ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub388 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub388av ()Riksrekrytering till Lövängsgymnasiet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen ger omvårdnadsprogrammet i tillstånd för riksrekryterande platser. Riksrekrytering till Lövängsgymnasiet Som regel är specialutformade program och lokala inriktningar inom nationella program i gymnasieskolan endast öppna för elever från den egna kommunen eller samverkansområdet. Regeringen har dock möjlighet att besluta att ett sådant program ska vara öppet för sökande från hela landet. Elevens hemkommun ska då betala ersättning till den kommun som anordnar utbildningen. har regeringen beslutat om riksrekrytering till 25 specialutformade program och till sammanlagt 66 lokala utbildningar inom de nationella programmen. Omvårdnadsprogrammet inom gymnasieskolan ger en god och eftersökt baskompetens för ett antal yrkesområden utöver de traditionella inom vård och omsorg. Ambulanssjukvården, bevakningsbranschen, kriminalvården, polismyndigheten och räddningstjänsten på nationell, regional och lokal nivå visar intresse för att rekrytera personer med omvårdnadsprogrammet för vidare studier eller anställning. Omvårdnadsprogrammet på Lövängsgymnasiet, , har genom programråd/yrkesråd med representanter från kommunala och regionala vård- och omsorgssektorn samt fackförbunden utarbetat inriktningen Hälsa en livsstil. Här ges möjlighet för studerande såväl att stärka baskompetensen som att skaffa behörighet till högskolestudier. Det individuella valet kan dessutom användas för att utveckla en spetskompetens inom sjukhusvård, hemvård, psykiatri alternativt social omsorgfunktionshinder. kommun föreslår i samverkan med branschintressenter ett utvecklat omvårdnadsprogram. I samverkan med intressebranscher på riks-, regional- och lokal nivå har en modell utvecklats som omfattar ytterligare två inriktningar: Skydd och säkerhet samt Ambulans och räddning. Vad gäller Skydd och säkerhet har tillägg gjorts till programmålet gällande kunskap inom yrkesområdena bevakning, kriminalvård och polisverksamhet. Vad gäller Ambulans och räddning handlar det om tillägg till programmålet med kunskap och information om och praktiskt lärande inom yrkesdomänerna ambulanssjukvård och räddningstjänst. Val av kurser har gjorts i samverkan med ambulanssjukvården och skola. Ett riksrekryterande omvårdnadsprogram i har ett starkt stöd. Den sammantagna infrastrukturen med det goda geografiska läget, den samlade kompetensen och den pedagogiska miljön för området skydd, säkerhet och räddningsmedicin, ger en unik möjlighet för programutveckling. En hemställan har lämnats till om att få tillstånd att komplettera omvårdnadsprogrammet med lokala branschinriktningar med riksrekryterande platser för inriktningarna. Med hjälp av riksrekrytering kan kommuns omvårdnadsprogram öppna upp för sökande från hela landet.
mot · GP02Ub389 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub389av m.fl. (s)Mikroteknologicentrum vid Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om likvärdighet mellan stiftelsehögskolor och andra högskolor. Motivering är ledande industriregion. Genom satsningar från både samhällets sida och det privata näringslivet har vi i kunnat ligga i framkant när det gäller forskning och utveckling inom industrins område. är en motor i denna framtidsinriktade och offensiva strategi. För att även skall vara en industriregion som hävdar sig väl i den internationella konkurrensen är det av yttersta vikt att det satsas mer resurser på forskning och utbildning. Det handlar om den industri som skall bära landet in . De områden som kommer att ha avgörande betydelse för den moderna industriproduktionen är mikroteknologi och mikroelektronik. För att stå väl rustade inom denna sektor tog 1992 ett principbeslut om att inrätta ett mikroteknologicentrum vid i . stod detta centrum klart för invigning. principbeslut har det stått klart att staten skall bidra till hyreskostnaderna för det nya centret. I statsbudgeten och i finansplanen finns dock inga medel upptagna. Detta har givit upphov till frågor om hur vi skall upprätthålla likvärdighet mellan stiftelsehögskolor och andra högskolor. Vi anser att det är viktigt att sådan likvärdighet kommer till stånd. () () ()
