mot · GP02A318 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A318av m.fl. (m)En flexibel och individuell arbetstid 1 Sammanfattning I dagens upplever många människor att de inte lyckas få vare sig tid eller pengar att räcka till. Mamma och pappa vill vara mer tillsammans med barnen, men har inte råd att jobba mindre eftersom skatten är så hög. Mamma och pappa arbetar hårt, men får inte tillräckligt mycket kvar för att kunna lägga undan för en trygg framtid. Varje människa och varje familj är unik. Det är därför omöjligt att besluta politiskt eller att träffa centrala avtal som kan tillfredsställa den enskilda människan eller familjen. Trots detta förs nu en debatt som handlar om lagstiftad förkortning av normalarbetstiden för alla oavsett om man vill eller ej. Vi vill i stället för att tvinga alla att göra likadant se till att den som vill har råd att korta sin arbetstid, som det lönar sig bättre att arbeta mer för den som hellre vill öka sin arbetstid. Den anställde och arbetsgivarna skall tillsammans, via individuella eller kollektiva förhandlingar, komma överens om arbetstidens längd och utformning. En allmän lag om minskad arbetstid tar bort rätten att själv bestämma över sitt eget liv. En undersökning från opinionsinstitutet visar att önskemålen om arbetstiden är varierande och individuella. Sju av tio arbetstagare vill inte sänka sin arbetstid. Ungefär fyra av tio arbetstagare vill arbeta exakt som de gör . Av undersökningen framgår vidare att vill minska sin arbetstid, vill arbeta mer än och vill arbeta som , men på andra arbetstider. Detta talar sammantaget för ett ökat behov av flexibla och individuella arbetstider, inte generella politiskt beslutade arbetstidsförkortningar. har internationellt sett en mycket låg faktisk arbetstid. En internationell jämförelse mellan femton pekar på detta. Den faktiska arbetstiden i är den näst lägsta, bara har en lägre faktisk årsarbetstid. Tre av varandra oberoende institutioner visar alla att en generell förkortning av arbetstiden kommer att medföra ett antal negativa effekter för samhällsekonomin och näringslivet. Detta som en generell förkortning av arbetstiden inte kommer att medföra några positiva effekter på hälsan för de flesta enskilda arbetstagare. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 54 2 Innehållsförteckning 56 3 Förslag till riksdagsbeslut 57 4 Fakta visar behov av en individuell arbetstid 58 4.1 Behov av en flexibel och individuell arbetstid 58 4.2 har en kort faktisk arbetstid 58 4.3 Många nackdelar med en generell arbetstidsförkortning 60 5 Regeringen bär ansvaret 61 6 Ge makten över vardagen till individen 62 6.1 Att räcka till i vardagen 62 6.2 Råd att arbeta mindre lönt att arbeta mer 63 6.2.1 Låt människor bestämma själva 63 6.2.2 Att kunna leva på sin lön 63 6.2.3 Sänkt skatt på boende 63 6.2.4 Rätt att välja 64 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att upphäva nuvarande arbetstidslag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om individuella arbetstidsavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagstadgad arbetstidsförkortning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge makten över vardagen till den enskilde. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta människor bestämma själva. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kunna leva på sin lön.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt skatt på boende.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barnomsorgspeng/konto och styrkta barnomsorgskostnader .1 1 Yrkandena 6 och 8 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 7 hänvisat till FiU. 4 Fakta visar behov av en individuell arbetstid 4.1 Behov av en flexibel och individuell arbetstid I rapporten arbetstider för alla eller ett fåtal? från visas att en betydande majoritet av alla arbetstagare är nöjda med arbetstidens längd. Det finns däremot hos många yrkesverksamma önskemål om att förändra utformningen av arbetstiden. En undersökning från opinionsinstitutet visar att önskemålen om arbetstiden är varierande och individuella. Sju av tio arbetstagare vill inte sänka sin arbetstid. Ungefär fyra av tio arbetstagare vill arbeta exakt som de gör . Bland de faktorer som har störst betydelse för och påverkan på behovet av förändrade arbetstider finns nuvarande arbetstid, inkomst och ålder. Naturligtvis påverkar även faktorer som familjesituation och fritid. Av undersökningen framgår vidare att vill minska sin arbetstid, vill arbeta mer än och vill arbeta som , men på andra arbetstider. Detta talar sammantaget för