg, isynnerhet som motsvarande skattesänkningar på arbetskraft förefaller mindreangeläget att genomföra för regeringen. Detta ökar det totala skattetrycket ochminskar förutsättningar för näringslivets utveckling, jordbruketsförutsättningar samt transporternas utveckling - inte minst ur EU-perspektivoch globalt perspektiv, som miljöfrågorna måste hanteras i. Dessutomminskar möjligheter till hemarbete och val av bostadsort utanförkollektivtrafikens områden med avfolkning som följd.Vidare konstateras att den höjda skatten på dieselolja påverkar transporter,tillverkningsindustrin samt jordbruket. Dessutom menar man attskattehöjningarna direkt påverkar hushållens användning av bränsle och el ibegränsande syfte. Detta är inte en bra strategi.Man ser inte sammanhanget att även näringslivet använder bränsle och eloch att produktionen och transportkostnaderna av varor och tjänster riskerarblir dyrare än nödvändigt. Dessutom bortser man från klimatfaktorer som gerkraftiga svängningar i behovet av energi för uppvärmning av bostäder. Denföreslagna strategin kommer sammantaget att belasta såväl samhällets somhushållens ekonomi. Möjligheterna för ett fortsatt konstruktivt miljöarbetekommer att minska.En annan och bättre strategi än grön skatteväxling är att genom s.k.utsläppsrätter hantera miljönegativa utsläpp, och därför bör beslutaatt låta regeringen återkomma med en utredning om utsläppsrätter för attminimera miljöpåverkan satt i ett EU-perspektiv och ett globalt perspektiv.Stockholm den 17 maj 2001Carl-Axel ()
mot · GO02MJ40 · 2001-05-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ40av , ()med anledning av prop. 2000/01:130 Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategierFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ett tydligare mål om ökad användning av densvenska råvaran trä i byggandet.SammanfattningFör att uppnå en god bebyggd miljö måste fokus sättas påmaterialanvändningen vid såväl nybyggnation som renovering avbyggnader. Vi konstaterar att är dåligt på att ta till vara sinförnämliga råvara trä.Det behövs i miljöpolitiken ett tydligare mål om att öka användningen avträprodukter i byggandet. I ett kretsloppssamhälle där återvinning ochåteranvändning är en självklarhet har materialvalet vid byggnation betydelse.Hittills har det dock mest handlat om återvinning vid renovering och rivning.De internationella överenskommelserna vid ochKyotoprotokollet har lett till att alltfler länder söker efter olika alternativalösningar för att minska koldioxidutsläppen och minska sina bidrag till detglobala miljöhot som växthuseffekten innebär. En åtgärd som blir mer ochmer naturlig är att öka användningen av skogsbaserade träprodukter.Idag är det känt för de allra flesta att växande skog fixerar koldioxid ochdärmed reducerar växthuseffekten. Genom fotosyntesen binds luftenskoldioxid i de växande träden och i varje kubikmeter trä lagras ca kol.För att bevara den biologiska mångfalden ska vi självfallet bevaraskyddsvärd skog. Men en annan viktig miljöaspekt är att det är först när trädavverkas och förädlas till träprodukter som de verkligt stora effekternauppstår. Ett träd som växt färdigt påbörjar en förmultningsprocess och slutardå att producera syre och börjar i stället avge koldioxid. Det kol som fixeratsförblir bundet i träet och tas ur kretsloppet under produkternas livstid. Läggdärtill att vi inte avverkar av tillväxten i skogen.Holland, ett land som importerar alla sina trävaror, var först att agerautifrån detta enkla samband. upprättades programmet , som av miljöskäl syftar till att öka den holländskabyggsektorns träanvändning med 20 %.Nyligen tog också den franska regeringen beslut om att öka träanvändningen i den inhemska byggsektorn. Ett avtalhar slutits med byggsektorns aktörer i Frankrike.För att den biologiska mångfalden ska kunna bevaras och utvecklas måsteekologi och ekonomi gå hand i hand. Byggnader uppförs för att finnas ihundratals år eller längre. Skogsbaserade träprodukter är på det sättet enoändlig resurs.Vi anser således att det behövs en tydligare politik när det gälleranvändningen av den svenska råvaran trä i byggandet. Regeringen bör därföröverväga att utforma ett nationellt mål för ökad användning av trä enligtsamma modell som i bland annat Holland.Stockholm den 18 maj 2001Carina ()()()
