mot · GP02Fi297 · 2001-10-05 00:00:00 — 8.4.4 Turismen Många småföretagare både på landsbygden och i storstäderna är beroende av att turister från andra länder besöker vårt land. Även i den svenska glesbygden finns det unika naturliga miljöer att uppleva. På sådana platser kan turismen vara en av mycket få inkomstkällor. Turismen är därmed en mycket viktig näring för . Människor som står inför att planera sin semester är lika prismedvetna som andra konsumenter. Man kan därför utgå ifrån att svenska mervärdesskatter direkt påverkar turismens omfattning i . En stor del av turismen som sker i vårt geografiskt relativt stora land bygger på bilism. Sänkningen av momsen på personbefordran från påverkar därför inte turismen särskilt mycket. 8.5 Andra förslag för att förbättra företagsklimatet Tjänstesektorn är en stor framtida tillväxtsektor. Produktion och försäljning av tjänster kommer att få ett allt större utrymme i relation till varuproduktion och försäljning. För att detta skall kunna ske måste den ekonomiska diskriminering som drabbar tjänsteföretag minska. Diskrimineringen består i att arbete generellt beskattas hårdare än kapital. Stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalet tjänsteföretag skulle få stora effekter på antalet nya jobb. En skattereduktion på för hushållens köp av tjänster bör införas. Betydligt fler samhällsekonomiskt motiverade byten (köp) av tjänster kommer till stånd, eftersom de även blir privatekonomiskt lönsamma. Effektiviteten i ekonomin kommer därmed att öka. Detta utvecklar vi vidare längre fram i denna motion. 8.5.1 Royaltyskatt bort Innovationsklimatet måste förbättras. har en onormalt stor export av patent och uppfinningar som istället exploateras i andra länder. vill öka exploatering och produktion av patent och uppfinningar i och föreslår därför att royaltyinkomster befrias från skatt för att därefter beskattas som inkomst av kapital. Uppskattat inkomstbortfall är . 8.5.2 Återköp av egna aktier Beslutet att möjliggöra återköp av egna aktier för de större noterade börsbolagen bör omprövas. Förslaget rubbar på ett allvarligt sätt balansen mellan ägare och styrelse och kan öppna för styrelserna att påverka aktievärdet på ett otillbörligt sätt på marknaden. anser att det är högst angeläget att motverka skattemässig inlåsning av kapital i företagen. Detta är angeläget för alla företag. Därför har vi förespråkat att dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster avskaffas. Den effekt regeringen vill uppnå kommer med vårt förslag, tillsammans med de möjligheter som redan finns , att leda till enklare och mer generella skatteregler. Dessutom uppnås symmetri i beskattningshänseende dels mellan riskfritt banksparande och aktiesparande, dels mellan noterade och onoterade privata och publika bolag vid ett slopande av dubbelbeskattningen. Regeringens förslag om vissa större företags återköpsrätt av egna aktier leder i stället till ett än mer sönderhackat skattesystem, ytterligare lagstiftning för att förhindra missbruk och en utökad skattemässig orättvisa till de mindre företagens nackdel. Återigen är det framför allt fåmansföretagen som missgynnas. Att återföra överskottsmedel till aktieägarna kan redan med dagens regler uppnås på två sätt: Genom utdelning, där framför allt aktiebolag med en mindre ägarkrets lämnar en utdelning som kan variera betydligt mellan åren. Genom att bolaget sätter ned aktiekapitalet för utbetalning till aktieägarna med överkurs. Denna metod kan även underlätta vid exempelvis ägarskiften. Kombinerat med vårt förslag om avskaffad skatt på just utdelningsinkomster förbättras hela näringslivets resursanvändning, genom att kapital kommer att satsas där det ger bäst avkastning. Dessutom uppnås, som tidigare nämnts, skattemässig neutralitet i förhållande till riskfritt banksparande. Av ovanstående skäl bör möjligheten för de större börsbolagen att återköpa egna aktier upphävas. Skatteintäktsökningen till följd av detta beräknas till 720, 500 respektive de respektive åren 20022004. 