ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02L305 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L305av ()Försäkringsskadenämndernas korporativa inslag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att minska det korporativa inslaget i de nämnder som skall döma i försäkringsersättningsfrågor. Motivering Svenskt rättsväsende har högt anseende. Domstolsväsendet är i hög grad oberoende av den politiska makten och skall stå fritt från kommersiella påtryckningar av skilda slag samt vara skyddat och därmed opåverkbart från kriminella hot. Väl utbildade och erfarna lagmän leder förhandlingarna i både tingsrätter och högre rättsinstanser, assisterade av utbildade notarier eller andra högre jurister. Ett icke obetydligt lekmannainflytande via nämndemän eller i förekommande fall jury är garanten för att lagtolkningen också skall stå i överensstämmelse med folkliga värderingar och sunt förnuft. På det hela taget har svenskt rättsväsende visat sig vara en god garant för rättsstatens fortlevnad i . Men inom vissa förvaltningsliknande domstolar, dit man måste räkna nämnderna för försäkringsersättningsfrågor såsom , , , , m fl, så har den rättsliga instansen tagit sig rent korporativa uttryck. Det vill säga att berörda parter som intresseföretag och intresseorganisationer, liksom rent motstridiga parter av samma art, har ett konstitutionellt säte i dessa nämnder. Ofta är de dessutom i majoritet i förhållande till oväldiga jurister. Denna ordning har säkert någon förklaring som i skrivande stund är höljd i dunkel. Men alldeles oavsett vilken så är ordningen kritiserbar och rent principiellt helt orimlig. Intresseparter av skilda slag skall visserligen alltid få föra sin talan inför nämnderna men absolut inte ha den dömande rollen. Försäkringsersättningsnämnderna handlar till övervägande del om att tillerkänna eller avslå enskilda personers framställan om ersättning för någon typ av skada eller lidande. Deras framställan skall behandlas med beaktande av största möjliga rättssäkerhet. Rättssäkerheten kan starkt ifrågasättas om berörda branschorganisationer, intresseorganisationer, företag och andra korporationer har säte i den dömande stolen. Försäkringsersättningsfrågor av skilda slag har dessutom ofta karaktären av den lilla drabbade människan mot den stora kyligt kalkylerande organisationen eller företaget. Då är det extra viktigt att nämnderna formas med juridisk oväld och lekmannaförnuft som ledstjärnor. Därför behöver försäkringsersättningsnämnderna reformeras! Det korporativa inslaget bör ersättas med det snaraste av juridisk oväld i kombination med lekmannainflytande.
mot · GP02L306 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L306av och ()Herrelösa hus Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av lagstiftningen i syfte att undvika problem av det slag som beskrivs i motionen. Motivering Enligt gällande lagstiftning är det en fastighetsägare som har ansvaret för att underhållet av en fastighet sköts. Detta kan vålla problem när ägaren av en fastighet går i konkurs. Det handlar inte sällan om hyresfastigheter belägna i centrala delar av en kommun som på så sätt lämnas utan tillsyn och underhåll. För kommunen finns av naturliga skäl ett intresse att centralt belägna fastigheter skall vara underhållna på ett godtagbart sätt men också med omsorg om eventuella hyresgäster. I det läget tar kommunen kontakt med tillsynsmyndigheten (kronofogdemyndigheten) för att få den att agera. hänvisar då till konkurslagstiftningen som säger att konkursförvaltaren endast är skyldig att ta med sådana tillgångar i konkursbouppteckningen som inbringar ett positivt värde och alltså ökar de tillgångar som kan delas ut till konkursborgenärerna. Fastigheten står då utan ägare eftersom den förre ägaren gått i konkurs. Ingen kan köpa fastigheten eftersom det inte finns någon säljare och ingen kan få lagfart på fastigheten. Det finns inte heller någon som kan åläggas att sköta fastigheten så att inte skada uppstår. Fastigheten förfaller utan att kommunen eller någon annan kan göra någonting. Lagstiftningen kring fast egendom tillhör den starkaste lagstiftningen i detta land, trots detta uppkommer dylika missförhållanden. () ()
