mot · GO02Fi18 · 2001-05-02 00:00:00 — Hur uppfattar vanligt folk den växandeotryggheten på gator och torg, de ständiga bil- och cykelstölderna, bilinbrottoch lägenhetsinbrott som avskrivs redan på polisstationen och tusentals ickeavgjorda mål väntande i Regeringsrätten? Hur kan regeringen så lättvindigtvifta bort om tillståndet i den svenska skolan? Varförlider av barnen i av depression? Bristerna i den svenskavälfärden tycks bestå och till dels förvärras.Fortfarande pågår också en oacceptabel avfolkning av stora delar avlandet, som hotar trygghet och livskvalitet för allt fler utanförstorstadsregionerna. Problemen kommer inte att minska när regeringensomfattande nedläggningar av militära förband nu får effekt. hardessutom missat till lantbruk och glesbygd av EU-medel. Höjningen av dieselskatten har också sin udd mot glesbygd ochlantbruk. Dessutom underlåter regeringen att avsätta medel förinfrastruktursatsningar i vårbudgeten. En proposition på området kommersnart, vilket regeringen lovat , som vägar ochjärnvägar förfaller i snabb takt. Men varifrån ska pengarna tas? Regeringenhar tillsatt en arbetsgrupp som ska planera kommande infrastruktursatsningar.I denna ingår också det bilfientliga vilket kan väntas förhindravarje ansats till vägsatsningar. Infrastrukturen är en långsiktig investering iframtida välfärdsutveckling. Regeringen borde kasta loss från det blockeradesamarbetet med Vänster- och på detta område och söka enlångsiktig uppgörelse om infrastrukturpolitiken med de fyra borgerligapartierna som även står bakom pensionsuppgörelsen.Regeringens familjepolitik trampar på i sann socialistisk anda. Regeringenvill styra föräldrarna. Deras egna val av barnomsorg duger inte. Maxtaxan ären gökunge i den kommunala ekonomin som riskerar att tränga ut andraviktiga behov. Familjepolitik och barnomsorg måste handla mer om valfrihet,rättvisa och mer tid för barnen. Barnomsorgskonto eller vårdnadsbidragfrämjar valfrihet åt småbarnsfamiljerna och skapar till skillnad från maxtaxanmöjlighet till mer tid för barnen.De sämst ställda pensionärernas ekonomi måste förbättras ytterligare,skriver regeringen. kommer de att få i genomsnitt mer permånad och som mest i ökat BTP. Så var det med densatsningen på de sämst ställda pensionärerna. Konfiskationen avänkepensionen återställs heller inte, trots upprepade löften frånVänsterpartiet.Därför vill först höja pensionstillskottet med 200 kronorper månad, men även grundavdraget, som gäller alla. harregeringen satt som mål att halvera socialbidragsberoendet, vilket ju förstås ärvällovligt. Problemet är att man inte på något sätt preciserar hur man ska nådetta mål. Med kristdemokratisk politik skulle pensionärer såväl somlåginkomsttagare få sin del av den växande kakan genom att också få del avskattesänkningen, vilket radikalt minskar bidragsberoendet.Det är glädjande att det går bra för och att fler nu får jobb. Det gårtyvärr inte bra för alla i , inte heller går det bra för hela Sverige.Detallvarliga är att regeringen inte vårdar grunden för en långsiktigt hållbarvälfärd. Det är oacceptabelt att gamla fortsätter att fara illa, barnen inte får entrygg och bra skola, rättssamhället förfaller och företag, kapital och kunskapflyr landet. Den välfärd blir otrygg som vilar på världens högsta skattesatserpå lättflyktiga och redan flyende skattebaser.3.10 Regeringen försitter chansenTyvärr tar regeringen som tidigare framhållits inte chansen att i dettagynnsamma ekonomiska läge rätta till de djupgående strukturella problemsom bl a gör att kommuner och landsting, trots högkonjunkturen och trotsvärldens högsta skatter, fortfarande lider av en svår resursbrist.Men regeringen är bestämd. Dubbelbeskattningen av risksparande blirkvar, förmögenhetsskatten blir kvar, utom för de allra rikaste. De minskadeförmögenhetsskatteintäkter som beräknas av regeringen för de kommandeåren är förstås välkomna men det räcker inte. vill därföravveckla förmögenhetsskatten helt och hållet.Regeringen har tidigare befriat 17 av