ett ökat behov av flexibla och individuella arbetstider, inte generella politiskt beslutade arbetstidsförkortningar. En rapport från TCO, När jobbet är slut, är jag också slut, visar att av tjänstemännen anser att de själva och deras arbetsgivare skall reglera arbetstiden. vill att politikerna skall blanda sig i arbetstidsfrågan. Arbetstidsfrågans betydelse verkar också variera med möjligheterna till flexibilitet. Det stora problemet för de flesta är inte veckoarbetstiden, utan avsaknaden av en möjlighet att själv kunna bestämma hur, var och när man skall arbeta. En majoritet vill kunna ha flexibilitet under en arbetsvecka. Kvinnor önskar en större ökning av flexibiliteten jämfört med män. TCO anser att samhället står inför en hotande ohälsobomb i samband med stress. konstateras att försök med kortare arbetstid inte gett några direkt positiva hälsoeffekter. Arbetstiden är dessutom av olika betydelse för olika yrkesgrupper. Därför bör man, enligt TCO, titta på riskfaktorer för respektive yrkesgrupp, snarare än att försöka finna generella lösningar på arbetstidsfrågan. 4.2 har en kort faktisk arbetstid 1999 var den genomsnittliga faktiska arbetstiden i för heltidsanställda, exklusive skiftarbetande, för arbetare och för tjänstemän. Från heltidsnormen har då dragits olika typer av frånvaro såsom sjukdom, semester, föräldraledighet eller studieledighet. har därmed internationellt sett en kort faktisk arbetstid. En internationell jämförelse mellan femton pekar på detta. Den faktiska arbetstiden i är den näst lägsta, bara har en lägre faktisk årsarbetstid. Undersökningen visar att den ordinarie lagstiftade veckoarbetstiden i är ungefär densamma som i flertalet andra undersökta länder. Detta ger vid handen att för lång arbetstid knappast kan vara ett generellt problem. Tabellen redovisar hur situationen ser ut vid en internationell jämförelse. Placering Land Lagstiftad arbetstid, veckoarbetstid Faktisk arbetstid, årsarbetstid 1 40,5 2 070 2 40 1 957 3 40 1 889 4 48 1 878 5 3840 1 861 6 40 1 825 7 40 1 821 8 4048 1 777 9 40 1 761 10 Ingen 1 737 11 35 1 634 12 48 1 580 13 4550 1 579 14 40 1 551 15 40 1 401 Den i tabellen redovisade statistiken gällande faktisk arbetstid avser det totala antalet arbetade timmar i respektive land dividerat med genomsnittligt antal sysselsatta. Detta mått tar därmed hänsyn till förekomsten av bl.a. deltidsarbete och olika former av ledighet. (, Employment outlook , samt .) Av tabellen framgår bl.a. att i vårt grannland är den faktiska årsarbetstiden mer än i . Detta innebär att varje finländare arbetar i genomsnitt mer än arbetskraften i . I topp befinner sig , och där varje yrkesverksam arbetar mer i genomsnitt än arbetskraften i . I arbetar varje yrkesverksam i genomsnitt mer än varje arbetstagare i . Och omvänt i ett land som med en lagstiftad veckoarbetstid omfattande arbetar de yrkesarbetande mer i genomsnitt än svenska arbetstagare. 4.3 Många nackdelar med en generell arbetstidsförkortning Tre av varandra oberoende institutioner visar alla att en generell förkortning av arbetstiden kommer att medföra ett antal negativa effekter för samhällsekonomin och näringslivet. Detta som en generell förkortning av arbetstiden inte kommer att medföra några positiva effekter på hälsan för de flesta enskilda arbetstagare. pekar på att aktuell forskning visar att en generell förkortning av arbetstiden för de flesta arbetstagare inte skulle ge några positiva effekter på hälsan. På kort sikt kan sysselsättningen stiga om förhållandena är gynnsamma och kostnaderna för löner inte stiger, men på lång sikt blir effekten negativ eftersom produktiviteten minskar. skriver i rapporten av en arbetstidsförkortning att en lagstiftad generell arbetstidsförkortning med bibehållen lön medför att BNP-tillväxten blir lägre och näringslivets konkurrensförmåga försämras. Företagens vinstnivåer kommer att sjunka och leda till färre investeringar. Inflationen kommer att öka, räntan stiga och arbetslösheten öka. och skriver att en generell förkortning av arbetstiden kommer att leda till ett minskat utbud av arbetskraft. I debatten gällande arbetstidens längd förs ofta fram argument om att kortare arbetstid skulle leda till lägre arbetslöshet och fler jobb. De internationella erfarenheterna tyder snarare på motsatsen, men en försiktig slutsats är att det inte finns något samband mellan arbetstidens längd och arbetslöshet. Fakta visar nämligen att och med längst årsarbetstid är bland de fem med lägst arbetslöshet av nitton undersökta länder. med kortast årsarbetstid ligger bland de sju som har högst arbetslöshet. har högst arbetslöshet av alla undersökta länder, men en årsarbetstid som motsvarar genomsnittet bland . (, Employment outlook .) 