mot · GP02Ub390 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub390av och ()Arbetsrelaterade utbildningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betydelsen av yrkesrelaterade utbildningar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett antal professurer med inriktning mot yrkespedagogik. Motivering I ambition att ge alla medarbetare tillräckliga grundkunskaper har de arbetsrelaterade utbildningarna kommit på undantag. Redan nu ser vi att det saknas kvalificerat yrkeskunnande på såväl hantverks- som produktionsnivå inom flera branscher. Vi har också sett hur intresset bland ungdomar för att söka yrkesinriktade utbildningar har minskat. Utbildningar har därför lagts ner och industrin har fått svårigheter att rekrytera ung arbetskraft med modern utbildning. De stora företagen klarar sig tack vare att de själva anordnar gymnasieutbildningar, där elever ges goda möjligheter till anställningar efter avslutad utbildning. Situationen är dock värre för de små och medelstora företagen som inte har denna möjlighet. har omfattande förändringar gjorts i utbildningsväsendet, t.ex. en reformerad gymnasieskola, satsning på samt omorganisation av arbetsmarknadsutbildningen, men det saknas till stor del vetenskaplig kunskap om vad dessa och andra förändringar inom yrkesutbildningarna betytt. Det finns därför ett behov av vetenskapligt grundade framtidsstudier för kvalificerade yrkesutövare inom vissa branscher. Forskning inom arbetspedagogiska områden skulle kunna tillföra kunskap till grund- och påbyggnadsutbildning vid universitet och högskolor samt stimulera till kvalificerad eftergymnasial utbildning. Att stödja inrättandet av ett antal professurer med inriktning mot yrkesutövning och arbetslivspedagogiska områden skulle därför ge uttryck för en politisk vilja att lyfta fram frågor om hur samhället finner en god väg för arbetskraften i . () ()
mot · GP02Ub391 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub391av och Skånberg (kd)Kårobligatoriets avskaffande Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa kårobligatoriet vid de svenska högskolorna och universiteten. Motivering Enligt första paragrafen i förordning (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor måste alla högskole- och universitetsstudenter vara medlemmar i en studentkår. Inga undantag ges. Det lindrigaste straffet vid obetald medlemsavgift är att nekas vetskap om tentamensresultat, följt av nekande att skriva tentamen eller i värsta fall att utestängas från undervisning. Detta endast för att man hävdar sin grundläggande rätt till föreningsfrihet. Föreningsfriheten kan normalt sett sägas vara tvåsidig. Dels har alla individer friheten att välja vilken förening man vill vara medlem i, dels friheten att välja vilken förening man inte vill vara medlem i. Genom den svenska grundlagstiftningens konstruktion faller studentkårsobligatoriet utanför rättigheten att själv få välja vilken eller vilka föreningar man inte vill delta i, och detta är ett klart brott mot allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, artikel 20, stycke 2: Ingen må tvingas att tillhöra en sammanslutning. Studentkårsobligatoriet är en skamfläck på ett annars skinande svenskt demokratiskt system och bör avskaffas . Det måste stå individen fritt att själv få välja. () Skånberg (kd)
mot · GP02Ub397 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub397av m.fl. (c, fp, m, kd)Receptarieutbildning i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av receptarieutbildning vid . Motivering Det råder stor brist på farmacevtisk kompetens (receptarier och apotekare) i , framförallt i glesbygden och , vilket i längden kan äventyra en säker läkemedelsanvändning. har man tvingats stänga apotek på grund av personalbrist och antalet farmacevtvakanser beräknas öka än mer på grund av pensionsavgångar . avser ansöka om examensrätt för receptarier, 120 poäng. Genom ett upplägg som distansutbildning hoppas man kunna locka studenter som redan nu är bosatta i glesbygden, både i och i som helhet. Placering av en receptarieutbildning vid torde skapa en större möjlighet att förse den norra regionen med farmacevtisk kompetens jämfört med en receptarieutbildning placerad längre söderut i landet. På uppdrag av utredde möjligheten att starta ett receptarieprogram i . för denna utredning beräknades kostnaden för ett fullt utbyggt 3-årigt receptarieprogram i med 45 studenter per årskull till , inklusive forskningsresurser. Utöver statliga grundutbildningsmedel om krävs således ytterligare 910 miljoner för finansiering av forskning i anslutning till receptarieprogrammet. Forskning i anslutning till receptarieutbildningen ses som en nödvändighet för en högkvalitativ och långsiktigt stabil verksamhet. Detta är även viktigt ur rekryteringssynpunkt för att få kompetenta lärare. Administration och undervisning i samband med utbildning bekostas med grundutbildningsmedel. Om