mot · GO02So52 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:So52av , ()med anledning av prop. 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m.Förslag till riksdagsbeslut1. beslutar om ändring i 5 kap. 10 § socialtjänstlagen enligtföljande lydelse: "skall genom stöd och avlösningunderlätta för dem som vårdar närstående som är långvarigt sjuka elleräldre eller som har funktionshinder".2. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i, 5 kap.7-8 §§ socialtjänstlagen angående intellektuella funktionshinder.3. beslutar om lagstöd för förande av integritetskänsligauppgifter i personakt som inte kan vara sökbar och/eller är avsedd attingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga försökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier.4. i övrigt avslår regeringens förslag till lag om behandling avpersonuppgifter inom så vitt avser 7 § första stycket punkt2 i nämnda lag.5. begär att regeringen tillsätter en utredning som ser över fråganom försörjningsstöd, beskattning och ideellt skadestånd.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om färdtjänst.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om boendesociala frågor.InledningKristdemokraterna välkomnar de förslag i propositionen som stärker denenskildes möjligheter och rättigheter. För människors trygghet är detytterst angeläget att det finns ett skyddsnät som garanterar en rimliglevnadsnivå för alla.Vi vill här lyfta fram de delar i propositionen som borde förtydligas ellerdär vi har en avvikande uppfattning.Att vårda sina nära och käraUnder har anhörigvårdarnas situation äntligen börjatuppmärksammas. Enligt kommunerna är en av anledningarna det statligastimulansbidrag som utgått med anledning av den nationellahandlingsplanen för äldrepolitiken "Anhörig 300" som riksdagenbeslutade om 1998.Närståendevården utgör basen i vård- och omsorgsarbetet. Drygt 60procent av det totala omsorgsarbetet utförs av anhöriga. Räknar man även inpsykiskt sjuka, multihandikappade m.fl. kan det totalt röra sig om en miljonanhörigvårdare. visar rapporter att en ökad andel vårduppgifter förs överpå närstående bland annat på grund av omstruktureringar inom sjukvårdensom resulterar i färre vårdplatser. Även inom den kommunala äldreomsorgenerbjuds allt färre platser jämfört med tidigare. Det visar sig att för mångaäldre har utvecklingen inneburit ett ökat beroende av anhöriga, anlitande avprivat hjälp eller att många får klara sig utan hjälp. Vi kristdemokrater menaratt det finns skäl att se upp. Det går inte att lägga ytterligare omsorgsansvarpå de anhöriga utan att vissa åtgärder vidtas för att underlätta föranhörigvårdarna.Anhörigvårdarnas situationTrots uppmärksamhet och ett ökat stöd från kommun ochfrivilligorganisationer har inte anhörigvårdarens vardag i stort förändrats.Anhörigvårdare har en fysiskt tung arbetsbörda, de är ofta stressade, soverdåligt och har sällan någon egen fritid. De flesta får för litet stöd av denprofessionella vården. Ändå ser de många fördelar med sin uppgift: den ärmeningsfull och ger en kvalitativt bättre vård som tillgodoser den sjukesbehov av värdighet och integritet. Anhörigvårdare är en enorm tillgång ivården och har enligt vår mening rätt till olika former av stöd, informationoch handledning för att kunna ta på sig vårduppgifter som annars utförsav vårdpersonal med utbildning.Vid behovsbedömningen är det fortfarande endast den sjukes situation somtas i beaktande. Vi anser att även anhörigvårdarens behov måste beaktas,såväl det psykiska som det fysiska.Anhörig 300 - en reell fortsättningStödet till anhöriga finns i alla kommuner men är på somliga håll dåligtutvecklat. Samverkan med frivilligorganisationerna var ett av villkorenför att stimulansbidragen skulle utbetalas. De kommuner som kommitlängst i utvecklingen är de som tagit initiativ till att bygga upp ettanhörigstöd . Deras startsträcka är avklarad och de är nu igång.Kristdemokraterna instämmer i propositionens beskrivning attuppföljningen av stimulansbidraget visar att det är förhållandevis fåkommuner som utvecklat nya och individuella former av anhörigstöd. Devanligaste stödformerna är alltjämt växelvård, dagverksamhet samtekonomiskt stöd.Vi menar att det behövs hälsoekonomiska studier och forskning hur manbäst kan stödja anhörigvårdarna. Det gäller såväl hälsotillstånd som trygghet irollen som anhörigvårdare. God hälsa och trygghet skapar förutsättningar föratt, om man så vill, fortsätta vårda sin anhörige hemma. Kristdemokraternaanser att denna forskning är viktig och behöver utökas. är kunskapenganska begränsad om förhållandena i vad gäller närståendesengagemang i vården av äldre, konsekvenser för den äldre, dennes situation,samspelet med den offentliga sektorns vård och omsorg, stöd till denärstående etc. Med anledning av detta och behovet av en fortsatt utvecklingav samarbetet mellan kommun och