mot · GP02L307 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L307av och ()Auktoriserade revisorer till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförts om åtgärder för att öka möjligheten att förena småbarn med ett yrke som auktoriserad eller godkänd revisor. Motivering Godkännande och auktorisation av revisorer regleras i lagen (1995:528) om revisorer. I 4 § slås fast att för att bli godkänd eller auktoriserad revisor skall sökanden förutom andra krav även yrkesmässigt utöva revisionsverksamhet. Uppfylles dessa krav utfärdar revisorsnämnden auktorisation eller godkännande med en giltighet . ska revisorn återigen ansöka om fortsatt godkännande/auktorisation. Kraven för detta finns i föreskrifter om villkor för revisorers och revisionsbolags verksamhet samt om godkännande, auktorisation och registrering (RNFS 1997:1). Där anges i 18 § att för att erhålla fortsatt godkännande eller auktorisation skall sökanden som närmast föregått ansökan ha utövat yrkesmässig revision omfattande minst . Mer än hälften av dessa timmar skall ha avsett juridiska personer som enligt lag skall ha godkänd eller auktoriserad revisor och uppdragen skall ha omfattat revisionsklienter inom olika branscher. Kravet på att godkända och auktoriserade revisorer ska vara verksamma inom revision kan ha sitt berättigande. Noteras bör dock att motsvarande krav ej finns inom andra yrken där staten utfärdar legitimation, godkännande eller auktorisation som exempelvis läkare, tandläkare och sjuksköterskor. Kravet leder dock till ett systematiskt missgynnande av småbarnsföräldrar och då i första hand mammor. Det är i praktiken omöjligt att förena två till tre egna småbarn och därpå följande föräldraledighet med en bibehållen auktorisation eller ett godkännande. Valet står då, på grund av statliga regleringar, mellan familj och karriär. En förändring av regelverket måste därför komma till stånd där ett undantag från 1 500-timmarsregeln införs för den som varit hemma med barn. Exempelvis skulle den tid för vilken föräldrapenning utgår kunna inräknas som yrkesverksam. () ()
mot · GP02L308 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L308av och (v)Insemination 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa regler som tillgodoser barnets rätt att få reda på att det tillkommit genom insemination. 2 Motivering Enligt ? får av barnen som tillkommit genom givarinsemination säkert reda på det. av föräldrarna i undersökningen svarade att de hade för avsikt att berätta det . Barnet har rätt att veta sitt ursprung, och exempelvis inseminationslagen utgår från att det är till barnets bästa att veta sitt biologiska ursprung. Som det är får kanske mer än hälften av alla barn som tillkommit genom givarinsemination inte reda på detta. Risken är att barnet får reda på det av fel person vid fel tillfälle. Det har föreslagits att föräldrar skulle ha en skyldighet att upplysa barnet om att det tillkommit genom givarinsemination, men det har inte ansetts lämpligt att lagstadga den skyldigheten. hade föreslagit att det i folkbokföringen skulle antecknas att barnet tillkommit genom insemination. Det förslaget godtogs dock inte. Flera motioner har tagit upp förslaget, och har också tagit upp frågan och krävt en ändring. antecknas kvinnans man eller sambo, som givit sitt samtycke till inseminationen, som biologisk far till barnet. utgår lagstiftningen från föräldrarnas perspektiv, när kräver att barnets bästa skall vara gällande i all lagstiftning som rör barn. Någonting måste göras för att säkerställa att barnet kan få reda på sitt ursprung, och regeringen borde återkomma till med förslag. Enligt vår mening bör det införas regler som tillgodoser barnets rätt att få reda på att det tillkommit genom insemination. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v)
mot · GP02L309 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L309av och (v)Fler än två vårdnadshavare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av möjligheten till fler än två vårdnadshavare och oavsett vårdnadshavares sexuella läggning. Bakgrund I dagens läge är det endast möjligt för ett barn att ha en eller två vårdnadshavare. I det fall det är två vårdnadshavare måste dessa vara av olika kön. Detta begränsar möjligheten till andra familjeformer än den heterosexuella kärnfamiljens och lämnar i de fall andra familjeformer praktiseras barnet och vissa av de faktiska vårdnadshavarna utan rättigheter och skyldigheter. En lagstiftning som tillåter fler vårdnadshavare utan att stipulera dessas kön skulle exempelvis ge möjligheter för vårdnadshavare vars barn familjehemsplacerats att bibehålla vårdnaden tillsammans med familjehemsföräldrarna. Med en sådan lagstiftning skulle också homosexuella