ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02A233 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A233av och ()Tidsbegränsade arbeten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att lagstiftningen om tidsbegränsade anställningsformer bör ändras så att möjligheterna till tidsbegränsade anställningar minskar. Motivering har den s.k. behovsanställningen ökat oavbrutet från ungefär 40 000 till 120 000 . Att vara behovsanställd innebär att arbetsgivaren ringer och erbjuder arbete när behov uppstår, kanske först under den dag då man vill att den anställde skall arbeta. Behovsanställningar är i särklass vanligast bland unga kvinnor. Även objekts- eller projektanställningar har ökat starkt , från ungefär 40 000 till 90 000. Provanställningarna minskade men har det skett mer än en fördubbling. Sammanlagt hade drygt 525 000 personer någon form av tidsbegränsad anställning, vilket är en ökning från till . Den utveckling som skett med en ökning av de tidsbegränsade anställningarna har medfört att tryggheten för människor allvarligt kommit att försämras. Det gäller inte bara de allra yngsta utan även de som är i åldrar då man normalt bildar familj och skaffar barn. har andelen tidsbegränsade anställningar ökat speciellt mycket i de barnafödande åldrarna, och detta gäller både kvinnor och män. Det finns starka belägg för att detta påverkar familjebildningen. Människor som lever under stor osäkerhet och oregelbundna inkomster vågar inte skaffa barn utan väntar. Förutom den allmänna ekonomiska och sociala osäkerhet som en tillfällig anställning innebär, försvåras situationen av det faktum att för att få lån för köp av bostad eller för att få ett hyreskontrakt krävs oftast en fast anställning. För vårt land är detta ett klart samhällsekonomiskt problem av betydelse. () ()
mot · GP02A234 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A234av ()Kompetenshöjning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det måste löna sig att utbilda sig. Motivering är i statistiken en kunskapsintensiv nation. Huvudsakligen betingas detta av imponerande FoU-insatser i den allt oftare utlandsägda industrin. Universitetsanslagen är däremot inte särskilt imponerande. Andelen svenskar med utbildningar längre än är knappt hälften, jämfört med våra viktigaste konkurrentländer. I den yngre generationen är andelen ännu lägre. Vi måste bryta de negativa attityderna mot att utbilda sig, ta ansvar, ta risker och att spara. Vi måste tillåta högre kompetensinnehåll och därmed högre löner i industrin. Det måste få löna sig att utbilda sig. Vi måste slå vakt om och utveckla olika kompetensförsprång. Det handlar inte bara om IT utan fastmera om genteknik och material-(nano-)teknik. Och vi måste aktivt rekrytera kompetens utifrån. Kompetensområden utan tillräcklig kreativ massa överlever inte. Svenska ungdomar måste få en annan syn på naturvetenskaplig utbildning. Inte enbart pop-artister och idrottsstjärnor utan även människor med analytisk och teknisk kompetens måste kunna få goda livsinkomster och ett intressant yrkesliv.
mot · GP02A235 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A235av och ()Diskriminering i arbetslivet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om informationsinsatser om lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet och tillämpning av den. Motivering Det tog att utreda och utforma en lagstiftning mot etnisk diskriminering i arbetslivet innan den trädde i kraft . Innan frågan ens kom upp till en bredare diskussion i samhället var diskriminering av de många arbetskraftsinvandrare som flyttade till ofta värvade av arbetsgivarna i den privata sektorn känd men nästan omöjlig att bevisa. Situationen har inte förbättrats nämnvärt efter den nya lagstiftningen. Diskriminering på våra arbetsplatser fortsätter och våra arbetsgivare bryter mot lagen. Kunskaper om lagen är dålig, både hos fack och arbetsgivare. Många av dem som utsätts för etnisk diskriminering är ensamma med sina erfarenheter och oförmögna att gå vidare eftersom de inte får det stöd de behöver. Bara hälften av arbetsgivarna har vidtagit aktiva åtgärder mot etnisk diskriminering trots att lagen ställer detta krav enligt en undersökning som gjort . När liksom många andra europeiska länder börjar oroa sig inför framtidens arbetsmarknad och brist på arbetskraft är det anmärkningsvärt att diskriminering får fortsätta både i arbetslivet och . Många röster från näringslivet vill