en ny högskoleutbildning startas ges däremot inget tillskott till forskning i anslutning till utbildningen. Medel till forskning får sökas i nationell konkurrens inom aktuella vetenskapsområden, vilket i detta fall blir svårt då det gäller att bygga upp ett nytt forskningsfält vid . bedriver framstående forskning inom biomedicinska forskningsområden. Forskning inom det farmacevtiska området vore ett värdefullt tillskott både för och regionens näringsliv. Apotekens verksamhet står och faller med tillgången på farmacevtisk kompetens. För att tillförsäkra glesbygden och den norra landsänden en fortsatt god kvalitet inom läkemedelsområdet föreslås att utreder möjligheten att tilldela de medel som sammantaget behövs för en fullgod receptarieutbildning. () () () ()
mot · GP02Ub398 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub398av ()Ersättning till läkarutbildning och medicinsk forskning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ett nytt rättvist system för ersättning till läkarutbildning och medicinsk forskning. Motivering Det nuvarande systemet och avtalet mellan staten och sjukvårdshuvudmännen om ersättning till läkarutbildning och forskning, det s.k. , bygger på förhållanden och grunder . Detta har bl.a. medfört att , vars läkarutbildning och forskning kraftigt byggts ut , fått en ersättning som är klart mindre än genomsnittet. Detta innebär att och läkarutbildningen i och norra sjukvårdsregionen får i storleksordningen mindre i ersättning för sitt uppdrag jämfört med de flesta övriga huvudmän/orter. utbildningsutskott har konstaterat att nuvarande system och avtal måste förändras, vilket bl.a. angavs i utskottets utlåtande /97:UbU9 där man säger: Utskottet utgår från att regeringen i kontakterna med eftersträvar en lösning som både ger större rättvisa mellan lärosätena än vad nuvarande avtal gör och tillgodoser lärosätenas behov av att kunna styra användningen av medlen. Staten beslutade att säga upp då genomförda förhandlingar om revidering av avtalet inte lett till något resultat. Det innebär att avtalet upphör att gälla med utgången av 2003. Regeringen beslutade att bemyndiga chefen för att tillkalla en förhandlare med uppdrag att förhandla fram och sluta överenskommelse med sjukvårdshuvudmännen om ett nytt system för ersättning för vissa kostnader i samband med läkar- och tandläkarutbildning samt medicinsk och odontologisk forskning. Regeringens direktiv anger inte närmare vilka utgångspunkter som skall gälla för det nya ersättningssystemet. Det är därför viktigt att inriktningen för det nya systemet läggs fast. Utgångspunkterna måste vara ett rättvist system som ger: likvärdig ersättning för samma utbildningsuppdrag likvärdiga förutsättningar och ersättningar för forskning som bas och grund för likvärdiga läkarutbildningar på alla sex utbildningsorter Sammanfattningsvis skall utgångspunkterna för det nya systemet för ersättning till läkarutbildning och medicinsk forskning vara ett rättvist system som ger likvärdiga förutsättningar och ersättningar till de sex utbildningsorterna och sjukvårdshuvudmännen.
mot · GP02Ub400 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub400av och ()Kost och motion i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kost och motion i skolan. Motivering Som bekant är de svenska skolbarnens fysiska hälsa allt sämre. Många barn har betydande övervikt som i sin tur leder till diabetes, olika hjärt- och kärlsjukdomar och andra problem. Orsaken till detta är både fysisk inaktivitet och felaktiga kostvanor. Problemet har påtalats av personer som t.ex. idrottslärare, sjukgymnaster och skolsköterskor som kommer i kontakt med eleverna. Allt fler barn och ungdomar har intressen som inte kräver fysisk ansträngning. De spelar dataspel, surfar på internet och lyssnar på musik. I stället för att cykla eller promenera till sina aktiviteter, åker de buss eller bil. De som utövar olika sporter väljer i stor utsträckning olika bollsporter som inte främjar allsidig fysisk utveckling. När det gäller kosten hoppar många tonåringar över frukosten . I stället för lunch väljer de kanske snabbmat eller snacks från kiosken. De lägger tidigt grunden till dåliga matvanor som leder till sjukdomar senare i livet. Många drabbas dessutom av ätstörningar redan i tidig ålder. Därför är det angeläget att öka de fysiska aktiviteterna på skolschemat och förbättra undervisningen i kostlära. och fysiskt starka elever uppnår dessutom bättre studieresultat. har skolorna till viss del själva möjlighet att prioritera fysiska aktiviteter och kostlära inom området idrott och hälsa. har man haft fler garanterade timmar till det ämnet än vad man har . Därför finns även från statens sida anledning att se över detta i syfte att förebygga vällevnadssjukdomar. () ()