landets 18 aktiemiljardärer frånförmögenhetsskatt. Men fortfarande drabbas främst vanliga pensionärer somhar nedamorterade villor i attraktiva lägen, av förmögenhetsskatten. Läget bliri längden ohållbart för ett samhälle som bestraffar idoga och skötsammamedborgare. Resultatet är att företag, kunskap och kapital fortsätter att flylandet.Redan för två år sedan lade Småföretagsdelegationen fram 81 konkretaförslag till en uppröjning i den byråkrati- och regeldjungel som just nu hållerpå att kväva hårt kämpande småföretagare. Regeringen har bara orkatgenomföra cirka en tredjedel av förslagen, vilket sänder tydliga ochillavarslande signaler till Företagssverige. Här är man inte lika rapp som närdet gäller att slå till med skattehöjningar mot åkare, bönder och boende. Ävenpå detta område bedrivs en verklighetsfrämmande politik långt från desvenska familjeföretagarnas vardag.3.11 Tillväxtskeptiska samarbetspartierValet gav förutsättningar för en socialistisk och tillväxtskeptisk regering.Vänstern och är av tradition negativa till ekonomisk tillväxtöverhuvudtaget. Socialdemokraterna vill nog se tillväxt om näringslivetkan leverera den med bevarade regelverk och skattenivåer. Däremot harSocialdemokraterna aldrig i den egna rörelsen vågat ta en rejäl diskussionom djupgående problem i form av dåligt fungerandelönebildning, dåligt fungerande arbetsmarknad och tillväxthämmandeskatter på arbete, sparande och företagande. Under de gångna fem årenhar tillväxtpolitiken lyst med sin frånvaro. Regeringen har inte ens försöktta upp och åtgärda under notoriskt låga tillväxt. Efter1998 års val inrättades ett tillväxtdepartement. Några propositioner somkunnat påverka företagsklimat och tillväxtförutsättningar har ännuknappast synts till. I och med och inflytandeöver regeringspolitiken ökar osäkerheten ytterligare om regeringens kurs.3.12 Ingen stimulans av vita hushållstjänsterEtt exempel på fortsatt inre splittring är att regeringen inte heller den härgången kunnat samla sig till ett förslag som öppnar en laglig och vittjänstemarknad riktad till de privata hushållen. Detta trots att bådeefterfrågan och tillgång finns, trots att det kostar väldigt lite att görasvarta jobb vita, trots att alla vet att fler och fler nu skolas in i att bådeköpa och sälja svart, ett tillstånd som undergräver det etiska medvetandetoch rättssamhället. Av debatten har framgått att det finns två ministrar pådet s k tillväxtdepartementet som anser att någon form av skatterabatt påhushållstjänster bör införas. Det blir svårt att tala om superdepartementoch jobbtillväxt om inte de ansvariga ministrarna ens tillåts genomföradenna enkla och självklara jobbskapande reform som de faktiskt bådapläderat för.4 Den ekonomiska utvecklingen4.1 Den internationella konjunkturutvecklingenDen globala ekonomin präglas just nu av osäkerhet. Några hävdar att denvärsta fasen av lågkonjunkturen kan vara över redan i början av 2002.Andra tror att den ekonomiska tillbakagången kan bli betydligt merlångvarig.4.1.1 Läget i på väg att stabiliserasMotorn i den internationella konjunkturen väntas även framöver vara enstark amerikansk ekonomi. Den amerikanska ekonomin har dockstagnerat och . Osäkerheten kringlågkonjunkturens omfattning har fått finansmarknaderna att fluktuerakraftigt. Nasdaq-börsen har förlorat mer än halvasitt värde. Nedgången på de amerikanska börserna har bidragit till endämpad konsumtionsutveckling. sjönk denamerikanska tillväxten dramatiskt till . Dettakan jämföras med en motsvarande tillväxt på det fjärdekvartalet 1999. De amerikanska konsumenternas positiva framtidstro,konfidensindikator, har minskat i takt med att företagbörjat friställa personal. Antalet nyanmälda arbetslösa personer per veckavar högre än någon annan period på över 5 år.Tillväxtprognosen har reviderats ned kraftigt till 2,0 procent.Den amerikanska har varit mycket aktiv i sin strävan atttidigt bekämpa den begynnande lågkonjunkturen. sänkte manden amerikanska styrräntan helt oväntat med en halv procentenhet ner