mot · GO02MJ43 · 2001-05-21 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:MJ43av , ()med anledning av prop. 2000/01:130 Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategierFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att etappmålet för skogsavsättning för sätts till800 000 ha.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tydlig redovisning och utvärdering av de totala insatsernapå området skall göras.MotiveringSverige är ett unikt land - skogsmarken ägs och förvaltas till stor del avca 300 000 hel- och deltidsföretagare, alltså privataskogsägare/jordbrukare. Det förhållandet ställer stora krav pågenomförandet av miljöpolitiken. Konsekvenserna av miljöpolitikensgenomförande måste framstå som rimliga ur den enskilda människansperspektiv. Skogsbruket med binäringar är en mycket viktig del avSveriges ekonomi - och speciellt betydelsefull för lokal ekonomi ochsysselsättning i våra skogslän. Genom pågående certifieringsverksamhet iskogsbruket ökas det frivilliga ansvarstagandet för att bevara mångfalden.Under 1990-talet har hela skogsbruket genom miljöanpassadavverkningsplanering gjort stora insatser för miljön. De arealer som undantasfrån produktion påverkar både samhällets och de enskilda skogsbrukarnasekonomi. Kostnaderna för detta intäktsbortfall har inte tillräckligt belysts. Deenskilda som drabbas av inskränkningen i sin näringsverksamhet måsteersättas på ett ur den enskildes perspektiv rättvist sätt. Annars är risken storatt delaktigheten i miljöarbetet drastiskt minskar. Den ambitionsnivå somanges av , att undanta 800 000 ha från skogsproduktiontill , bör därför anses som tillräcklig. Regeringens förslag att höjaambitionen till 900 000 ha kan ifrågasättas.Resurserna bör i första hand användas till att säkra att de arealer somavsätts är av hög prioritet och ersätts på en för den enskilde drabbadegodtagbart sätt. Vidare bör de frivilliga insatsernas värde tydliggöras. Storaarealer, med produktion av 1 m3sk/ha och år, s k impediment, undantas i avverkning. Detta är stora arealer, som frivilligt undantas men ejredovisas. Hela den areal som faktiskt redan undantas måste redovisas.Riksdagen bör enligt min mening besluta att etappmålet för sättstill 800 000 ha avsättning samt att tydligare redovisning och utvärdering av detotala insatserna görs.Stockholm den 21 maj 2001Yvonne ()
mot · GO02MJ45 · 2001-05-21 00:00:00 — Vi anser att en riktig strategi närdet gäller transporterna är att fortsätta satsningen på förbättradmiljöprestandaoch på fortsatt forskning om renare bränslen, effektivare motorer och bättrereningsteknik. På detta sätt går det att kombinera en ökad trafikvolym med enförbättrad miljösituation i enlighet med miljökvalitetsmålen. Detta bör gesregeringen tillkänna.8 MiljömålsrådRegeringen föreslår att ett särskilt miljömålsråd knutet tillNaturvårdsverket skall inrättas. skall ha ansvar för ensamlad uppföljning och rapportering till regeringen om utvecklingen motmiljökvalitetsmålen m.m.Vi motsätter oss införandet av ett miljömålsråd med dessa uppgifter. Attgöra en samlad uppföljning och rapportering på miljöområdet ingår på ettnaturligt sätt i uppgifter, och det finns därför ingenanledning att skapa en egen organisation för detta ändamål. Naturvårdverketbör ha det övergripande ansvaret för miljömålsarbetet i samarbete medsektorsmyndigheter och berörda näringar. Vi anser också att det ankommer påNaturvårdsverket att självt organisera arbetet med uppföljning ochrapportering på ett ändamålsenligt sätt. Detta bör ges regeringen tillkänna.9 LänsstyrelsernaLänsstyrelserna