som skaffar barn i konstellationen ett lesbiskt par och en man alternativt ett bögpar, få möjligheter att slippa välja bort biologiska eller sociala föräldrar som vårdnadshavare. är det omöjligt för den sociala mamman att vara vårdnadshavare. En moderskapspresumtion som föreslås i utredningen i homosexuella familjer (2001:10) skulle istället ställa papporna utanför. Utifrån barnets bästa och barnets rätt till de föräldrar som vårdar barnet kan det i vissa fall vara till barnets fördel. Det kan t.ex. handla om att två lesbiska kvinnor som ingått partnerskap får barn tillsammans med en homosexuell man. Enligt den nuvarande lagen så har inte barnet några juridiska rättigheter till den person som inte är biologisk förälder trots att barnet växer upp tillsammans med denna förälder. Då styvbarnsadoption inte skulle kunna vara tilllämpligt på grund av att de båda biologiska föräldrarna är i livet är förslaget om fler än två vårdnadshavare en metod att tillmötesgå barnets bästa. Vid en skilsmässa kanske fyra personer blir inblandade i barnets fostran. Styvföräldrarna saknar dock rätt att ta hand om barnet, däremot har man skyldigheter att försörja barnet om det bor hos dem. Skulle det nya förhållandet spricka har styvföräldern inga rättigheter alls. Ensamstående med barn är en utsatt grupp där många kämpar med jobb, hem och barn. Enligt undersökningar så mår barn generellt sämre när de bor hos en ensamstående förälder med dålig ekonomi. Barn behöver förebilder och personer som har tid och engagemang för dem, och då är det bättre för barnet om alla föräldrarna har rättigheter och kan finnas till hands för det. har redan antagit en sådan lag 1992, och det är dags att följer efter. Enligt vår mening bör det införas en möjlighet till att fler än två kan vara vårdnadshavare, och dessa vårdnadshavares kön skall inte stipuleras. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v)
mot · GP02L310 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L310av och (v)Vårdnadshavares och förälders skyldigheter mot sina barn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en reglering som starkare betonar vårdnadshavarnas och föräldrarnas skyldigheter gentemot barnet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge barnen rätt att ställa vårdnadshavare och förälder till ansvar för brister i att uppfylla sina skyldigheter som vårdnadshavare och förälder. Motivering betonas gärna vårdnadshavares rättigheter till exempelvis umgänge och medbestämmande, och gemensam vårdnad är . Detta ofta och gärna i termer av vikten av de biologiska föräldrarna för barnet på ett sätt som i bästa fall gjort papporna mer aktiva och delaktiga i vårdnaden efter skilsmässor. Det är däremot inte möjligt för barnet att kräva att en vårdnadshavare eller förälder med umgängesrätt verkligen umgås med barnet, faktiskt deltar i vårdnaden eller på andra sätt är delaktig. Detta anser vi vara en brist. Den gemensamma vårdnaden har i vissa fall blivit ett maktmedel för den förälder som inte har den huvudsakliga praktiska vårdnaden, oftast pappan, över barnet och mamman. Det är dessutom svårt att förlora sin position som vårdnadshavare. I de flesta fall är det mamman som förlorar vårdnaden därför att hon förnekar den andra vårdnadshavaren (pappan) umgänge, något som ofta sker med hänvisning till barnets bästa. Inte alltför sällan förekommer hot mellan parterna, där kvinnor är de mest utsatta. Vår mening är att det behövs lagstiftning, reglering och praxis som starkare betonar vårdnadshavarnas och föräldrarnas skyldigheter gentemot barnet och att barnet också ska kunna ställa vårdnadshavare och förälder till ansvar för brister i uppfyllandet av hans eller hennes skyldigheter som vårdnadshavare och förälder. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v)
mot · GP02L311 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L311av och ()Företagsägares rätt till uttag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av gällande lagstiftning angående företagsägares rätt till uttag. i är norra enda tillverkare av järnvägsräls, men de gör också stål eftersom verkstadsindustrin gick i konkurs . Antalet anställda var ca 300 och årsomsättningen uppgick till . Det var som Inexa Profil bildades för att ta över den verksamhet som lagt ned i . Ägaren tog 1992 över företaget för . SKFkoncernen, som drivit valsverket under namnet Profiler, passade på att skriva ned tillgångarna till noll inför övertagande. Den nya ägaren kunde med