8.5.3 Ge F-skattsedel till alla som önskar Utan F-skattsedel är det mycket svårt för en näringsidkare att effektivt konkurrera på sin marknad. Ett företag måste kunna visa kunder och uppdragsgivare att man tar ansvar för skatter och arbetsgivaravgifter. anser att enskilda människor enkelt ska kunna växla mellan att vara anställd och bedriva egen näringsverksamhet. Företag som tvekar att anställa skulle kunna lägga ut uppdrag åt intresserade personer utan att anställa dem. förenklades reglerna för tilldelning av F-skattsedel. Skattemyndigheterna delar trots det inte ut F-skattsedel till personer som inte förväntas bedriva näringsverksamhet. Bland sådana personer har man även räknat in dem som endast tar uppdrag från tidigare arbetsgivare. anser istället att F-skattsedel ska delas ut till alla sökande som inte har fått näringsförbud eller har omfattande skatteskulder som inte betalas av regelbundet. 8.6 Schablonbeskatta vissa tjänstebranscher Krånglet det innebär att starta och driva företag har tidigare nämnts. Regelfloran drabbar inte bara den som driver företag utan avskräcker också många människor som funderar på att starta eget då de inser problemen. Inom vissa branscher förekommer många små betalningar, ofta med kontanter, vid köp av tjänster, t.ex. taxi-, restaurang- och frisörnäringen. Inom dessa branscher förekommer också att de seriösa företagen konkurreras ut av sådana som kan hålla lägre priser till följd av undanhållen skatt. För att underlätta för nya företag att bildas och för att underlätta för seriösa företag föreslår att man bör pröva en modell med schablonbeskattning. Den går ut på att näringsidkare ges en licens till vilken en lägsta avgift kopplas. Avgiften sätts efter det bedömda skattemässiga resultatet av verksamheten. För restaurangbranschen kan det t.ex. vara golvytan och läget, för taxinäringen antalet fordon. Licensavgiften är ingen ersättning för de normala skatterna utan utgör en lägsta nivå för hur mycket skatter som ska betalas in. Redovisas moms, inkomstskatter, arbetsgivaravgifter, etc. för högre belopp än licensavgiften räknas den redan inbetalda avgiften av innan den slutliga skatten betalas. Därmed kommer alla företag i en bransch att åtminstone betala licensavgiften, och den snedvridande konkurrensen kan därmed minska. kontrollmöjligheter ökar dramatiskt med ett sådant här system. 9 Sänkt skatt på hushållstjänster Tjänstesektorn är en stor framtida tillväxtsektor. Produktion och försäljning av tjänster kommer att få ett allt större utrymme i relation till varuproduktion och försäljning. För att detta skall kunna ske måste den ekonomiska diskriminering som drabbar tjänsteföretag minska. Diskrimineringen består i att arbete generellt beskattas hårdare än kapital. Tjänsteföretagen har allmänt varit högre beskattade än industriföretagen . Stimulanser för att påskynda utvecklingen av antalet tjänsteföretag skulle få stora effekter på antalet nya jobb. Ett ökat utrymme för tjänstesektorn är angeläget också ur resurshushållningssynpunkt. av allt arbete som utförs sker i hemmen. Hushållssektorn har alltså en stor potential vad gäller nya jobb. Genom de höga så kallade skattekilarna är den vita marknaden för denna typ av hushållstjänster i stort sett utplånad. Svartjobben inom sektorn är dock mycket omfattande. förslag är att göra vita hushållstjänster