till 4,5procent. Detta efter en serie sänkningar . Man hoppas att på dettasättet redan på ett tidigt stadium bemöta lågkonjunkturen genom att stimulerainvesteringar. Förhoppningen från sida är att lågkonjunkturenska se sitt slut eller början av 2002. Pessimistiskabedömare anser dock att vi står inför en mer varaktig recession.Den nya Bush-administrationen lade tidigt ett förslag om omfattandeskattesänkningar över den kommande perioden. Även om det råder osäkerhetkring omfattningen av dessa skattesänkningar p.g.a. en delad senat kan manutgå från att skattesänkningar kommer att göras. Om dessa är tillräckliga föratt hejda lågkonjunkturen är dock oklart.Oavsett om det blir en mjuklandning eller en regelrätt lågkonjunktur i USAhar den oavbrutna högkonjunkturen brutits. Låginflation tack vare avsevärda produktivitetsökningar har gett kraftigareallöneökningar till många grupper i den amerikanska arbetskraften desenaste tio åren. Den noggrannhet som Federal Reserve och i sina räntesänkningar och räntehöjningar inför hot om avmattningeller överhettning har bidragit till att blivit så framgångsrik förUSA.Några indikatorer talar dock för att läget i håller på att stabiliseras påen lägre nivå. Efter att konsumentindikatorn fallit sedanseptember har den stabiliserats. Under den förstahalvan av 2001 har företagen arbetat bort gamla lager för att under den andrahalvan av året göra nya investeringar. BNP-tillväxten blev förstakvartalet vilket är betydligt mer än de som analytikerna hadeväntat sig.4.1.2 Utvecklingen inom EU-områdetFör första gången på länge väntas Europakonjunkturen gå bättre änUSA:s. Men den amerikanska ekonomins stagnation påverkar även deeuropeiska ekonomierna negativt. Börskorrigeringar på börserhar också påverkat företagens och hushållens förmögenhet negativt. Dettahar gjort att tillväxtprognoserna för de flesta europeiska ekonomierna harfått skrivas ned. Tillväxten i euroområdet väntas enligt de senasteprognoserna krympa från år . Italienoch är stora euroekonomier som drar ner snittet.När världskonjunkturen försvagas borde kunna växa av egen kraft.Den uppgiften klarar man ännu inte riktigt enligt tillgängliga prognoser. Menpå sikt kan räkna med av stabil tillväxt, liknande denamerikanska det senaste decenniet.Den , , har en nyckelroll för att motverka enlågkonjunktur genom räntesänkningar. Men då inflationen i euroområdetlegat över målet på valde den på sittsenaste möte att låta räntan ligga kvar på . Detta motbakgrund av att inflationen stigit i euroområdets största ekonomiTyskland, till . hävdar kritiker att inflationen kommer attsjunka väl och att en räntesänkning behövsredan nu för att stimulera investeringar.Från premiären deprecierades euron under en lång period.Denna nedgång i sig har bidragit till att lyfta euroområdets export. haremellertid eurons fall brutits och förbytts mot en viss appreciering. Dennaförstärkning i kombination med lägre oljepriser har medfört attinflationstrycket successivt dämpats.Även i länder utanför Euroland dämpas konjunkturen p.g.a. avmattningen iUSA. Grannländer utanför euroområdet som är viktiga för svensk handel haren mycket låg tillväxt. beräknas få en tillväxt på 2,6 procent2001. Våra nordiska grannar och beräknas få 2,0 respektive1,. har haft en mer lyckosam period med hög tillväxt, 4,3procent , som dessutom verkar hålla i sig åtminstone de två närmaste åren.4.1.3 dras fortfarande med problemDen japanska ekonomin, världens näst största enskilda ekonomi, växtemed . Det får betraktas som en god siffra då 1999endast gav 0,3 procents tillväxt och enskilda kvartal med en krympandeekonomi. Få bedömare tror att regeringens mål på 1,2 procents tillväxt2001 kommer att nås. Den japanska regeringen hoppas att en omfattandeexpansiv finanspolitik ska leda till en mer aktiv ekonomi med mindreprivat sparande och mer konsumtion och investeringar.Den amerikanska konjunkturnedgången kommer mycket olägligt förJapan. Den amerikanska marknaden är betydligt mer betydelsefull för denjapanska exporten än vad den är för den europeiska. När industriproduktionenoch exporten just höll på att bli ljuspunkter i den japanska ekonomindrabbades och hela den globala ekonomin av en avmattning. Återigensyns nu tecken på mycket svag privat konsumtion och fallande priser. Även iJapan har kraftiga börsfall minskat hushållens förmögenhet och bidragit tillden återhållsamma konsumtionen.