mot · GP02Ub401 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub401av och ()Sjöbefälsutbildning vid Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sjöbefälsutbildning vid . Motivering gavs sjöbefälsutbildning på fem orter bl.a. i , men numera ordnas utbildning på bara två orter, och . Utbildningen i upphörde . Minskningen av utbildningsorter har inneburit att sökande från norra delen av landet har minskat kraftigt. Det är oroande att så få från söker sig till denna utbildning. Man har redan kunnat märka rekryteringsproblem. För att öka intresset från den norrländska ungdomen bör sjöbefälsutbildningen återupptas vid . tappar elever och måste därför minska antalet program. Sjöbefälsutbildning skulle kunna var en bra kompensation för detta. () ()
mot · GP02Ub402 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub402av och ()Farmaceututbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om farmaceututbildning. Motivering Det behövs ett kraftigt utökat antal utbildningsplatser för att motverka bristen på farmaceuter. är det mycket svårt för apoteken att fylla befintliga vakanser efter framförallt receptarier. Denna brist kommer att avsevärt förvärras inom den närmaste tioårsperioden, då en tredjedel av personalstyrkan kommer att gå i pension. Utbildning av receptarier har funnits endast vid . och har med anledning av den befarade bristen på receptarier ansökt om rätt att utfärda receptarieexamen. Med tanke på den snabba kunskapsutvecklingen inom läkemedelsområdet men även hos allmänheten om vikten av god hälsovård är det angeläget att utöka farmaceututbildningen. Regeringen har beslutat om förlängning av receptarieutbildningen från två till . krävs det fler utbildningsplatser. Det är angeläget att utbildning i ämnet finns jämnt fördelat över landet, varför även och bör få del av nya utbildningsplatser. () ()
mot · GP02Ub403 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub403av och ()Kvalitetssäkring av dövtolksutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvalitetssäkring av dövtolksutbildning. Motivering Teckenspråket är det primära språket för ca 8 000 döva och gravt hörselskadade personer i . För dem är tolkhjälp viktig i vardagens olika situationer. Kvaliteten på dessa tolkar kan variera betydligt. Eftersom det är stor brist på denna yrkesgrupp, får den döve oftast finna sig i att tolkningen upplevs undermålig. Detta är självklart otillständigt. Det är ett rättmätigt krav att tolkningen har en hög och garanterad kvalitet. För att tolkutbildning ska upplevas trovärdig bör all tolkutbildning ske i högskola och auktoriseras. Om utbildningarna skulle komma att inordnas i ett strikt lagstadgat regelsystem skulle det innebära flera fördelar. Förutom kvalitetssäkring av utbildningsnivån skulle också formella regler för urval, betyg och examen förenklas, vilket skulle frigöra resurser till själva utbildningen. () ()
mot · GP02Ub405 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub405av och ()Studiebidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av studiebidragssystemet för ungdomar. Motivering I har utbildningsprocessen förändrats så att nästan alla ungdomar läser på gymnasiet. Det är positivt att allt fler har möjlighet till en bra utbildning. I dagens kan ungdomar i regel inte försörja sig själva förrän . Ett barn får barnbidrag 12 månader , en ungdom får nu studiehjälp . ekonomiska vårproposition föreslog regeringen att studiehjälpen skall kunna lämnas fr.o.m. . Denna utökning från 9 är positiv, men det kan i många familjer med två, tre tonåringar ändå uppstå ekonomiska problem, med tanke på vad tonåringar kostar för en familj i mat och kläder och vad de har för egna krav på fickpengar. Det handlar om att klassklyftorna ökar. De ungdomar som råkar vara födda i en familj med låga inkomster, eller med arbetslösa föräldrar, har inte samma möjlighet. Dessutom så avses med barn varje människa under , enligt artikel 1 i , om barnets rättigheter. Föräldrarna har då enligt samma konvention huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. Att få sommarjobb som 16- eller 17-åring kan vara besvärligt då många arbetsgivare vill att ungdomarna ska ha fyllt . Det är därför angeläget att regeringen följer frågan och kartlägger konsekvenserna av att studiebidraget inte utgår under årets samtliga månader, så att det finns ett underlag när framtida höjningar av barn- och studiebidrag diskuteras. Det kan ju exempelvis visa sig vara nödvändigt att överväga om inte en utökning av studiehjälpen till årets samtliga månader är mer prioriterat än ytterligare generella höjningar av nivån för barnbidrag och studiehjälp. () ()