tillgängliga för människor med normala inkomster. Detta innebär en rejäl utvidgning av tidigare ROT-system till att omfatta hemtjänst, renoverings-, underhålls- och reparationsarbeten samt större trädgårdsarbeten av anläggningskaraktär och installationsarbeten för exempelvis vitvaror och datorer i och för hushållet. Detta skulle också leda till att långt fler tjänster i hushållet som är traditionellt kvinnligt arbete i hemmen får lika skattemässiga villkor som de traditionellt manliga. vill ge tjänstesektorn helt nya möjligheter att växa genom en femtioprocentig skattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster i det egna hemmet. Det innebär i praktiken att den skattekil som uppstår när man anlitar arbetskraft för redan skattade pengar i stort reduceras. Förslaget kan beskrivas som att det av socialdemokraterna tidigare avvecklade ROT-systemet i stället permanentas och utvidgas rejält, så att det vita priset halveras direkt vid köpet. Tjänster för kan köpas med en femtioprocentig skattereduktion, som då alltså uppgår till maximalt per hushåll och år. Detta förslag har vi utvecklat i en särskild motion tillsammans med , . Kostnaden i form av skattebortfall är relativt liten och ger förslaget snarare en positiv nettoeffekt för de offentliga finanserna. Vi tillgodoräknar oss emellertid inte några dynamiska effekter och redovisar därför den beräknade kostnaden i budget till och . Ett andra kompletterande förslag som bör införas parallellt med det ovan nämnda är att utveckla formerna för hemservice som löneförmån. Det finns flera företag som erbjuder sina anställda en sådan löneförmån men där schablonbeskattningen ger orimliga effekter för den anställde. Det schablonmässiga förmånsvärdet sätts så högt att den anställde tvingas betala ca i skatt. Många tvingas därför tacka nej till den möjlighet som skulle kunna innebära en betydande förbättring av livskvaliteten, inte minst för dubbelarbetande småbarnsföräldrar. Detta som potentialen i en stor framtidsbransch inte utnyttjas. Istället blir det den svarta sektorn som växer. Det finns därför all anledning att se över nuvarande förmånsbeskattning. Förmånsvärdet kommer enligt nuvarande regler att justeras ned automatiskt om vårt förslag för skattereduktion på hushållstjänster genomförs. 10 Ökad miljörelatering av skattesystemet Ett effektivt sätt att bekämpa miljöhoten är att använda olika former av ekonomiska styrmedel. En ökad användning av miljörelaterade skatter skapar ett ekonomiskt utrymme som bör användas för att sänka skatten på arbete, så kallad skatteväxling. Då kan både en bättre miljö och ökad sysselsättning uppnås. var med och tog initiativ till en parlamentarisk utredning (SOU 1997:11) om skatteväxling. Den avslutade sitt arbete och lade fram ett betänkande som visar hur kan gå vidare mot en ökad miljörelatering av vårt skattesystem. Utredningen konstaterade att de skatter på arbete som skulle ge störst effekt på sysselsättningen om de sänktes var skatten på hushållsnära tjänster. Men utredningen konstaterade också att deras positiva slutsatser byggde på bedömningen att vår omvärld kommer att röra sig i samma riktning, och betecknade den delen av bedömningen som avgörande för att vi i skulle kunna förändra vårt skattesystem på ett mer genomgripande sätt. ser det som angeläget att förändringar i den riktning utredningen föreslog kommer till stånd. Detta arbete måste framför allt drivas internationellt, och i synnerhet inom EU, för att slå vakt om konkurrensneutraliteten mellan företag och länder. I EU-sammanhang har tyvärr motverkat ambitionerna med en ökad miljörelatering av skattesystemet genom sitt motstånd mot förslaget om majoritetsbeslut