Ännu en ny japansk premiärminister, , har tillträtt ochsäger sig vilja genomföra viktiga ekonomiska reformer i Japan.Omstruktureringar i stora företag, en svag valuta samt ett starkt folkligt stödför en ny ekonomisk politik kan tala för att kan ta sig ur det som oftakallas "det förlorade decenniet - ".4.2 Den svenska konjunkturutvecklingenDen svenska ekonomin har inte undgått att drabbas av den internationellaavmattningen. förutspådde olika institut att densvenska ekonomin skulle växa med mellan . EnligtStatistiska centralbyråns preliminära kalkyler blev tillväxten 3,6 procentår 2000, en hel procentenhet lägre än exempelvis SvenskaHandelsbankens prognos så sent som . För innevarande årspås tillväxten bli betydligt lägre. Reallöneökningarna för 2001-2002förutspås bli kring per år.4.2.1 Utvecklingen osäkerEn kraftig nedskrivning av BNP-tillväxten 2000 har lett till att tidigareprognoser har fått skrivas ner. prognosgenomsnitt frånseptember på 3,5 procents tillväxt har krympttill . vek hushållens konsumtion mycket snabbt.Det fjärde kvartalet ökade konsumtionen vilketär försumbart jämfört med genomsnittet för de föregående tre kvartalenpå . Den lägre konsumtionen tog sitt uttryck i lägrebilförsäljning och lägre energikonsumtion till följd av den varma vintern.Till följd av den snabbt vikande amerikanska marknaden blev ävenexporten svagare under slutet av förra året.Regeringen räknar i budgetpropositionen med en BNP-tillväxt under 2001på , vilket är lägre än vad instituten i genomsnittnu räknar med.Tillväxten i hushållens konsumtionsutgifter har efter höstens händelserreviderats nedåt. Ett genomsnitt av regeringens och andras bedömningarförutspår att hushållens konsumtion ökar . Detta är enbetydligt lägre ökningstakt än vad som var fallet under senare delen av 1990-talet.Den vikande internationella konjunkturen har fört med sig att prognosernaför exportökningen skrivits ned till 6,4 respektive 6,5procent. Importen väntas öka i en snabbare takt än exporten, 2002.Alla prognoser präglas dock av osäkerhet främst p.g.a. av ovissheten i denamerikanska ekonomin. Läget kan förbättras något om den amerikanskaekonomin mjuklandar . Skulle däremot situationen i försämras kandetta innebära att också tvingas in i en lågkonjunktur som vi i alltväsentligt är mycket dåligt förberedda på.4.2.2 Hur stor är risken för en lågkonjunktur?Flera indikatorer pekar tyvärr på sämre tider just . Inomtillverkningsindustrin uppger så många som av företagen attorderstocken blivit för tunn. I samtliga tillverkningsbranscher utomkemisk industri uppger man att produktionstillväxten stagnerat. Enligtproduktionsvolymindex (PVI), uppvisade industriproduktionen en årligtillväxt på . Givet denna siffraför PVI och barometerdata t.o.m. förutspårkortsiktsindikatorn att PVI kommer att minska (årstakt). Detta beror främst på den kraftiga nedgångeni barometerns fråga om produktionen under innevarande kvartal.Prognosen för är ca noll procent, främst beroende påmer optimistiska barometersvar på frågan om produktionen följandekvartal. Nedgången är så kraftig att anser att enrecession i tillverkningsindustrin signaleras (se diagram).Kortsiktsindikatorn, tillverkningsindustrin(Källa: )Vidare kan man konstatera att den s.k. konfidensindikatorn är lägre änden varit (se diagram). Produktionsvolymentenderar att minska och antalet anställda har sänkts något. Sverigesomvärldsberoende blir aldrig så tydligt som när de vikandeexportorderingångarna leder till neddragningar i produktionen.Konfidensindikator, tillverkningsindustrin(Källa: )Det råder just nu en mycket stor osäkerhet kring huruvida nuvarandenedgång är en