fackets godkännande frångå turordningsreglerna och handplocka de 300 som skulle få stanna kvar av de drygt 600 personer som då var anställda. Företaget redovisade ett minus på 62 miljoner för , ett minus 2000 och ett minus på 50 miljoner för . hävdade att konkursen berodde på att avtalet med specialståltillverkning varit ofördelaktigt. har enligt tidningsuppgift granskat detta avtal och konstaterat att det varit ett avtal som och tider gynnat parterna, i vissa lägen Inexa, ibland . Vid en närmare granskning kan det finnas andra omständigheter inom som haft större betydelse för företagets likviditetsproblem. Företaget har en mycket god ordertillgång, vilket bekräftas av att konkursförvaltaren beslutat om att fortsätta driften i . Dessutom bedöms den framtida ordertillgången på räls vara mycket god på grund av den kommande infrastrukturpropositionen, som innehåller en kraftig satsning på underhåll och nyinvesteringar av järnvägar . , 19921994, tog Inexas ägare ut mer pengar från företaget än den vinst som genererats. Ägarens förmögenhet ökade från 10,4 miljoner 1992 till 192,8 miljoner 1994. När Ovaka lämnade över företaget gavs ett aktieägartillskott på ett aktietillskott som skulle kunna betraktas som en förstärkt möjlighet för en fortsatt produktion. Men den nya ägaren använde istället detta aktietillskott för att förstärka sin egen förmögenhet samt de andra företag som ägaren var involverad i. Det finns bedömare som menat att om Inexa hade fått behålla den gamla ägarens aktieägartillskott så hade företaget överlevt och inte behövt gå i konkurs. Vi anser det vara otillfredsställande att en ägare inom lagens råmärken kunnat göra dessa uttag, utan någon hänsyn till företagets behov. Speciellt uppseendeväckande är det mot bakgrund av samhällets betydande insatser för att främja företagets fortlevnad. Vi anser att det borde göras en översyn av gällande lagstiftning, så att ägaren inte ska kunna dränera företagets kapital på beskrivet sätt. Vidare vill vi att översynen också går in på möjligheten att ställa krav på motprestationer av företag som erhåller stöd genom samhälleliga insatser. () ()
mot · GP02L312 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L312av m.fl. (v)Bevisbörda vid obehöriga bankomatuttag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat skydd för konsumenter vid obehöriga uttag från bankkonton. Motivering Om pengar har försvunnit från ditt konto så har du mycket små möjligheter att få dem tillbaka, speciellt om du har ditt uttagskort kvar. Inte ens om du kan bevisa att du inte har tagit ut pengarna, för att du t.ex. varit på sjukhuset eller befunnit dig i ett rum dit du behöver ett kort och kod för att ta dig in, får du tillbaka pengarna. Du är ansvarig för uttag som skett på ditt konto, oavsett om du gjort dem eller ej. Även om du vet att du inte varit grovt oaktsam med ditt kort eller din kod, hur ska du kunna bevisa det? krävs det att du bevisar att du inte tagit ut pengarna. Det borde ligga på banken att visa att du har tagit ut pengarna eller att du förfarit grovt oaktsamt med ditt kort eller kod. Det är trots allt banken som förvaltar dina pengar och därför borde ha ett ansvar för vem de lämnar ut dem till. Du har som konsument små möjligheter att bevisa att du är oskyldig, medan banken har information och ekonomiska resurser nog att kunna utreda och bevisa vad som skett. Det är vår mening att skyddet för konsumenter bör stärkas vid bankuttag. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) ()
mot · GP02L313 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L313av Skånberg (kd) och ()Barnets bästa i vårdnadsärenden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att barnets behov skall styra utformningen av umgänget med föräldrarna. Motivering I finns drygt en miljon barnfamiljer och nära två miljoner barn i åldrarna . Många barn får uppleva en separation eller skilsmässa under sin uppväxt. 1995 fanns i ca 96 000 förskolebarn med en ensamstående förälder, en ökning (SOU 1997:161 Stöd i föräldraskapet). Lagstiftningen värnar om att barn vid en skilsmässa skall ha rätt till fortsatt god kontakt med båda föräldrarna. Detta är givetvis en bra målsättning. Tyvärr finns många exempel där barnets självklara rätt till båda föräldrarna blandas ihop med föräldrarnas behov och önskningar om att få en rättvis tillgång till sitt barn. Även mycket små barn kan tvingas bo omväxlande hos mamma och pappa på ett sätt som strider mot vad man vet är barnens bästa. Det kan gälla barn som endast är . Det finns visserligen utredningar som studerat barn som flyttar mellan sina föräldrar, t.ex. en utvärdering som gjordes av makarna , men den har bara utgått från barn som är eller äldre. Därför bör en kartläggning göras av hur domstolar dömer i vårdnadsärenden gällande små barn för att tydliggöra om nuvarande praxis är förenlig med barnens bästa. Studier om hur små barn påverkas av växelvis boende bör uppmuntras. Utifrån och med barnens bästa för ögonen bör man utreda hur föräldrar bäst kan informeras och stödjas så att barnets behov alltid får styra hur umgänget utformas. Skånberg (kd) ()