återigen värva utbildade invandrare till för att öka välfärden och se till att den offentliga sektorn fortsätter att fungera. Men när flera andra länder har samma problem blir det oerhört svårt att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Det är villkoren beträffande lön, arbetsmiljö, arbetstider, arbetsresor och boende som kan vara avgörande om en människa vill flytta från den egna kulturen, språket och miljön. Vad har då att erbjuda? Människor med utländsk bakgrund utsätts inte bara för etnisk diskriminering utan också för annan diskriminering, t.ex. på grund av ålder, handikapp, sexuell läggning eller kön. Därför är den gruppen mycket mer utsatt inom alla områden jämfört med etniska svenskar. Enligt har av de personer som gjorde anmälningar med stöd av lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet fått upprättelse . Antingen måste det vara för svårt att bevisa diskriminering eller för lätt att kringgå lagen eftersom den blivit så tandlös och oförmögen att hindra diskriminering. som man måste öka informationen till allmänheten, facken och arbetsgivarna om etnisk diskriminering i arbetslivet bör man se över lagens möjligheter att ingripa i situationer som är uppenbara lagbrott. () ()
mot · GP02A239 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A239av ()Utvecklingen inom Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om de huvuduppgifter som översynen av måste ha. Motivering är ett arbetsmarknadspolitiskt instrument som gjort stor nytta för personer med arbetshandikapp. Många har fått ett meningsfullt arbete, andra har efter rehabilitering på fått arbete på den öppna arbetsmarknaden. har haft mer än 30 000 anställda. ligger antalet anställda på ca 27 000. Den stora fördelen med har varit det statliga bidraget till merkostnaderna. Därigenom har de anställda bidragit till produktionen, var och en efter sin förmåga. För väldigt många hade alternativet varit passivitet, förtids- eller sjukpensioner. Därför menar jag att satsningen har varit samhällsekonomiskt lönsam. har emellertid stora försämringar för de arbetshandikappade på orsakat utslagning och friställningar. Personer som inte orkat med det nya tempot eller förändringar av arbetsuppgifter har förklarats inte önskvärda och fått lämna sitt arbete efter många års anställning. Bl.a. på fabriken i har flera personer fått lämna sitt arbete p.g.a. epileptiska anfall. De anställda har arbetat på . Dessa exempel är tyvärr inte ovanliga. som ett verkligt instrument för att skapa arbete åt arbetshandikappade kan därför nu ifrågasättas. I budgetpropositionen aviseras en översyn av verksamhet, vilket hälsas med tillfredsställelse. En sådan översyn måste ha som huvuduppgift att säkra arbeten till de arbetshandikappade, men också att synliggöra de följder som uppkommer av att många i denna grupp blir utan arbete beroende på för höga krav på effektivitet och resultat.
mot · GP02A245 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A245av ()Skyddandet av den personliga integriteten vid anställningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyddandet av den personliga integriteten vid anställningar. Motivering Enligt rapporter i fackförbundspressen blir det allt vanligare att arbetsgivare kräver utdrag från kriminalregistret vid nyanställningar. Uppgifterna är skyddade enligt lag, men arbetsgivarna kringgår denna bestämmelse genom att tvinga den anställde att själv hämta ut uppgifterna ur registret, och överlämna dem till arbetsgivaren tillsammans med övriga handlingar. Uppgifter i registren lagras teoretiskt endast , men i praktiken kan uppgifter som rör bagatellartade brott finnas i registret . Är det rimligt att någon som begått ett brott, och fått sitt straff, efter tio eller inte kan få ett jobb? Konsekvensen av en sådan politik skulle uppenbarligen bli att personen för att försörja sig antingen återgår till att begå brott, eller tvingas söka försörjning hos de sociala myndigheterna. Polisen i bekräftar att alltfler begär ut uppgifter ur kriminalregistret för att många arbetsgivare vill anställa hederliga människor; de bekräftar att skälet till att handlingarna tas ut är att en potentiell arbetsgivare begärt det. Det senaste exemplet i raden av arbetsgivare som kräver utdrag ur kriminalregistret vid anställningar är posten, som kräver detta av samtliga paket- och brevsorterare. Denna typ av integritetskränkningar måste stoppas genom att lagstiftningen på området förändras.