när det gäller miljörelaterade skatter. För svenskt vidkommande är utvecklingen i omvärlden inte minst viktig för att produktion utomlands ofta drivs med miljökrav som är lägre än i . måste vi konstatera att de miljörelaterade skatterna höjts med sedan skatteväxlingsutredningen började sitt arbete, utan att motsvarande skattesänkningar på arbete gjorts. På grund av höga skattetryck och när högkonjunkturen skapat ett ekonomiskt utrymme i de offentliga finanserna är det enligt uppfattning angeläget att sänka skatterna på arbete. Därmed stärks sysselsättningen långsiktigt och skattesystemets tyngdpunkt förskjuts mot en allt större andel miljörelaterade skatter. Argumenten för en grön skatteväxling kan således tillämpas i ett sammanhang där skatter sänks, istället för att, som den styrande s-, v- och mp-majoriteten ofta gör, låta skatteväxlingsresonemangen leda till ett ständigt höjande av skattetrycket. 10.1 Kraftvärme efterfrågar en annan skattebehandling av kraftvärme. är svensk kondenskraft och kraftvärme inte konkurrenskraftiga mot utländsk bränslebaserad elproduktion som en följd av bristande harmonisering av energibeskattning och miljökrav. Resultatet av regeringens koldioxidskattehöjningar har blivit att det totala koldioxidutsläppet ökat i regionen och att svenska anläggningar inte utnyttjas. I kraftvärmeverk kan bränslet utnyttjas nästan dubbelt så effektivt som i traditionella kondenskraftverk. Ändå genomförs kontinuerliga skatthöjningar som hindrar kraftvärmeproduktion. anser att regeringen bör komma med skatteförslag som gör det möjligt för kraftvärmeproduktionen att ta fart. Exempelvis föreslår industrin själv att kraftvärme i skattehänseende likställs med industriell mottryckskraft. En sådan förändring skulle få gynnsamma miljöeffekter genom att importen av främst dansk och polsk kolkondensel i motsvarande mån skulle minska. 11 Sänkt moms på kultur När det gäller mervärdesskattereglerna måste dessa delvis anpassas efter för debitering och uppbörd. Vi har dock inom dessa ramar utrymme att utforma vårt eget system. gäller nivåerna , och . Regeringen har drivit igenom att vissa kulturaktiviteter skall mervärdesbeskattas med en reducerad skattesats om . Det innebär bland annat att entréavgifter till olika kultur- och nöjesevenemang kommer att beskattas olika, vilket vi ser som olyckligt. Vi eftersträvar en så likformig beskattning som möjligt och föreslår att kulturmomsen generellt sänks till . anser inte att tidsskrifter bör omfattas av regeringens sänkning av bokmomsen. De kassamässiga skatteintäkterna ökar därför 2002 och 2003 och 2004. 12 Övriga skatteförslag 12.1 Sänkt bensinskatt i stödområde A föreslår sänkt bensinskatt med per liter i stödområde A. Eftersom avstånden är längre i de delarna av är det rimligt att en lägre skatt tas ut på bensin i sådana områden. Personer som äger bil i dessa områden får delfinansiera denna sänkning genom att betala en högre fordonsförsäkring. Kostnaden för denna skattesänkning uppgår till 100 miljoner 2002 och 110 miljoner 2003 och 2004. Det ska vägas mot ökade intäkter från försäkringspremier i stödområdet på totalt 70 miljoner . 