mot · GP02MJ282 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ282av m.fl. (mp)Struts i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att strutsfarmningen i landet bör avvecklas. Inledning Strutsfarmning är en ny företeelse i . De första strutsfarmerna etablerades , trots avsaknad av föreskrifter för hur djuren skulle hållas och med starkt motstånd från veterinärer, forskare och djurskyddsorganisationer i landet. Det finns cirka 200 uppfödare och åtta godkända slakterier. kom äntligen med förslag på föreskrifter för strutshållningen. Efter remissomgången lades dock ett förslag till föreskrifter, som var väsentligt sämre än det ursprungliga. Problem att ha vilda djur i hägn i fel klimat Kunskapen om strutsens naturliga liv är liten, trots att strutsar farmats i , och farmningen har i medfört en hel del problem. Vårt kalla och fuktiga klimat är inte vad strutsarna är anpassade till. Fukten och kylan gynnar svamp- och bakterieinfektioner i lungor och ögon. I strutsens naturligt varma och torra ökenklimat dör farliga smittämnen, men i blir en stor del av äggen uttorkade eller infekterade med svamp. dör embryot på ett sent stadium, och när ägget öppnas kan ungen vara helt täckt med svampväxt. I ett regnigt klimat, med lera och jord istället för sand, ökas risken betydligt. När kycklingarna går utan sina föräldrar lär de sig inte vad som är bra och inte bra att äta. Eftersom det inte finns krav på beväxt mark i hägnen är det enligt uppgift inte ovanligt att strutsar dör av avmagring eller förstoppning efter att ha ätit olämpliga föremål eller lera och gödsel. Dessutom är en i sig lerig mark lätt att halka på för de tunga strutsarna. Det har även hänt att strutsar panikrusat in i stängsel och väggar och dött. Bristen på motion i hägnen har givit defekter på skelettet. Till skillnad från andra fåglars fjäderdräkt slår strutsens fjädrar inte regn och fukt ifrån sig. Vätan tränger in. I ett fuktigt och kallt klimat som det svenska passar denna anpassning till varma dåligt. Transporter och slakt också problemfyllt Strutsarna far även illa vid transporterna till slakterierna, och transportfordonen är inte anpassade till djuren. Från slakteriet i har rapporterats att strutsar fastnat och strypt sig under transporter. De nya föreskrifterna håller inte måttet I de nya föreskrifterna har uppenbarligen lagt sig platt för näringens krav. I remissförslaget krävdes att strutsar upp till skulle ha inomhus och utomhus per fågel att röra sig på och en totalyta av . Men branschen satte sig emot detta, och i de föreskrifter som kommit finns inga måttföreskrifter alls kvar. Det ska utredas. Likaså får man till 2003 på sig för att göra stallar och hägn säkra för strutsarna, trots att verket skriver att strutsar måste ses som vilda djur, lättstressade och svåra att hålla i fångenskap. Valhäntheten kan om man vill vara positiv tolkas som att verket är medvetet om svårigheten att hålla struts i fångenskap. Behövs ännu ett köttdjur i ? Är det verkligen nödvändigt med en ny djurart för köttproduktion i ? I vanliga fall blir en struts , men vid farmning dödas de mekaniskt med bultpistol eller i några fall med el. Köttet, som marknadsförs som extra fettsnålt, är inte det enda man använder. Skinn och fjädrar är värdefullt och exklusivt, av äggen gör man prydnadsföremål. Men med tanke på alla problem som varit förknippade med farmningen måste man verkligen ifrågasätta om strutsen ska finnas i ett land med klimat. valhänta hantering av skötselföreskrifter visar att farmningen är mycket svår att få att harmonisera med djurskyddssyn. Det enda rätta vore att stoppa importen av strutsar och avveckla strutsfarmningen i landet. () () () () () ()