mot · GP02A249 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A249av Elisebeht m.fl. (s)Ändringar i främjandelagen Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder. Motivering I hela landet kan vi notera att antalet varsel om uppsägningar ökar. Så också i , där bland annat hela företag läggs ner och flyttas ut ur landet. Det är delvis en ny situation för länsarbetsnämnderna att hantera och dessvärre finns det skäl att tro att det inte är sista gången hela företag läggs ner och flyttas ut ur landet. Därför kan det finnas anledning att se över främjandelagens regelverk, så att den lagen är anpassad till dagens verklighet. Några frågor som bör belysas: 1. Enligt 6 § i lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder får en arbetsgivare istället för att varsla länsarbetsnämnden om driftsinskränkning underrätta nämnden om att arbetsgivaren har begärt eller avser att begära förhandling enligt 11 § lagen om medbestämmande i arbetslivet. Vilket tidsperspektiv som kan anses vara rimligt med tanke på formuleringen avser att begära förhandling bör fastställas i lagen. Enligt 2 § lagen om anställningsfrämjande åtgärder skall ett varsel innehålla all relevant information om de planerade uppsägningarna. I § 2 beskrivs vad relevant information är och dessutom, under punkt 4, sägs att , dock senast en månad före driftsinskränkningen, skall arbetsgivaren skriftligen komplettera varslet med uppgifter om vilka arbetstagare som berörs. Detta är med tanke på att länsarbetsnämnden/arbetsförmedlingen och den enskilde arbetstagaren skall hinna få rådrum och möjlighet att diskutera lösningar och aktiviteter för att undvika arbetslöshet. Finns det möjligheter att förlänga ? Enligt 3 § samma lag skall länsarbetsnämnden kunna förelägga arbetsgivaren vite om denne ej fullgör sina skyldigheter. Det förekommer att företag hellre tar kostnaden för vitet än att fullfölja sina skyldigheter, eftersom vitesnivåerna inte upplevs som tillräckligt höga för att understödja att lagen efterföljs. Nivåerna bör ses över. Elisebeht () () () ()
mot · GP02A252 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A252av m.fl. (s)Arbetstid Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lag om heltid som rättighet och deltid som möjlighet i avtal. Motivering av kvinnor arbetar deltid, varav hälften ofrivilligt därför att de inte får mer arbetstid hos nuvarande arbetsgivare. Den ofrivilliga deltiden är ett av de största jämställdhetsproblemen i det svenska samhället. av alla registrerade deltidsarbetslösa är kvinnor. var över 160 000 personer deltidsarbetslösa eller timanställda. S-kvinnor genomförde en enkätstudie med frågor till alla (s)råd och landsting(s)råd. De svar vi fick jämförde vi med och statistik. Det vi klart kunde konstatera var att mycket lite hänt beträffande kvinnors rättigheter på arbetsmarknaden . som arbetsgivare var bättre än kommunerna. Det var också mycket olika mellan olika regioner och kommuner. av kommunerna hade en plan för att komma tillrätta med deltiden. För kommuner med deltider hade två tredjedelar en plan. Den ofrivilliga deltiden är ett omfattande slöseri med arbetskraft när det råder brist på personal inom vården, framför allt inom den kommunala äldrevården. Rekryteringsbehovet inom den kommunala tjänstesektorn beräknas till 43 000 personer. kommer kommunerna på grund av stora pensionsavgångar att behöva rekrytera ett par hundratusen personer. Så länge som kommuner och landsting i så hög grad bygger sin organisation på timanställningar och deltider kommer det att vara svårt att rekrytera, men också att behålla, personal. Den höga andelen deltider är sannolikt också ett skäl till att så få män säker sig till vård- och omsorgsyrken. I takt med att efterfrågan på arbetskraft ökar kommer sannolikt alltfler anställda inom kommuner och landsting att söka sig till branscher där de erbjuds högre sysselsättningsgrad. Om flertalet kvinnor under sina mest produktiva år inte får mer än deltid kommer det för en mycket stor grupp att innebära att de får svårt att försörja sig som pensionärer. Om vi inte löser det här kommer det att blir ett stort samhällsekonomiskt problem med kvinnor som inte kan leva på sin pension. S-kvinnor har förutom den offentliga sektorn studerat den privata sektorn och då valt handeln. Där är det ännu fler kvinnor än i kommunerna som arbetar deltid. Deltid är alltså inte en fråga om privat eller offentlig sektor. S-kvinnors lösning är att göra heltid till norm också för kvinnor och deltid till möjlighet. Med en heltidstjänst är det sedan upp till den enskilda kvinnan att när hon själv begär deltid kunna få det men med rätten att gå upp till heltid igen. Detta ska regleras i kollektivavtal. () () () () () () () () () ()