5 Regeringen bär ansvaret Det är regeringen som bär det politiska ansvaret för den orimligt höga beskattning av låg- och medelinkomsttagare som bidrar till att få människor känner att de kan påverka sin arbetstid. Med så höga skatter som har kommer ofrånkomligen människor med låga och medelstora inkomster att få bära den tyngsta bördan och ha svårast att minska sin arbetstid. Anledningen är enkel. De allra flesta människor har inte höga inkomster. De med låga inkomster i är de högst beskattade i hela världen. En stor del av beskattningen är osynlig. Ofta omnämns endast inkomstskatten, som i genomsnitt är . Men därutöver tillkommer den ytterligare löneskatt (arbetsgivaravgifter) som arbetsgivaren håller inne, pensionsavgifter, mervärdesskatt, tullar, energiskatter och många olika punktskatter. Utöver alla dessa skatter betalar alla oavsett boende fastighetsskatt, antingen direkt eller indirekt. Fastighetsskatten slår blint. De med lägst inkomster drabbas allra hårdast. Skatten på boende tar inte hänsyn till hushållens betalningsförmåga. Många kommer att behöva arbeta mer för att inte tvingas sälja sitt hem. I är den totala skattekvoten för en person med 40 000 i månadsinkomst (bruttolön). En person med 20 000 i bruttolön betalar av hela lönen i skatt. Den som tjänar har en total skattekvot på . Regeringen har inte uppfyllt sitt löfte till alla deltidsarbetande inom vård och omsorg. Regeringen lovade att deltidsarbetslösheten bland personalen inom vård och omsorg skulle halveras . (Ds:1999:44.) Det moderatstyrda hade minskat deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg . I är regeringens mål därmed nästan uppnått. I andra, socialdemokratiskt styrda län, är bilden desto mörkare. Medelvärdet för länen är en minskning av deltidsarbetslösheten . (AMS, rapport om deltidsarbetslösheten, samt budgetpropositionen .) Verkligheten är regeringens och socialdemokraternas värsta fiende. Den visar nämligen att valfrihet, mångfald och konkurrens leder till både bättre vård och bättre villkor för personalen. Alternativ att välja mellan gynnar både patienterna och personalen. Vårdpersonalens löner och möjlighet till mer flexibel arbetstid ökar om de har många arbetsgivare att välja mellan i stället för en enda i form av . Den högsta sjukfrånvaron har personal som arbetar inom den kommunala sektorn. Därefter följer anställda som arbetar inom landstingen och sedan de som arbetar i det privata näringslivet. Detta kan utgöra en delförklaring till att fackförbundet egna medlemmar föredrar att arbeta för privata arbetsgivare, enligt en rapport gjord av . 6 Ge makten över vardagen till individen 6.1 Att räcka till i vardagen I dagens upplever många människor att de inte lyckas få vare sig tid eller pengar att räcka till. Mamma och pappa vill vara mer tillsammans med barnen, men har inte råd att jobba mindre eftersom skatten är så hög. Mamma och pappa arbetar hårt, men får inte tillräckligt mycket kvar för att kunna lägga undan för en trygg framtid. Mamma och pappa vill forma omsorgen om barnen efter vad som passar familjen bäst, men är hänvisade till det politiker bestämmer. Mamma och pappa vill att barnen skall få den bästa av utbildningar, men kan oftast inte välja skola. Vägen genom livet känns utstakad, men den ser ofta inte alls ut som man hade tänkt sig. Och det värsta av allt är att många inte ser några större möjligheter att på egen hand förbättra sin situation. Särskilt hårt drabbas självfallet barnfamiljer, där tiden är dyrbarast. De höga skatterna gör att många förlorar kontrollen över ekonomin. När låginkomsttagare betalar nästan två tredjedelar av sin totala inkomst i skatt och mer på marginalen är det svårt att bryta beroendet. När dessutom de offentliga tjänster som alla tvingas betala så mycket för inte håller måttet har de flesta familjer varken möjlighet att välja något annat alternativ eller råd att köpa tjänsten där den fungerar för de pengar som blivit kvar efter det att skatten är dragen. Det är som att springa i ett ekorrhjul och sitta fast i en rävsax . Vardagslivet snurrar allt fortare, men det är omöjligt att med egna val göra någonting åt det. Det är inte svårt att förstå att många känner sig maktlösa och uppgivna. Varje människa och varje familj är unik. Det är därför omöjligt att besluta politiskt eller att träffa centrala avtal som kan tillfredsställa den enskilda människan eller familjen. Trots detta förs nu en debatt som