ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Fö213 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö213av och ()Inrättandet av en klimatakut Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen skyndsamt låter utreda hur kommuner som särskilt drabbas av klimatförändringsrelaterade väderfenomen skall kunna kompenseras genom en klimatakut. Motivering De snabba förändringarna av klimatet för med sig stora påfrestningar för kommunerna. Framför allt i inland har vissa kommuner drabbats mycket hårt. Enbart september månads skyfall och påföljande översvämningar har t.ex. kostat . , , , och är exempel på andra kommuner som också haft extra kostnader på grund av skyfallen. I statens budget finns en så kallad kommunakut. Den är till för att rädda kommuner som kommit på ekonomiskt obestånd. I huvudsak får kommuner som drabbas av klimatförändringarnas följder själva stå för de extra kostnader som detta medför. Detta är givetvis inte rimligt; vem kan t.ex. argumentera för att ekonomi bör belastas mycket hårdare av klimatförändringarna än eller orter som inte på samma sätt drabbats av skyfallen? Klimatforskare jorden över har bl.a. i FN:s regi slagit fast att klimatförändringarna accelererar så länge vi inte radikalt minskar utsläppen av växthuspåverkande gaser. Det innebär att de kommuner som drabbats av skyfall och översvämningar dessvärre får räkna med att situationen förvärras kommande år. Utifrån detta är det helt otillständigt att det inte finns en statsfinansiell lösning för den påverkan klimatförändringarna har på kommunernas ekonomi. I avvaktan på att vi får bredare acceptans för den radikala klimatpolitik som vi föreslår, yrkar vi att en särskild klimatakut inrättas. Från denna kan översvämnings- och stormdrabbade kommuner (inklusive landstingskommuner) söka ekonomisk kompensation för de åtgärder de tvingats vidta. Akuten ska fungera så snabbt och fritt från byråkrati att den också kan bli en reell hjälp att hålla skola, sjukvård och annan essentiell medborgerlig service öppen av översvämningar. Syftet är att med statliga medel tillse att inte vissa kommuner utan egen förskyllan drabbas särskilt hårt av klimatrelaterade väderförändringar. Eventuellt kan istället en variabel för klimatförändringsrelaterade kostnader införas i den kommunala utjämningsmodellen. () Per ()
mot · GP02Fö215 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö215av ()skjutfält Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skjutfält. Motivering skjutfält består av 53.000 ha i , mitt i orörd natur. Ett stort övningsfält är en stor tillgång för det svenska försvaret. Här bör en stor del av övningsverksamheten förläggas, inte minst för frivilligorganisationer som behöver bra övningsområden. I finns allt som behövs för en bra militär övning, såväl i väderhänseende som vad gäller kuperad terräng och infrastruktur. Stora avstånd finns för skjutning med långdistansvapen, och terrängträning med motorfordon fungerar perfekt och utan problem inom skjutfält. Förläggningar och andra byggnationer (kontor, garage m m) är i gott skick. EU:s nya krishanteringsstyrkor behöver samövas och för dem borde vara ett bra alternativ som plats för samövning för svenska styrkor i samverkan med övriga EU-styrkor. Här bör regeringen agera gentemot EU:s administration. har behov av ett nytt övningsfält och borde erbjudas möjligheter att använda skjutfält. Här bör regeringen ta ett initiativ och erbjuda skjutfält till det norska försvaret.