mot · GP02L314 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L314av och ()Homosexuellas rättigheter när det gäller insemination Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om homosexuellas rättigheter när det gäller insemination. Motivering Lesbiska kvinnor borde ha rätt till professionell hjälp vid insemination. I lagen om insemination står det att insemination endast får utföras om kvinnan är gift eller bor tillsammans med en man under äktenskapsliknande förhållanden. Insemination av sperma får endast utföras vid allmänna sjukhus. Det är dock tillåtet att genomföra insemination i hemmet, och detta förekommer också bland lesbiska kvinnor, inte sällan med bögar som blivande fäder. Lagen förhindrar alltså inte insemination, men den utesluter homosexuella från professionell hjälp. Genom att inte tillåta insemination och adoption signalerar samhället att homosexuella inte skulle vara bra föräldrar. Det finns inga som helst sakliga grunder för att utestänga homosexuella från dessa möjligheter. Detta är endast ett uttryck av förtryck. I fallet med insemination diskrimineras inte bara homosexuella utan också ensamstående. Vi anser att frågan om insemination bör prövas från andra utgångspunkter än den traditionella kärnfamiljens. () ()
mot · GP02L315 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L315av ()Lägsta aktiekapital och kvinnors företagande Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sänka nivån på lägsta aktiekapital till för nystartade aktiebolag. Motivering av de nystartade företagen under den senare delen av startades av en kvinna. Skälen till att starta eget är en kombination av frihetsönskan, egen försörjning och samhällsnytta. Många kvinnor upplever att de slår i glastaket på sina arbetsplatser. De vill bestämma mer själva, men tillåts inte använda hela sin kompetens. Här handlar det mycket om självförverkligande. återfinns främst inom social infrastruktur, IT-sektor, handel, företagstjänster och utbildning. Majoriteten är småföretagare. Exempel på framgångar finns inom artistverksamhet, konsultverksamhet, bemanningsföretag och turismen. Kvinnor som har familj ser gärna att deras två plattformar, familjen och företaget, går att kombinera på ett harmoniskt sätt. Därför startar hon ofta sitt företag senare i livet. Kvinnor är också försiktigare att ta steget till eget företagande fullt ut. De börjar ofta som deltidsföretagare och övergår successivt till heltidsföretagare. Kvinnor har ofta högre utbildning och utgör i snitt, enligt , en lägre kreditrisk. Höjningen av lägsta aktiekapital från till har visat sig speciellt drabba kvinnor som vill starta aktiebolag. Kvinnor som nyföretagare återfinns ofta i branscher som kräver mindre kapitalinsatser. Kvinnor väljer heller inte aktiebolagsform lika ofta som män. Sedan aktiebolagslagen ändrades 1995 har en studie från visat att av de kvinnor som startade nya företag valde att göra det i aktiebolagsform. Efter höjningen har denna andel gått ned till . Kvinnor som inte har tillgång till aktiekapitalet hänvisas till organisationsformen enskild firma. Kvinnor utsätts på detta sätt för diskriminering. arbetar med att skapa en ny associationsform som gör det möjligt att starta företag, där den personliga ekonomin är helt åtskild från företagets, och utan att man behöver satsa av egna medel. Kvinnor måste ges samma möjligheter som män att driva företag. Speciella företagarlån har inrättats för kvinnor. har 5 400 kvinnliga företagare fått tillgång till i snitt i lån genom . har fått ett uppdrag att utreda i vilken utsträckning kvinnor som driver företag har tillgång till lån genom de befintliga lånesystemen. De lagar som stiftas och de organisationsformer som skapas måste vara sådana att kvinnors företagande inte missgynnas. Därför måste noggranna konsekvensanalyser göras.