handlar om lagstiftad förkortning av normalarbetstiden för alla oavsett om man vill eller ej. Detta utan att ta hänsyn till att en generell arbetstidsförkortning urholkar välståndet och förutsättningarna för framtida välfärd. En mycket bättre lösning än att tvinga alla att göra likadant är att se till att den som vill har råd att korta sin arbetstid, som det lönar sig bättre att arbeta mer. Då kan de som har behov av det arbeta mindre utan att den totala arbetstiden minskar. Tvärtom ökar förutsättningarna för att fler skall arbeta. Grundläggande är att skapa förutsättningar för en snabbt växande ekonomi där fler och fler arbetar. Då skapas successivt utrymme för att var och en får behålla en väsentligt större del av sina egna arbetsinkomster. Den framtida politiken bör ha som huvudriktning att den helt överväldigande delen av tillväxten skall enskilda människor och familjer själva få behålla och ta ansvar för. Tillsammans med en politik som byter behov av bidrag och subventioner mot lägre skatter skapar detta större frihet och mer självkänsla åt alla individer. 6.2 Råd att arbeta mindre lönt att arbeta mer Den anställde och arbetsgivarna skall tillsammans, via individuella eller gemensamma förhandlingar, komma överens om arbetstidens längd och utformning. En allmän lag om minskad arbetstid tar bort rätten att själv bestämma över sitt eget liv. Det skall vara lönt att arbeta mer och man skall ha råd att arbeta mindre. Men politiker skall inte styra över människors arbete och vardag. Det gör individen bäst själv tillsammans med sina närmaste. 6.2.1 Låt människor bestämma själva Det är de enskilda arbetstagarna och arbetsgivarna som bäst avgör hur arbetstiden skall utformas och fördelas. Vi föreslår att: Ingen generell arbetstidsförkortning skall genomföras. Man upphäver nuvarande arbetstidslagstiftning. De grundläggande regler som behövs till skydd för människors liv och hälsa skall anges i arbetsmiljölagen och vara indispositiva, d v s de skall inte vara möjliga att avtala bort. Makten över arbetstiden förs från politikerna till de enskilda individerna och deras arbetsgivare. Människor är olika och prioriterar olika. En och samma individ har olika önskemål och behov under olika skeden i livet. Det skall vara upp till arbetstagare och arbetsgivare att via kollektiva eller individuella avtal avgöra arbetstidens omfattning och förläggning. 6.2.2 Att kunna leva på sin lön Om enskilda människor skall ha råd att arbeta mindre eller tycka att det är lönsamt att arbeta mer måste de ha verktygen för att själva kunna påverka sin livssituation och sin framtid. Alla hushåll måste få behålla och förfoga över en större del av sina inkomster. Det viktigaste redskapet för att människor skall kunna gå ned i arbetstid och finna det lönsamt att arbeta mer är sänkt skatt på arbete. Vi föreslår att: Grundavdraget höjs kraftigt för försörjningsinkomster i ett andra steg till under de kommande mandatperioderna. Utöver grundavdraget införs ett förvärvsavdrag omfattande av arbetsinkomsten upp till drygt åtta basbelopp under de kommande mandatperioderna. Ett särskilt grundavdrag omfattande per barn och år införs under de kommande mandatperioderna. Ett avdrag för hushållsnära tjänster införs under de kommande mandatperioderna omfattande hälften av de faktiska arbetskostnaderna upp till och med . Bensinskatten sänks successivt under de kommande mandatperioderna. 6.2.3 Sänkt skatt på boende Skatten på boende spelar stor roll för många familjers ekonomi. Den drabbar dem särskilt hårt som bor i regioner där många nya jobb skapas. Det får inte vara så att familjer måste flytta från sina hem radhus, hyresrätter, bostadsrätter eller villor på grund av skatten på boende. Vi föreslår att: Fastighetsskatten avvecklas successivt. skall en återgång ske till de taxeringsvärden som gällde . Därefter fryses dessa värden och skatten sänks successivt tills den är helt avvecklad. Ingen skall, ens på kort sikt, oavsett tidigare taxeringsvärden behöva drabbas av högre fastighetsskatt. 6.2.4 Rätt att välja En väsentlig förutsättning för att känna personlig trygghet är rätten att välja när det gäller viktiga tjänster som barnomsorg, skola och sjukvård. Det eliminerar, i kombination med en mångfald i utbudet av tjänster, dagens och gårdagens köer och ökar tillgängligheten. stärks kvalitet och effektivitet. Vi föreslår att: En barnomsorgspeng/ett barnomsorgskonto införs som föräldrarna fritt förfogar över för att aktivt kunna välja barnomsorg. Ett avdrag för styrkta barnomsorgskostnader införs. Gotab, 2001 () () () () () () () () ()