mot · GP02A253 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A253av m.fl. (s)Semesterlönegrundande frånvaro vid studier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en förändring av semesterlönegrundande frånvaro. Motivering Då antog den nya studiestödslagen ändrades semesterlagen om semesterlönegrundande frånvaro vid studier. Ändringen innebar att möjligheterna att vara ledig för studier som frånvaron var semesterlönegrundande begränsades jämfört med tidigare skrivningar i semesterlagen. De nya reglerna i semesterlagen 17 § punkt 4 innebär att frånvaro på grund av studier för dem som beviljats ledighet enbart är semesterlönegrundande om arbetstagaren erhåller särskilt utbildningsbidrag, ersättning för så kallad TUFF-utbildning (teckenspråk), genomgår facklig utbildning. I övergångsbestämmelserna till ändringen sägs att den gamla lydelsen av semesterlagen 17 § punkt 4 alltjämt skall gälla för arbetstagare som före beviljats studiestöd enligt den upphävda studiestödslagen eller påbörjat en utbildning och för den utbildningen beviljats SVUX eller SVUXA och där den studerande, efter särskild ansökan, fått fortsatt sådant studiestöd enligt de äldre bestämmelserna. Detta gäller för den tid som den studerande kan behöva för att slutföra studierna, dock längst till och med . Vi föreslår att man ändrar semesterlagen och återgår till de formuleringar som gällde innan man genomförde det nya studiestödssystemet. () () () () ()
mot · GP02A254 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A254av och ()Försäljning av folköl och cider Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försäljning av folköl och cider. Motivering visar flera rapporter hur lätt det är för ungdomar att köpa folköl och cider i vanliga butiker och detta trots förbud och skyltar om 18-årsgräns. Regeringens alkoholpolitik är mycket ambitiös, men fortfarande saknas vissa åtgärder för att minska tillgängligheten. Ett problem som uppmärksammats i framför allt mindre butiker är att de som säljer folköl och cider ofta själva är ungdomar och det händer även att de är ensamma i butiken, med allt vad det kan innebära. I de flesta sammanhang är det självklart att åldersgränserna respekteras; du får exempelvis inte sälja alkohol på systembolaget om du är och inte heller servera alkohol på krogen om du är , men sälja folköl och cider i butik får du göra, trots att du måste vara för att få handla. Det går inte riktigt ihop. Det självklara borde vara att man skall vara myndig innan man får sköta försäljning av varor som man måste vara myndig för att få handla. () ()
mot · GP02A255 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A255av ()Samordnad arbetstid Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att en förändring bör genomföras i arbetstidslagen så att ett samordningsansvar av arbetstiden mellan arbetsgivare införs i de fall då en arbetstagare har mer än en arbetsgivare. Motivering Många människor i riskerar att arbeta för mycket. Brist på personal och rädsla att inte räcka till gör att människor hoppar över pauser och lunchraster och jobbar övertid gratis. Detta är svårt att göra något åt, eftersom det är arbetstagarna själva som gör det utan att de behöver vara beordrade till det av överordnade. Det går däremot att komma åt de arbetstagare som har flera jobb och sammanlagt arbetar långt fler timmar än vad som är rimligt från folkhälsosynpunkt. För att förhindra att människor blir utarbetade bör ett samordningsansvar mellan arbetsgivare införas. En huvudarbetsgivare bör ha ett samordningsansvar med arbetstagarens övriga arbetsgivare och ansvara för att den sammanlagda arbetstiden inte blir orimlig. Arbetstagaren bör ha upplysningsplikt om vilka arbetsgivare han eller hon har så att samordningen kan genomföras. Denna fråga kan inte bara vara avgörande för arbetstagarens liv och hälsa, den är en säkerhetsfråga för hela samhället. En taxichaufför som kör taxi och arbetar som nattvakt kan av förklarliga skäl utgöra en risk för sig själv och sin omgivning.
