mot · GP02So630 · 2001-10-05 00:00:00 — I många kommuner är det nämligen så att behöver man inte hjälp att stiga upp och klä på sig, duscha eller liknande, så får man ingen hemtjänst. Att inte se och att inte på egen hand kunna utföra städning och tvätt, inköp, post- och bankärenden med mera, har i många kommuner upphört att räknas som godtagbara skäl för hemtjänst. Denna utveckling har pågått och torde inte vara obekant för regering och departement. I proposition 2000/2001:149 Avgifter inom äldre- och handikappomsorg redovisas som relevant lagstiftning socialtjänstlagen (SoL) (2001:453). Där fastslås att uppgifter av servicekaraktär innefattas i SoL, varmed avses bl.a. praktisk hjälp med hemmets skötsel, såsom städning och tvätt, hjälp med inköp, ärenden på och hjälp med tillredning av måltider samt distribution av färdiglagad mat. SoL kompletteras till vissa delar. Man ska kunna överklaga utformningen av en insats. Ansökan ska bifallas först när det går att verkställa beslutet. Beslut som inte är verkställda ska kunna överklagas. Det måste finnas beslut att överklaga varför beslut på en ansökan alltid ska ges skriftligt. ska besked ges om möjligheterna att överklaga. Inför en omsorgsgaranti vill införa en omsorgsgaranti. Omsorgsgarantin ska innehålla de inslag som är väsentliga för att den enskilde äldre ska erbjudas en kvalitativt god omsorg och valfrihet. Kommunerna ska fastställa en omsorgsgaranti. De kommuner som inte lever upp till de rättigheter som garanteras av omsorgsgarantin ska bli skyldiga att ge de äldre, som inte får den omsorg som fastställts, motsvarande avgiftsreduktion. Det blir dessutom ett ekonomiskt incitament för kommunerna att leva upp till målsättningarna i omsorgsgarantin. Den modell med kvalitetssystem och kvalitetsgarantier som använder omfattar såväl systemet med garantier som ett heltäckande system för styrning och uppföljning av kvalitet till tilldelade resurser. Den modellen redovisas kort sist i detta avsnitt. Omsorgsgarantins elva punkter Rätten till medicinsk kompetens Rätten till värdigt omhändertagande Rätten till fungerande trygghetslarm som åtgärdas Rätten till en väl fungerande färdtjänst Rätten till en väl fungerade hemtjänst Rätten att veta att viktminskning och fallskador utreds och åtgärdas Rätten till valfrihet Rätten till eget rum Rätten att flytta även för de äldre som bor i särskilt boende Rätten till hjälpmedel Rätten till bra vård i livets slutskede Bättre fungerande färdtjänst En ny lagstiftning om färdtjänst infördes . Färdtjänsten blev därmed enbart ett komplement till den allmänna trafikförsörjningen och ett stöd för personer med betydande svårigheter att använda allmänna kommunikationer. Kommunen har ansvar för att det anordnas färdtjänst inom kommunen och kan enligt lagen överlåta ansvaret till trafikhuvudmannen i länet. I och med den nya lagstiftningen ses färdtjänsten inte längre som en form av bistånd utan behandlas som en trafikpolitisk fråga i syfte att bidra till en tillfredsställande trafikförsörjning också för personer med funktionshinder. Detta betyder att den som utnyttjar färdtjänsten inte kan få någon hjälp med att t.ex. ta sig från bilen till bostaden. Någon tillsynsmyndighet finns inte för verksamheten och det är oklart vart enskilda skall vända sig med klagomål. Utvärderingar pågår på olika håll om vad som hänt med färdtjänsten sedan den nya lagstiftningen trädde i kraft. lämnade 1999 en delrapport till regeringen om tillämpning av färdtjänstlagen. Analysen har gjorts ur ett genusperspektiv. Här kan man se att majoriteten av de närmare 700 färdtjänstmål som prövats av länsrätterna har lett till att överklagandet avslagits. Många har dock tack vare domstolsprövningen fått färdtjänsttillstånd, ledsagare eller villkor i samband med färdtjänstresor som inte skulle beviljats om kommunen behållit sin roll som första och i praktiken enda instans. Andelen bifall för äldre kvinnor är påtagligt lägre än för män. kan inte utesluta att det finns könsdiskriminerande faktorer i domstolarnas tillämpning av färdtjänstlagen. Till detta kommer ett beslut i Regeringsrätten som innebär att medföljande till dementa som inte kan klara sig själva måste betala för att åka med i färdtjänstbilen. Det brådskar med en förändring av färdtjänstlagen. Den utredning av frågan som regeringen aviserar i budgetpropositionen måste genomföras skyndsamt. Den måste ta hänsyn till de funktionshindrades och äldres sociala behov. Färdtjänsten får inte bara ses som ett transportmedel. Lagen måste också ange vem som har tillsynsansvar och hur färdtjänsten kan kvalitetssäkras. Regeringen bör ges detta tillkänna. Fortsätt stimulansbidragen I regeringens nationella handlingsplan för äldreomsorgen avsattes speciella stimulansbidrag för att genomföra prioriterade insatser inom äldreomsorgen . vill sålunda regeringen avveckla de statliga stimulansbidragen till olika projekt inom äldreomsorgen. Enligt vår mening är stimulansbidragen en mycket lyckad satsning och det finns all anledning att fortsätta med stimulansbidragen ytterligare . Vårt förslag är att de förlängs med . Personalbehovet I regeringens budgetproposition finns ingen analys av framtida behov av olika personalgrupper t.ex. inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen. vet vi att det är brist på t.ex. läkare och sköterskor inom vissa specialiteter, t.ex. geriatrik och att allt talar för att behoven kommer att öka bl.a. på grund av pensionsavgångar och utveckling av nya behandlingsmetoder, som ställer nya krav på tillgång på personal. Regeringen bör ta fram en plan för hur utbildningsbehovet för de olika personalgrupperna inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården för äldre skall kunna tillgodoses. Mer och bättre forskning kring åldrandet Andelen forskare som ägnar sig åt klinisk forskning sjunker på ett oroande sätt. Det innebär bl.a. att klinisk forskning beträffande äldres sjukdomar riskerar att minska i omfattning, något som både mänskligt och samhällsekonomiskt är oacceptabelt. Demens och depression är sjukdomar som ofta drabbar äldre och där det är viktigt att den forskning som pågår för att vinna kunskap om hur dessa sjukdomar kan förebyggas och behandlas intensifieras. Ett annat problem är att många läkemedel utprövats på yngre individer men sedan kommit att användas huvudsakligen av äldre. finns uppgift om att så många som en fjärdedel av alla intagningar av patienter på medicinklinik uppskattas bero på felanvändning av läkemedel. Det finns därför stort behov av att studera läkemedels effekter och biverkningar på äldre. Dessutom visar det sig att kunskaperna bland läkare och annan sjukvårdspersonal om läkemedels effekter och biverkningar hos äldre är mycket bristfällig. Det innebär att många äldre inte får adekvat behandling. Om den äldre patienten hade en egen husläkare skulle översikten över patientens läkemedelskonsumtion kraftigt förbättras och man skulle kunna undvika sjukhusvård och kostnader för både patienter och samhället. Forskning om äldres psykiska problem liksom läkemedels effekter och biverkningar bör bli föremål för särskilda forskningssatsningar samt att den kliniska forskningen inte får komma på undantag. Dessutom måste ett särskilt utbildningsprogram för läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal om läkemedelsbehandling av äldre tas fram och genomföras. () () () () () ()