v-formad svacka eller om det är en djupare tillbakagångsom blir mer varaktig och påfrestande. Om konjunkturen vänder snabbt iUSA och de svenska exportföretagens orderstockar fylls på kannuvarande tillbakagång bli mycket tillfällig. Om däremot de svenskaexportföretagen tvingas friställa mer personal kommer samhälletskostnader snabbt att öka. Regeringen kan i ett sådant läge se sig tvingadatt höja skatterna vilket kommer att drabba lönsamheten i många sektorer.Lågkonjunkturen riskerar därmed att sprida sig från exportsektorn tillandra delar av den svenska ekonomin.4.2.3 Inflationen och löneutvecklingenInflationsförväntningarna har och våren sjunkit något tillföljd av den vikande konjunkturen. Den genomsnittliga förväntan är attKPI stiger som årsgenomsnitt , vilket är lägre änregeringens 1,6 procent.Trots prognoserna om lägre inflation har regeringen inte justerat ner sinabedömningar av timlöneutvecklingen. Man räknar nu med att lönerna i årstiger , vilket är samma prognos som i höstas.4.2.4 Utvecklingen år 2002I genomsnitt räknar instituten med att BNP stiger med3,. Regeringens prognos har ökat från 2,1 i septemberförra året till 2,6 . är mest optimistisk och kalkylerarmed en tillväxt 2002 på 3,8 %.Den något mer optimistiska bedömningen beror på en tilltro tillden amerikanska ekonomin. Många tror att vändningen iUSA sker . Den svenska exporten av varor och tjänster väntasstiga men dämpas något av att man också förväntar sig en appreciering avkronans värde på den internationella valutamarknaden.Konsumtionsökningarna väntas enligt regeringen dämpas något till 2,4procent . , som står för den högstakonsumtionsprognosen, bedömer att den privata konsumtionen ökar med 3,2002. Inflationen väntas bli enligt regeringen. SvenskaHandelsbanken som har de högsta inflationsförväntningarna bedömer attinflationen blir 2002.4.3 Prognoserna för 2003Normalt sett innehåller konjunkturprognoserna en bedömning avekonomins utveckling och . har emellertidprognosmakarnas tidshorisonter blivit allt längre. Det är inte ovanligt attbedömningar görs även av utvecklingen de kommande tre till fyra åren.Denna utveckling beror bl.a. på att tidsperspektivet i den ekonomiskapolitiken förlängts. T.ex. har tidsperspektivet i finans- ochbudgetpolitiken förlängts till följd av den nya budgetprocessen.Utgiftstaken fastställs framåt och det övergripande målet om ettöverskott i de offentliga finanserna på av BNP gäller över enkonjunkturcykel. Till följd av inflationsmålet har ipenningpolitiken ett tidsperspektiv på runt . Det innebär t.ex. att föratt kunna bedöma räntepolitikens utveckling bör man ocksåha en uppfattning om inflationens och ekonomins utveckling och2004.Naturligt nog har dock de bedömningar som görs för en längre tidsperiodmer karaktären av scenario och kalkyler än regelrätta prognoser.Konjunkturinstitutet räknar med att BNP stiger med 2,7 procent.4.4 Den nya ekonominDet är nog för tidigt att slå fast huruvida tagit steget in i vad sombrukar kallas den nya ekonomin. Denna nya ekonomi förväntas leda tillatt bl a en hårdnande konkurrens skall generera en hög tillväxt utan attinflationen tar fart. Det nya är att ekonomins funktionssätt förbättrasgenom ökad användning av informationsteknik - IT. Utbud ochefterfrågan matchas bättre genom ökad IT-användning. Via Internet hittarköpare och säljare varandra lättare, billigare och snabbare. Elektroniskhandel förbilligar också den offentliga sektorns inköp och upphandling.Tillverkare hittar den billigaste underleverantören direkt vid sin dator.Beställningar kan göras direkt via nätet. Behovet av dyra lager minskar.Kapitalbindningen minskar och kapitalet kan arbeta mer fritt i företagsom blir mer slimmade och effektiva . Produktiviteten ökar ochföretagen kan t o m sänka priserna.En annan effekt av den nya ekonomin är att tekniken sänker tröskeln för attstarta företag. Distributionskostnader och kontaktkostnader med kunder ochleverantörer minskar. Att köpa bil eller andra kapitalvaror underlättas av attkunderna får