skall enligt regeringens förslag ha det övergripandeansvaret för det regionala mål- och uppföljningsarbetet. Detta innebär attlänsstyrelserna påförs en mängd nya arbetsuppgifter. Arbetet med att följaupp den mängd delmål som föreslås i propositionen riskerar leda till attlänsstyrelserna får svårigheter att klara övriga arbetsuppgifter på ettrimligt sätt. Risken är att enskilda drabbas genom att myndigheten får alltlängre handläggningstider för olika ärenden. Vi anser att regeringen närden nu avser att påföra länsstyrelserna en mängd nya arbetsuppgifter ärskyldig att se till att länsstyrelserna får tillräckliga resurser för att klarasina arbetsuppgifter på ett rimligt sätt. Detta bör ges regeringen tillkänna.Stockholm den 21 maj 2001Göte ()()()()()()()()(m)()()()
mot · GO02T13 · 2001-05-07 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T13av Skårvik, ()med anledning av prop. 2000/01:124 Förändring av aktiestrukturen i SASFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen begär att regeringen lägger fram förslag om en utförsäljningav de resterande statligt ägda aktierna i föreslår i propositionen att aktiestrukturen i SAS ändras så attett börsnoterat holdingbolag bildas som i sin tur äger de tre bolagen /S, SAS och . Svenska statensägande i SAS förändras inte genom denna omstrukturering.Staten bör inte äga bolagFolkpartiet liberalerna är tveksamt till statliga bolag. Det staten äger skallstyras demokratiskt och med full öppenhet och insyn för medborgarna.Det finns dessutom mycket som staten överhuvudtaget inte skall ägna sigåt och som sker i statliga bolag. Endast verksamhet som kan räknastill den absoluta kärnverksamheten eller som är motiverade av t exsocialpolitiska skäl bör få drivas som statliga bolag.SAS är ett bolag som det inte finns något större motiv för statligt ägandeför. Vi föreslår därför att svenska statens andel i SAS säljs ut.Bättre konkurrens på flygmarknadenDen avreglering av flygtrafiken som liberalerna varitpådrivande för, har ökat flygets attraktionskraft. Dessvärre harkonkurrensen inte fungerat tillräckligt bra. SAS har fortfarande en alltfördominerande ställning på många sträckor i inrikestrafiken och iutrikestrafiken till och från . Detta har lett till att biljettprisernaärorimligt höga på de sträckor där man inte har konkurrens jämfört medkonkurrensutsatta sträckor. Speciellt gäller detta på många destinationer iNorrland. På en del sträckor har även SAS använt sin dominerandeställning till att konkurrera ut andra operatörer.Det vore därför bra om fler lågprisflygbolag etablerar sig i ochdärigenom kan sätta press på biljettpriserna. Det är också viktigt attLuftfartsverket inte agerar konkurrenshämmande genom att ge bättre start-och landningstider till SAS, s.k. slots.Stockholm den 7 maj 2001Kenth Skårvik (fp)()()
mot · GO02T15 · 2001-05-07 00:00:00 — T15 FÃ¶rslag till riksdagsbeslut beslutar att bemyndiga regeringen att avyttra statens innehav i SAS nÃ¤r sÃ¥dana fÃ¶rutsÃ¤ttningar finns pÃ¥ marknaden i enlighet med vad i motionen anfÃ¶rs. Avyttra statens innehav i SAS I proposition 2000/01:124 FÃ¶rÃ¤ndring av aktiestrukturen i SAS fÃ¶reslÃ¥s fÃ¶rÃ¤ndringar som innebÃ¤r att ett bÃ¶rsnoterat holdingbolag bildas som i sin tur Ã¤ger de tre bolagen /S, SAS och . vÃ¤lkomnar denna fÃ¶rÃ¤ndring som innebÃ¤r att den nuvarande strukturen med tre bÃ¶rsnoterade bolag ersÃ¤tts med ett gemensamt bÃ¶rsnoterat bolag. FÃ¶rÃ¤ndringen kommer att fÃ¶rbÃ¤ttra SAS mÃ¶jligheter att utvecklas pÃ¥ en internationellt mycket tuff marknad. Sedan SAS bildades har mycket fÃ¶rÃ¤ndrats. Flyget har sett en enorm Ã¶kning och utveckling. Dagens tuffa marknad dÃ¤r allianser med andra flygbolag ett mÃ¥ste fÃ¶r att Ã¶verleva Ã¤r bara den senaste delen av utvecklingen. Regeringen slÃ¥r i propositionen fast att fÃ¶rÃ¤ndringen i bolagets struktur inte innebÃ¤r nÃ¥gon fÃ¶rÃ¤ndring av det statliga Ã¤gandet i SAS. Det Ã¤r nÃ¥got som beklagar. Vi anser att det i samband med