mot · GP02Fö216 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö216av ()Katastroffond Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en katastroffond. Motivering med omnejd, och visar på behovet av en katastroffond för oväntade katastrofer p.g.a. regn eller andra oförutsägbara händelser. De händelser som i inledningen har omnämnts har ju förorsakat stora utgifter som har utbetalats direkt från statsbudgeten. Medel har då anvisats från konton med redan planerade projekt. Detta får därför också konsekvenser i negativ riktning på andra orter i landet där inte olyckan varit framme men där en investering t.ex. i ett vägbygge har fått stå tillbaka p.g.a. översvämningar och liknande. Vid besök hos drabbade efter och hos jordbrukare vid så förstår man att en katastroffond borde inrättas innehållande betydande belopp för att snabbt kunna ersätta drabbade och snabbt kunna sätta in hjälpåtgärder var helst man drabbas i landet. Snabb hjälp kan förhindra mycket onödigt lidande och spara pengar. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Fö218 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö218av ()Skjutfältet i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett upphörande av militär övningsverksamhet på skjutfält samt att diskussioner med inleds om ett kommunalt övertagande av markområdet. Tillträde förbjudet Det lilla samhället , tillhörande , är känt för sina unika våtmarker som lockar ornitologer från hela världen. Men ännu mer känt är vårt lilla samhälle för sitt militära skjutfält. Otaliga är de värnpliktiga som deltagit i övningar i . Skjutfältet är beläget i vacker natur som delvis erbjuder ett öppet landskap, då delar av området används som betesmark. är välkomna att beträda fältet, men det är inte människorna. Tillträde förbjudet gäller i stort sett hela naturområdet. när den militära hotbilden såg annorlunda ut och var en regementsstad ifrågasatte lokalbefolkningen inte skjutfältets existens. Man stod ut med de störningar som skjutövningarna medförde. När sedan garnisonen i grannkommunen också den avvecklades försvann troligen det sista stödet för fortsatta skjutövningar i . fick skjutfältet ett temporärt nytt användningsområde. 30 000 scouter från i stort sett hela världen anordnade ett läger på fältet. Denna folkfest som lägret gav upphov till skapade också ett tryck på att skjutövningarna skall upphöra och att fältet skall öppnas upp för besökande. Traktens befolkning har således gjort sin värnplikt och vill nu lyftas ur rullorna. Skjutfältet stänger av och blockerar närheten till havet och möjlig tillväxt för kommundelarna , och . vill naturligtvis själv ha möjlighet att planera och använda ett så stort markområde som skjutfältet utgör. Fältet med tillhörande skyddszoner är av den storleken att både ett bibehållande av den vackra naturen och uppförande av bebyggelse är möjligt. Hade det varit så att i övrigt saknat militära övningsskjutfält hade denna motion aldrig skrivits. Trots att försvarets verksamhet med nödvändighet har omstrukturerats krävs naturligtvis ändå fortfarande möjligheter till skjutövningar. Jag vill hävda att dessa träningsmöjligheter är fullt tillgodosedda i även utan tillgång till Rinkabyfältet. De militära myndigheterna tycks ändå vilja hålla kvar skjutfältet bara av den anledningen att det kanske kan vara bra att ha . Det argumentet väger lätt när nu fältets civila nytta är så uppenbar.
mot · GP02Fö219 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö219av och ()Sotningsväsendet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slopa den obligatoriska rensningen av imkanaler i bostadskök Motivering Reformeringen av sotningsväsendet har blivit en anmärkningsvärt långdragen process. Trots stor principiell enighet om reformbehovet och att flera utredningar föreslagit avregleringar har vi fortfarande kvar sotningsmonopolet. Det senaste förslaget till reformering av sotningsväsendet (SOU 2001:42) innebär ett upphävande av det kommunala sotningsmonopolet och införande av ett certifierings- och ackrediteringssystem för utövarna av sotningen (rengöringen) respektive brandskyddsbesiktningen. Med hänsyn till att genomförandet av förslaget kräver en tidsutdräkt av , är det angeläget att vissa frågor kan brytas ut ur helheten och behandlas separat. En sådan fråga, som enligt vår mening bör behandlas med förtur, är den obligatoriska rensningen av imkanaler i bostadskök. Den anses inte av expertisen ha någon brandförebyggande effekt utan betraktas som onödig och dyr. Obligatoriet är således ineffektivt och höjer boendekostnaderna som det orsakar onödiga besvär för de boende i samband med att de myndighetsutövande skorstensfejarna skall beredas tillträde till lägenheterna. () ()