överblick över utbud och priser. Avtal om köp ochfinansiering kan träffas direkt via Internet. Geografiska avstånd ochnationsgränser spelar knappast någon roll när köpare och säljare ska mötas.Skyddade eller dåligt utvecklade marknader utvecklas under trycket av denglobaliserade konkurrensen.Flera tidigare monopolmarknader har avreglerats. I kombination med IT-teknikens nya möjligheter är det nu möjligt för konsumenter i hela landet attvälja teleoperatör, elleverantör, researrangör eller långivare med lägsta prisdirekt via nätet. Alla dessa faktorer medverkar till en ökande prispress.Fler och fler marknader blir nu tillgängliga via Internet och utsätts därmedför en ökande prispress i en nedåtgående spiral. En allt vanligare företeelse ärpågående auktioner av sällanköpsvaror på nätet. Företagen får allt svårare atthöja priserna. Inflationen hålls tillbaka.Utvecklingen i har under präglats av ovan nämndakombination av teknisk utveckling och ökad produktivitet. Tillväxten har ihuvudsak genererats genom nyutveckling och innovationer snarare än itraditionell produktivitetsutveckling.Man räknar med att av tillväxten kommer från innovationeroch nyutveckling, främst inom IT-sektorn där nya teknologier och nyatjänster svarar för en betydande del.4.4.1 Kan få samma utveckling som ?Sverige ligger bra till för att kunna behålla och utveckla en ledande roll iden nya teknik som är en förutsättning för den nya ekonomin. Men detkrävs ett nytänkande som den nuvarande regeringen inte ens är i närhetenav. Det är inte den gamla ekonomins regelverk som i alla delar passar bästför den nya. Många nödvändiga förändringar måste beslutas avregering och riksdag. Hoten utgörs bl a av arbetsmarknadens bristandefunktionssätt, dåligt fungerande lönebildning, ett alltför bistert allmäntföretagarklimat och överbeskattning av arbete, företagande och sparande.Också utbildningssystemet spelar en mycket betydelsefull roll för ettlands möjligheter att hävda sig. Det är därför oroande att andelenhögskole- och universitetsutbildade är lägre än bland 40-talistgenerationens. måste tillhöra de mest framstående länderna ivärlden när det gäller kvalificerad utbildning för att tillhöra de mestframstående när det gäller välfärd och välstånd.Sverige har en framträdande position som IT-nation. Detta mycket tackvare tidiga och kvalificerade satsningar inom bl a universitetens ochförsvarsindustrins ramar, vars resultat kunnat utnyttjas kommersiellt.I har av invånarna tillgång till bådemobiltelefon, persondator och Internet. Detta är fler än i någon annan region ivärlden - inräknad. Framtiden i form av tillgång till t.ex.mobilt Internet är här redan verklighet.Paradoxalt nog kan skattepolitiken, oavsiktligt, aktivt ha bidragit till dennautveckling. har länge varit och är fortfarande ett utpräglathögskatteland. Men i mobiltelefonens barndom avstodriksdagen från att förmånsbeskatta just mobiltelefoner. Detta bidrog till attdessa snabbt blev starkt åtråvärda som "fringe benefits" hos löntagare somdignade under marginalskatter på som högst 85 procent.Här lades grunden för ett stort mobiltelefonbestånd som legat ivärldstopp. På motsvarande sätt har beslutet att inte heller förmånsbeskattaföretagens anställda för lån eller hyra av persondatorer i hemmet, på kort tidfört i topp när det gäller PC-användning i vanliga hushåll. av desvenska hushållen har tillgång till PC hemma.De skatteintäkter som staten gått miste om genom att inte förmånsbeskattaanvändningen av arbetsgivarens mobiltelefoner och datorer har varitmarginella. Men de har bidragit till att sprida banbrytande teknologi medstora dynamiska effekter för folkhushållet.Arbetsmarknaden och skattestrukturen i skiljer sig en hel del frånUSA, som ju har nått längst när det gäller att ta tillvara de möjligheter somden nya tekniken och ekonomin för med sig.Regeringen måste inse att konkurrerar med en omvärld som inte ärlångt efter oss när det gäller teknikutveckling och teknikanvändning. Vi kanmycket snabbt tappa det försprång vi nu har.