mot · GP02A257 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A257av och ()Lönebidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lönebidragets koppling till prisbasbeloppet. Inledning Lönenivån för personer med arbetshandikapp är för låg. De system som finns för att underlätta anställning och därmed motverka diskriminering måste följa löneutvecklingen i landet. I annat fall är det ett uttryck för institutionell diskriminering. Lönebidraget Lönebidrag kan beviljas till en person som har ett arbetshandikapp. Det är ett system som påtagligt underlättat för personer att få anställning. Lönebidraget beviljas av arbetsförmedlingen. Systemet är flexibelt, vilket betyder att den procentsats staten ger i lönebidrag diskuteras i varje enskilt fall, utifrån den enskildes handikapp (och vad arbetsgivaren kan betala i den överskjutande delen). beviljar lönebidrag och för denna diskussion med arbetsgivaren. En person kan få bidrag för anställning hos olika arbetsgivare, då med ett lägre belopp hos privata arbetsgivare och ett högre hos offentliga arbetsgivare och organisationer. Maximalt bidrag är dock av en lönenivå upp till 13 700. Denna lönenivå avser heltid och har legat fast , och utgör således ett tak för denna ersättning . Det är upp till arbetsgivaren att besluta om högre lön, men då får arbetsgivaren helt stå för den delen. Systemet är orimligt både för den enskilde och för i synnerhet de arbetsplatser som är organisationer med begränsat ekonomiskt utrymme. De har sällan eller aldrig ekonomiska möjligheter att betala en högre lön. har många lönebidragsanställningar inom handikapporganisationer. Det resulterar i att många arbetshandikappade får leva på en mycket låg lönenivå. Dessutom är det många som arbetar mindre än heltid. Det är mycket viktigt för de arbetshandikappade, men även för de handikapporganisationer och föreningar som har arbetshandikappade anställda. Dessa föreningar har en viktig samhällsfunktion och är viktiga både för funktionshindrade och samhället i övrigt, där de är pådrivare för en förändring av attityder och villkor för en utsatt grupp. Starka signaler har kommit om att dessa organisationer har svårt att klara sig pga att lönebidraget varit statiskt . De anställdas löner bör följa kollektivavtal, och pga mycket små intäkter i övrigt i form av medlemsavgifter och verksamhetsbidrag är det helt enkelt svårt för dessa föreningar att klara sig, eller att ha kvar sina anställda. Ytterligare en konsekvens av nuvarande system är att omprövningssituationen är en mycket förödmjukande situation för den enskilde. Det är viktigt att regeringen utformar ett system där lönebidraget kopplas till lämplig nivå på prisbasbeloppet, och därmed möjliggör en kontinuerlig uppräkning av nivån. () ()
mot · GP02A260 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A260av och ()Jämställda arbetsverktyg Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av information och utveckling av mer jämställda arbetsverktyg. Motivering Jämställdhet mellan kvinnor och män är en aktuell fråga i dagens samhälle. Det är helt naturligt att kvinnor och män ska ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Det innebär till exempel att ha ett arbete som ger en lön som man kan försörja sig på. Det gäller också att dela ansvaret för hem och barn. I arbetslivet talas ofta om att man vill öka jämställdheten mellan kvinnor och män. Man är angelägen om att anpassa arbetsplatserna så att de passar både kvinnor och män och de fackliga organisationerna är uppmärksamma på att det inte ska föreligga skillnader i lön för likvärdigt arbete. Detta är ett fortlöpande arbete där det går framåt, men där det fortfarande finns mycket att göra. En del av arbetslivet som behöver förändras rör arbetsverktyg, speciellt inom industrisektorn. De flesta verktyg som hanteras är gjorda för män, exempelvis de vanligaste handverktygen. Arbetshandskar är också oftast anpassade för män. Arbetsmarknaden i dagens ser annorlunda ut . är det vanligt att även kvinnor arbetar inom industrin, liksom många nya svenskar från olika delar av världen. Det är angeläget att dagens arbetsverktyg är anpassade för denna nya verklighet. Risken finns annars att vissa grupper på arbetsmarknaden inte kan använda verktyg och skyddsutrustning i den omfattning som vår lagstiftning inom arbetsmiljöområdet fordrar. () ()