mot · GP02Fö220 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö220av och ()Nationell fond för naturkatastrofer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning i syfte att tillskapa en fond för naturkatastrofer. Motivering till dags datum har drabbats av tre långvariga och kraftiga regnperioder med enorma översvämningar som följd. Många vägar, järnvägar, broar, vattenledningar, elcentraler, privata fastigheter m m har drabbats. Enligt klimatexperter kommer vi att drabbas av flera nederbördsperioder, liknande de tre som vi redan upplevt . beslutade regeringen att skjuta till från kommunakuten för att de drabbade kommunerna skulle få hjälp med reparationskostnader. I skrivande stund har ännu inga besked getts om regeringen avser att bistå de drabbade . Andra länder har garderat sig mot de ekonomiska konsekvenserna av liknande naturkatastrofer genom att bygga upp nationella katastroffonder (ibland kallade naturskadefonder). Länder som kan nämnas är , , , och . bör också utreda möjligheten att starta en naturkatastroffond ( alt. naturskadefond), som ska täcka skador som vi inte kan teckna försäkringar mot. De översvämningar som drabbat södra denna sommar, 2001, beräknas kosta ca enbart för . Även andra kommuner som och har åter drabbats hårt av översvämningar i respektive Ljusnan. och uppges räkna med att staten skjuter till pengar för deras reparationsskador. Det innebär att alla skattebetalare i landet får betala reparationerna efter översvämningar och skyfall. När det gäller skador på kommunala tillgångar, t ex Vatten, får kommunen själv stå för kostnaderna. Det innebär att det är kommuninvånarna själva som kommer att få höjda avgifter och enbart kommunens innevånare drabbas av högre kostnader. Alltså: Skador på vägar och järnvägar betalas av alla skattebetalare, andra skador får invånarna lokalt stå för. Det kan enligt vår mening inte vara rimligt att enskilda kommuner ska drabbas av dessa extra kostnader till följd av naturens nyckfullhet. Lokala oväder är inte en fråga för den lokala ekonomin. Följden blir att mindre pengar finns till skola och äldreomsorg. har redan drabbats i följd. För att skapa rättvisa över hela landet bör regeringen utreda möjligheten att starta en fond som kan utnyttjas vid naturkatastrofer, och den ska bl a täcka skador som inte försäkringar skyddar mot. En fond som växer under de år som den inte behöver utnyttjas. () ()
mot · GP02Fö222 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö222av och ()Sextrakasserier inom det militära Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidta kraftåtgärder för att få ett slut på sextrakasserierna inom totalförsvaret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vidta sådana åtgärder att miljön inom totalförsvaret anpassas även till kvinnors behov. Motivering Från olika samhällssektorer återkommer ofta rapporter om mobbning av flickor och kvinnor. Det kan antingen gälla skolan, arbetslivet, vården, forskningen eller de flickor som valt att göra värnplikt och att utbilda sig inom det militära. I skolan kallas flickor ofta för könsord, vilket upplevs mycket kränkande. I det militära säger av flickorna att de är utsatta för kränkande behandling av sina manliga kamrater. Begreppet sexuella trakasserier omfattar allt från sexuella antydningar till nedvärderande kommentarer om det motsatta könet. Den allmänna uppfattningen både inom totalförsvaret och på andra håll är att värnplikten skall göras mer attraktiv så att fler kvinnor väljer att göra värnplikt. Vid besök vid olika militära förband uttalar officerarna samfällt sin uppskattning av de kvinnliga värnpliktiga. Många önskar att fler flickor söker militärtjänstgöring, då de anser att många flickor är mycket lämpade för den militära utbildningen och verksamheten. Olika aktiviteter pågår för att öka andelen kvinnor både bland totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt och bland officerare. Stora insatser har gjorts för att förbättra miljön också för kvinnliga värnpliktiga, men fortfarande finns mycket att göra på det området. Framför allt måste synen på och attityderna till kvinnan ändras. Det handlar om ett arbete som börjar redan i hem och förskola. Trakasserier på grund av könstillhörighet kan inte accepteras i ett land som säger sig vilja arbeta för mänskliga rättigheter. En förutsättning för en ändrad attityd till flickan och kvinnan är att kraftåtgärder vidtas för att få ett slut på sextrakasserierna och att den sociala miljön präglas av hänsyn och anpassning även till flickors och kvinnors behov. anser att det är hög tid att regeringen vidtar kraftåtgärder för att få ett slut på sextrakasserierna inom framför allt totalförsvaret och att miljön i olika offentliga sammanhang anpassas även till kvinnors behov och trivsel. () ()