mot · GP02Ub406 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub406av ()Barns rätt att välja skola Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att frågan om barns rätt att välja skola uppmärksammas i samband med den pågående översynen av skollagen. Motivering I sjätte paragrafen i om utbildning står det: Barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning skall ha lika möjligheter till utbildning på grundskole-, gymnasie- och högskolenivå. Det betyder att vi skall kunna erbjuda utbildning inom alla dessa nivåer, men också att studerande barn med funktionshinder liksom alla andra skall kunna välja var man vill gå i skolan. Vi socialdemokrater står upp för alla människors och därmed alla barns lika värde. Vi har öppnat upp för fristående skolor i vårt land. I vissa kommuner blir det allt vanligare. Barn och föräldrar kan välja om man vill gå i den kommunala skolan på orten, i skolan i grannkommunen eller i en friskola. För vissa barn med funktionshinder finns det dock inget val. I skollagens 9 kap. 2 § Fristående skolor, står det: Skolan står öppen för alla barn som enligt denna lag har rätt till utbildning inom motsvarande skolform i det offentliga skolväsendet, med undantag för sådana barn vilkas mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan. Det betyder att barn som har stora fysiska funktionshinder eller barn som är utvecklingsstörda inte har samma möjlighet att välja skola som andra barn har. Detta anser jag vara diskriminerande och inte förenligt med begreppet en skola för alla.
mot · GP02Ub407 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub407av och ()Kostkunskaper i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undersöka möjligheten att ge läroplanen ökat utrymme för praktiska livsmedelskunskaper. Motivering I dagens moderna hushåll lagas knappast mat längre, möjligen vid helgerna. Men det finns en baksida. Mitt i all vår nyvunna välfärd, med färdiglagad mat i butik kan vi hamna väldigt snett. Vi väljer utan att tänka på vår hälsa. Man kan tycka att det i dagens högt utvecklade och upplysta värld är lättare att äta hälsosamt men i själva verket är det svårare. Att äta rätt är en rättighet som varje elev i skolan bör ha. Då kommer också eleven att må bättre, bli gladare och känna något av det som kan betecknas som livskvalité. höjs röster för att skolbarnen har för litet motion och att fler timmar bör tillföras idrottsämnet. Men ska detta få den effekt som eftersträvas behövs i lika hög grad kunskaper om kosten. Dessa två ämnen hör intimt samman. Det bästa sättet att lära känna till kosten är att själv laga den. Handen är vårt i särklass bästa hjälpmedel. Ingen forskning i världen har kunnat bevisa motsatsen. Skolans läroplan bör ges ett större utrymme för praktiska färdigheter i matlagning. Hemmen är inte längre den plats där dessa färdigheter praktiseras generationerna emellan. Enligt vår mening är allt tal om att satsa på bättre folkhälsa nära nog bortkastat om vi inte ger skolans elever möjligheter till träning i att anrätta och få kunskap om de goda livsmedel som, trots allt tal om motsatsen, verkligen finns. () ()
mot · GP02Ub408 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub408av ()Modersmålsundervisning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka modersmålsundervisningens ställning. Bakgrund Av statistik för /99 framgår att av eleverna med invandrarbakgrund /99 inte fått slutbetyg från årskurs nio i ett eller flera ämnen och därmed inte fått möjlighet att ta plats i gymnasieskolan. Statistiken visar att av eleverna med invandrarbakgrund berättigade till modersmålsundervisningen fick undervisning i sitt modersmål. Dessutom har deltagandet i modersmålsundervisning minskat kontinuerligt /94. I förskolan har andelen som erbjudits modersmålsstöd sjunkit från 1998. En viktig utgångspunkt till all inlärning utgörs av goda kunskaper i modersmålet. Ett invandrarbarn som accepterar och värdesätter sitt modersmål och sin kulturella bakgrund har lättare att lära sig svenska och komma in i skolsamhället och sedan samhället i stort. Saknaden av lagstiftning inom den kommunala förskoleverksamheten är tillsammans med kraftiga nedskärningar inom skolans område huvudsakliga skäl till den drastiska minskningen i modersmålsundervisningen. Vi vill att tillkännager för regeringen som sin mening att modersmålsundervisningens ställning i förskolan och skolan bör stärkas. Gotab, 2001 ()