12.2 Enklare regler för skatteinbetalningar I det nya systemet med skattekonto finns en straffavgift som drabbar framför allt småföretagen på ett orimligt sätt. Den åläggs aktiebolag med , även om den månatliga deklarationen bara är försenad, och andra skattskyldiga med . I vissa, enligt 5 kap. 5 § taxeringslagen närmare angivna fall, bestäms förseningsavgiften till fyra gånger nämnda belopp. Dessutom har förfallodagen ändrats när det gäller inbetalning av skatt, arbetsgivaravgifter och moms, så att betalningen anses ha skett när pengarna kommit in på skattemyndighetens konto, och inte som tidigare den dag då betalning skedde i post eller bank. Detta har gjort att företagare nu även måste kalkylera med eventuella förseningar i postgången, helgdagar, klämdagar m.m. vill slopa straffavgiften för försenad deklaration och ha en översyn av vad som ska räknas som betalningsdag. Dock kvarstår kostnaden för ränta för de dagar momsbetalningen är försenad. anser också att företagare som i förväg skall beräkna sin inkomst för att sedan betala in preliminär F-skatt istället bör får göra det i den takt som faktiskt intjänad inkomst uppstår. Ett enklare system för föreningar som tillfälligt betalar ut skattepliktiga arvoden eller liknande bör utformas. måste man först registrera sig som arbetsgivare och sen avregistrera sig. 12.3 Reglerna för anställningsstöd För att underlätta långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden finns olika former av anställningsstöd, utformade i form av skattereduktioner för företagen. En riksdagsmajoritet har dock föreslagit att stödet ska utökas med olika varianter inte mindre än fyra gånger bara . har avvisat flera av ändringarna och förordat en form av utökat anställningsstöd för dem som varit inskrivna vid arbetsförmedlingarna, det s.k. förstärkta anställningsstödet. Detta utvecklas närmare i den arbetsmarknadspolitiska motionen. Den skattemässiga skillnad som uppstår till följd av detta tillgodoräknas inkomsttitel som delfinansiering av andra skattesänkningar. 12.4 Effektivare skatteindrivning Ett väl fungerande beskattnings-, uppbörds- och folkbokföringsväsende är av grundläggande betydelse såväl från statsfinansiell som samhällsekonomisk synpunkt. anser att den svarta marknaden har en skadlig omfattning i . Ett flertal studier och utredningar bekräftar detta. Den svarta sektorn snedvrider konkurrensen mellan företag och förändrar affärsmoralen på ett negativt sätt. Enbart när det gäller redovisning av mervärdesskatt beräknas undanhållandet uppgå till . Det totala skattefelet beräknas ligga i storleksordningen . I syfte att hålla tillbaka den svarta sektorn måste skattekontrollen effektiviseras ytterligare. Därför anslår mer 2002, 150 miljoner mer 2003 och 200 miljoner mer 2004 än regeringen för ökad skattekontroll. Det handlar dels om att öka beskattningens effektivitet, det vill säga förhållandet mellan debiterad skatt och rätt skatt, dels uppbördseffektiviteten, det vill säga förhållandet mellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt. dokumenterade erfarenheter (bl.a. av revisorer) visar att satsningar på detta område ger minst sex gånger pengarna tillbaka kassamässigt. anslår totalt under utgiftsområde 3, och uppbörd, för en ökad skattekontroll och förstärkt tullbevakning 2002. Som en effekt av detta räknar vi försiktigtvis med att skatteintäkterna ökar med och därefter med åtminstone . 12.5 Avskrivningar för nybyggda lägenheter avsätter pengar för att stimulera nybyggnation av lägenheter. För byggnation av hyresrätter i områden med bostadsbrist ska en 50-procentig skattemässig direktavskrivning tillåtas. Pengarna som avsätts, 400, 400 och 2002, 2003 respektive 2004 räcker till att finansiera sådana skattemässiga avdrag till minst 15 000 lägenheter . 