mot · GP02Fö224 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö224av och (m)Farligt gods Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om registrering och utnyttjande av lagrad information kring farligt gods. Sammanhållet informationssystem för farligt gods Genom en rad allvarliga incidenter har uppmärksamheten kring Farligt gods ökat. Antalet utförda transporter ökar inom alla transportslag. Godsmängderna ökar och alltfler varor med innehåll som kan skada människor, egendom och den omgivande miljön förflyttas i en lång transportkedja från tillverkaren till slutanvändaren. Denna slutanvändare kan vara såväl en enskild konsument som en industri, som för sin produktion behöver insatsvaror vars karaktär kan betecknas som farligt gods. Klassificeringen av farligt gods omfattar närmare 4 000 produkter och det åligger varje avsändare av en sådan produkt att i tillhörande fraktdokument ange vilken grupp/klass det avsända godset tillhör. Avsikten med denna information är dels att personer som hanterar godset skall göra detta på ett sätt som minimerar risken för att skador eller risker skall uppstå, dels att, om olyckor sker, räddningspersonal skall kunna göra sin insats på ett sådant sätt att fara för egen eller för annan person inte uppstår och att skadan inte förvärras genom ett felaktigt ingripande. Klassificeringen av produkter sker på internationell bas. Genom införandet av har bestämmelserna kring transporter av farligt gods skärpts ytterligare. trädde de nya bestämmelserna om säkerhetsrådgivare i kraft. Säkerhetsrådgivarna skall förebygga olyckor och rapportera inträffade olyckor och tillbud. Ett nationellt databaserat system som skulle kunna hantera hela kedjan, tillverkare/importörer, speditörer, transportörer, godsmottagare, larmcentraler, polis, räddningsorganisation och finns på marknaden. Därmed skulle alla aktörer kunna vara anslutna till ett gemensamt datanätverk där man kan lagra alla uppgifter om det farliga godset och dess färdväg. Inträffar en olycka, på väg eller järnväg, kan varje intressent, via den centrala dataenheten, mycket snabbt skaffa fram den information om lastsammansättningen som finns upplagrad. Med hjälp av denna information kan en adekvat räddningsinsats påbörjas som larmet kommer in. Ett sådant datanätverk finns och utnyttjas av de stora transportföretagen för att underlätta och effektivisera den interna hanteringen av det farliga godset. Nätet är dock inte sammanhållet eller ens tillgängligt för alla i transportkedjan berörda aktörer. Enligt vår mening bör regeringen ge i uppdrag att finna vägar för en samordning och ett samutnyttjande av det redan befintliga datanätverket. Slutmålet bör vara att i ett sammanhållet nätverk kunna lagra och förmedla den information som krävs för att snabbt kunna identifiera vilken typ av farligt gods som kan vara inblandad i en trafikolycka, en identifikation som sedan kan användas för att vidtaga relevanta åtgärder på olycksplatsen. Då samordning och klassificering av farligt gods är harmoniserat inom EU bör regeringens strävan vara att få till stånd en samverkan mellan alla medlemsländerna. () (m)
mot · GP02Fö225 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö225av de ()Ett svenskt yrkesförsvar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga att ersätta den allmänna värnplikten med ett yrkesförsvar. Motivet till mitt förslag När bara mindre än en tredjedel av varje årskull unga män får göra värnplikten ifrågasätter jag begreppet allmän värnplikt. Om man till detta lägger att det i varje årskull finns många unga kvinnor som är villiga att göra värnplikten blir begreppet ännu mera urholkat. För att locka fler unga män och kvinnor att genomföra den militära utbildningen föreslår regeringen i en proposition att dagersättningen skall höjas och att den utbildningspremie som betalas ut när utbildningen är klar höjs rejält. Detta får mig osökt att fråga mig om regeringen smygvägen håller på att införa ett yrkesförsvar. För egen del anser också jag att det är dags att på allvar överväga om vi inte borde ha ett yrkesförsvar i stället för en försvarsmakt baserad på värnplikt. Jag anser dock att en sådan omläggning från ett värnpliktsförsvar till ett yrkesförsvar skall ske helt öppet. Det skall ske som ett resultat av en öppen debatt och ett klart riksdagsbeslut i frågan.