fÃ¶rÃ¤ndringen av bolagets struktur finns en utmÃ¤rkt mÃ¶jlighet se Ã¶ver det statliga Ã¤gandet i SAS, ett Ã¤gande som efter strukturfÃ¶rÃ¤ndringen uppgÃ¥r till av det nya holdingbolaget. Inriktningen bÃ¶r vara att avyttra statens Ã¤garandel nÃ¤r fÃ¶rutsÃ¤ttningarna pÃ¥ marknaden Ã¤r gynnsamma. NÃ¤r marknaden fÃ¶r flygtrafik Ã¤r avreglerad finns det inte lÃ¤ngre nÃ¥got behov av ett flygbolag dÃ¤r staten storÃ¤gare. I de fall flygtrafiken inte kan upprÃ¤tthÃ¥llas pÃ¥ marknadsmÃ¤ssiga grunder fÃ¥r istÃ¤llet upphandling Ã¤ga rum. FÃ¶r att fÃ¥ en fungerande flygtrafik i hela landet behÃ¶vs inte ett statligt Ã¤gande i SAS. Statens innehav i SAS bÃ¶r avyttras nÃ¤r sÃ¥dana fÃ¶rutsÃ¤ttningar finns pÃ¥ marknaden. Detta bÃ¶r ges regeringen till kÃ¤nna. Gotab, 2001 () () () () Ãke SandstrÃ¶m (c)
mot · GO02T17 · 2001-05-25 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T17av , ()med anledning av prop. 2000/01:127 SjöfartsstödFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att befria rederierna från hela arbetsgivaravgiften, även denallmänna löneavgiften.2. begär att regeringen lägger fram förslag om tonnageskatt förden svenska handelsflottan i enlighet med vad som anförs i motionen.BakgrundKristdemokraterna har krävt att ett s.k. nettostödska införas för svensk sjöfartsnäring. Därför välkomnar vi nuregeringens förslag till nytt sjöfartsstöd. Det är beklagligt attregeringen dröjt med att införa samma typ avstöd som många andra EU-länder tillämpar. Så länge detfinns sjöfartsnationer som konkurrerar med lägre priser ochsämre löner som inverkar menligt på säkerhet och kvalitet ärdet enligt vår mening nödvändigt med statliga åtgärder föratt säkerställa en nationell handelsflotta där miljö- ochsäkerhetstänkande är en ledstjärna. bör allasubventioner avskaffas gemensamt inom EU. Det kan skeförst då säkerheten och miljön värderas lika högt i allinternationell sjöfart.ArbetsgivaravgiftenI skrivelse till trafikutskottet har Sveriges Redareföreningpekat på en brist i propositionen. Det handlar om endiskrepans mellan skattebetalningslagen 1997:483 1 kap. 3§, tillika () anvisningar, och vadregeringen definierar som de "totala arbetsgivaravgifternaför ". Syftet med propositionen är att genomföra ettstöd till svenska rederier enligt det tak som anges inom EU:sState Aid . Det innebärbland annat att hela arbetsgivaravgiften kan innehållas avrederiet. Regeringen talar också om att befria rederierna frånhela arbetsgivaravgiften. Men regeringens konkreta förslaginnebär endast en nedsättning , trots attavgifterna i själva verket uppgår till . Något skäl tilldetta anger inte regeringen i propositionen. Skillnaden är denallmänna löneavgiften på . Regeringen undanhålleralltså rederierna , vilket precis motsvarar denallmänna löneavgiften. Enligt Sveriges Redareföreningbetyder detta i minskat stöd.TonnageskattTidigare hade , vilket underlättade förrederier att sätta av medel till nya fartygsköp efterförsäljning av fartyg. Dessa fonder togs bort . Eftersom en investering i nytt fartyg är ett stortåtagande, som ofta handlar om ,så är det av största vikt att ett rederi kan planera sinaåtaganden gentemot staten på lång sikt. I stället för attbeskatta en fartygsförsäljning med reavinstskatt så kan ettsystem med s.k. tonnageskatt införas. Det innebär att rederietbetalar skatt efter tonnage, inte efter vinst eller förlust. Dettasystem har införts av flera andra EU-länder. Fördelen är attrederierna bättre kan planera försäljning och inköp av fartyg.Trots att detta system torde innebära större inbetalningar tillstatskassan från svenska rederier än dagens system medbolagsskatt, välkomnas det ändå av näringen. Det skullesäkerligen bidra till att öka inflaggningen av fartyg tillSverige och utgöra en del i att trygga svensk sjöfartsnäringsframtid.Regeringen bör återkomma med ett förslag till om attinföratonnageskatt för svenska handelsflottan.Stockholm den 22 maj 2001Johnny (kd)Skånberg (kd)()()()