13 inkomstförändringar Tabell 13.1 inkomstförändringar på statsbudgeten i förhållande till regeringens beräknade inkomster Kassamässiga effekter för statsbudgeten En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lön Inkomst titel Inkomstskattereform: Höjt grundavdrag till 1111 -18,90 -23,70 -24,00 Avgår: Regeringens finansierade höjning av grundavdraget 1,83 2,00 2,00 Skattereduktion på (/mån) för låg- och medelinkomsttagare 1111 -16,91 -18,15 -17,67 Statligt förvärvsavdrag mot kommunalskatt på löneinkomster. , , 1111 -12,80 -17,10 -20,60 Avskaffad värnskatt 2003 1111 0,00 -2,75 -3,00 Ingen pensionsavgiftsrabatt enligt regeringens modell (KOS-effekt) 1111 29,50 32,50 33,20 Ej behov av kompenserande höjningar av skiktgränser 1111 2,43 2,43 2,43 Egen skattelättnad för pensionärer (höjt grundavdrag, höjt PTS) 1111 1,59 2,07 1,90 Interaktionseffekter 1111 0,00 0,20 0,20 Sänkt skatt för barnfamiljer för styrkta barnomsorgskostnader fr. 1/1 2002 1111 -1,40 -1,50 -1,50 Sänkt skatt för barnfamiljer: 50 resp per barn () och månad år -03 och -04 1111 0,00 -1,00 -2,00 Sänkt fastighetsskatt och sänkt skatt på hushållstjänster Fastighetsskatt: fastighetstaxeringsvärden och 0,00 0,00 0,00 skattesats för egnahem, skattesats för flerfamiljshus 1312 -2,00 -7,10 -9,80 Avgår: Regeringens föreslagna sänkning av skattesatserna 1312 0,73 3,18 4,46 Inget behov av begränsningsregel, dämpningsmekanism & slopat omr.förf. 1312 0,50 0,63 0,90 Sänkt skatt på hushållstjänster (inkl ROT-tjänster) 1111 -2,02 -2,20 -2,20 Övriga inkomstskatteförslag Sänkt gräns för reseavdrag fr. 7 000 till (tot. ) 1111 -0,14 -0,15 -0,15 Sänkt energiskatt på bensin med /liter i stödområde A 1428 -0,10 -0,11 -0,11 Ingen särskild nedsättning av fordonsskatt i stödområde A 1461 0,07 0,07 0,07 Höjd avdragsrätt för pensionssparande (0,75 bb -04, 1bb -05) 1111 0,00 0,00 -0,18 Sänkt inkomstskatt för alla i stället för på fackföreningsavgifter för vissa 1111 0,00 3,56 3,56 Royaltyinkomster från pat. uppfinningar befrias från skatt 1111 -0,02 -0,02 -0,02 Yrkesfiskeavdrag för konkurrensneutralitet -0,01 -0,01 -0,01 Avdragsrätt för individuella utbildningskonton, eget billigare förslag 1111 1,15 0,95 0,75 Delsumma skattesänkningar -16,50 -26,19 -31,77 Bättre investerings- och företagsklimat 2002 2003 2004 Omlagd kapital- och egendomsbeskattning: Avvecklad dubbelbeskattning på utdelningsinkomster (halv 2003, bort 2004) 1121 0,00 -2,00 -6,00 Stegvis avvecklad förmögenhetsskatt (och fastighetstaxeringsvärden) 1321 -2,10 -3,55 -5,00 Avgår: regeringens finansierade sänkning av förmögenhetsskatten 1321 1,45 1,81 1,81 Bolagsskatt 1121 0,00 3,90 8,20 Riskkapitalavdrag (Tak 100 tkr) 1111 0,00 -0,06 -0,10 Ingen arvsskatt på bundet kapital vid generationsskifte i företag 1331 0,00 -0,04 -0,04 Ej återköp av egna aktier 1121 0,72 0,50 0,55 Företags- och energiskatter: Sänkta arbetsgivaravg. med 7 pe, löneunderlag till 900tkr/250tkr fr. 2003, 10 pe fr. 2004 1254 0,00 -3,20 -6,28 Sänkt skatt på bostadsbyggande, skattemässig direktavskrivning 1121 -0,40 -0,40 -0,60 Enhetliga regler för anställningsstöd () 1121 0,11 0,23 0,24 Sänkt energiskatt på diesel med /liter (generellt) 1428 -0,82 -0,88 -0,88 Sänkt bokmoms till , ej tidskrifter 1411 0,54 0,41 0,41 Sänkt inkomstskatt i st f tidigare sänkt arbetsgivaravgift med 0,1 pe 1200 0,76 0,75 0,70 Sänkta skatter för jord- och skogsbruket: Fullständig elskattesänkning 1428 -0,10 -0,11 -0,11 Sänkning av dieselskatten till /liter (-/kbm) 1428 -0,92 -1,00 -1,00 Summa skatteförändringar -0,75 -3,64 -8,10 Övriga inkomstförändringar 2002 2003 2004 Inkomst av statens aktier 2411 0 -2,05 -3,4 Avgift från försäljning av högskoleutbildning Ny: 2699 0,08 0,15 0,23 Ökad uppbördseffektivitet och effektivare skatteindrivning 1121, 1111, 1411 0,4 0,9 1,2 Reglering tfa minskat sjuklöneansvar: höjd arbetsgivaravg m 0,23 pe 1221 2,19 2,49 2,6 Återställt överföringsbelopp till hushållen 1111 0 4,4 7,7 Summa övriga inkomstförändringar -14,58 -23,94 -31,54 Utförsäljningsinkomster 3000 40,00 60,00 60,00 Summa totala inkomstförändringar 25,42 36,06 28,46 Gotab, 2001 () () () () () () () () ()