mot · GP02Fö227 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö227av ()Allmänna värnplikten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om allmän värnplikt för alla svenska medborgare. Motivering tillämpas allmän värnplikt i . Det är dock bara till namnet det rör sig om allmän värnplikt. I själva verket är det bara män som kallas och inte ens alla män, eftersom försvaret kraftigt bantats ner. Det kan ses som allvarligt att alla män inte kallas, men ännu allvarligare är att kvinnor inte alls kallas. Enda chansen för dem är att speciellt ansöka om att få genomgå allmän värnplikt. Det är svårt att kalla ett jämställt land när vi inte har ett könsneutralt försvar. Genom att bara kalla män cementerar vi myter om mäns och kvinnors olikheter. Underförstått blir att män är lämpligare än kvinnor för försvarsuppdrag. Det kan inte vara självklart att traditionellt manliga egenskaper är bättre inom försvaret än traditionellt kvinnliga egenskaper. Varje individ bör bedömas var för sig, oavsett kön. Skillnader mellan individer är betydligt större än skillnader mellan kön. Det argument som finns mot kvinnlig värnplikt är att inte ens alla män som vill göra lumpen får plats. Ett sådant argument är inte hållbart. Det går att jämföra med att man skulle säga att det just nu är konkurrens om jobben inom barnomsorgen och eftersom inte ens alla kvinnor som vill får plats så får männen inte heller det. Man bör dock inte utestänga värnpliktiga män från försvaret till förmån för kvinnor. Förslaget är istället att införa reell allmän värnplikt som omfattar alla, både män och kvinnor. Nya hotbilder, så som terrorism och andra grova våldsbrott, miljökatastrofer och dylikt, gör det viktigt att alla medborgare lär sig motverka dessa hot då de kan inträffa oväntat och drabba vem som helst, var som helst. Den traditionella militära utbildningen är anpassad till en helt annan typ av hot. Den nya typen av värnplikt bör utformas som en lång utbildning som alla genomgår, män som kvinnor, där de får lära sig grunderna i katastrof- och krishantering. Det som skulle göra den utbildningen ovärderlig är att båda könen skulle få lära sig färdigheter som annars är snedfördelade mellan könen. Exempelvis skulle kvinnor få lära sig grunderna i självförsvar och hur man hanterar vapen medan männen får lära sig första hjälpen, vårdinsatser, barnomsorg och andra traditionellt kvinnliga färdigheter i krissituationer. Utbildningen skulle vara könsneutral och båda könen skulle få genomgå samma utbildningsprogram. Efter avslutat tremånadersprogram skulle den som ville och blivit antagen, oavsett kön, få fortsätta sin militära utbildning. Självklart rör det sig då om ett begränsat antal, precis som . De nya färdigheter och kunskaper som medborgarna i kommer att få kommer att vara ovärderliga i krissituationer, både för den enskilde och för samhället som helhet. Erfarenheten visar att människor som vet hur de ska agera i olika katastrofsituationer mångdubblar sina och övriga inblandades överlevnadschanser.
mot · GP02Fö229 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö229av ()Ledighet i frivilliga försvarsorganisationer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ledighet i frivilliga försvarsorganisationer. Motivering De stora förändringarna inom försvaret påverkar också de frivilliga försvarsorganisationerna. Ett exempel är . Utgångspunkten borde rimligtvis vara att stödet till dem måste öka i den nya situationen med ett kraftigt bantat försvar. Ett problem är dock svårigheten för dem som är verksamma i de frivilliga försvarsorganisationerna att få ledigt. I det avseendet finns det en markant men svårbegriplig skillnad om man jämför med gruppen värnpliktiga. Mot bakgrund av de frivilliga organisationernas ökade betydelse är det angeläget att regeringen ser över reglerna i syfte att öka möjligheterna till ledighet.
mot · GP02Fö231 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö231av ()Flygskolan i till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förläggning av flygskolan till Malmen. Motivering Stor osäkerhet råder om var försvarets flygskola skall förläggas. Flygplatsen i är ett utmärkt alternativ. I området finns sedan gammalt en stark flygkultur och därmed en kompetens som borde vara positiv för den tilltänkta flygskolan. förekommer utbildning vid Malmen. Bra och moderna lokaliteter av god kvalitet finns inom området, vilket innebär låga investeringskostnader.