frivilligorganisationer anserKristdemokraterna att det är nödvändigt med en fortsättning avstimulansbidraget. Regeringen försöker i och med ifrågavarande propositionpåvisa att denna satsning egentligen fortsätter inom ramen för arbetet med attgenomföra förslagen i propositionen Nationell handlingsplan för utvecklingav hälso- och sjukvården /01:192. Regeringens tillvägagångssätt riskeraratt leda till tvister mellan kommun och landsting när det gäller ansvar ochmedel. Vi anser således att detta inte räcker utan insatsen måste, av de skäl vitidigare anfört, vara specifikt riktad mot anhörigvården. I vårtbudgetalternativ föreslog vi därför ytterligare pengar för att Anhörig 300 skallkunna fortsätta.Förtydliga ansvaret att stödja anhöriga!Kristdemokraterna stödjer förslag när det gälleratt förtydliga ansvaret att stödja anhöriga. Nuvarande lagstiftning angeratt socialnämnden "bör genom stöd och avlösning underlätta för dem somvårdar närstående". Denna bestämmelse behöver skärpas genom att "bör"ersätts med "skall".Psykiskt handikappades situation i samhälletMånga psykiskt handikappade har en svår situation. Förutom att de plågasav sin sjukdom känner många sig inte accepterade av omgivningen. 1995genomfördes den stora psykiatriereformen som skulle förbättra depsykiskt funktionshindrades liv. Huvudmålet var att förbättra ochsamordna rehabiliteringen av människor som av psykiska skäl har svårtatt klara det dagliga livet. Ansvaret för de psykiskt funktionshindradesboende och dagliga verksamhet flyttades således till kommunerna.Kommunerna fick dessutom ett mycket stort ansvar för vården ochomsorgen av de psykiskt långtidssjuka. Enligt en rapport frånSocialstyrelsen är bristerna för de psykiskt handikappade fortfarandealltför stora. Huvudmännen skyller emellanåt på varandra vad beträffaransvaret för psykiskt sjuka. Därmed finns det en risk för att ingen tar ettriktigt ansvar för den enskildes vårdbehov. Många har, enligt rapporten,blivit alltmer isolerade. Behovet av sysselsättning har bara tillgodosettstill hälften. Det finns brister i rehabiliteringen och de får inte den sjuk-och tandvård de skulle behöva. Som ett resultat av detta har bl.a.förtidspensioneringen ökat och de flesta saknar arbete eller annan dagligsysselsättning. Det är viktigt att psykiskt handikappade får ett värdigt livmed samma möjligheter som andra i vårt samhälle.Det är viktigt att försäkringskassorna och kommunen innehar den rättakunskapen och kompetensen avseende dolda handikapp, speciellt vidbedömningen av om en person är i behov av personlig assistans. Då är detangeläget att kunskap finns om sjukdomar eller handikapp som inte är direktsynliga. är detta en stor brist och många t.ex. psykiskt handikappade harinte fått tillgång till personlig assistent. menade, att ca20 000 psykiskt funktionshindrade hade behov av LSS-insatser för att klaraeget boende. Ytterligare 20 000 personer i gruppen hade, enligt utredningen,behov av insatser vad gäller daglig social verksamhet. I början av förra årethade endast 2 300 personer erhållit LSS-insatser.Socialstyrelsen har därför ansett att regeringen bör överväga att göra enöversyn av hur LSS-lagstiftningen fungerar för psykiskt funktionshindrade.Översynen borde gälla både hur insatserna är preciserade med tanke påmålgruppens behov och personkretsens avgränsning. Dock verkar intedepartementet planera någon sådan översyn. såg i sinutvärdering, att många handläggare ansåg LSS svårtillämpbar på gruppen.Man beviljar därför insatser enligt , vilket innebär, att psykisktfunktionshindrade får insatser som inte är anpassade till den enskildes behov.Ett skäl till det uteblivna stödet anses vara lagstiftningens formulering:"betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed ett omfattandestödbehov". Detta tolkas då som att när personen själv kan gå ur sängen, harhan inte detta stödbehov. Personen orkar inte förklara, att han inte förmårkomma ur sängen på grund av psykiskt hinder. Tyvärr har regeringsrättentolkat begreppet "hjälp med grundläggande behov" som att den som endastbehöver motiverande insatser för att klara daglig livsföring inte har rätt tillpersonlig assistans. Detta utesluter i hög grad psykiskt funktionshindrade frånatt få sådan insats.I handlingsplanen för handikappolitiken aviserades en särskild utredning,som skulle se över insatsen råd och stöd. Utredaren bör också få i uppdrag attse över LSS tillämpning på psykiskt funktionshindrade.Människor med intellektuella funktionshinderI socialtjänstlagen kapitel 5 Särskilda bestämmelser för olika grupper 7-8§§ Människor med funktionshinder bör ett tillägg göras. 7 § lyder somföljer "skall verka för att människor som av fysiska,psykiska eller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring fårmöjlighet att delta i samhällets gemenskap och att leva som andra.[... ]"förordar att ett tillägg görs så att lydelsen blir: [...]fysiska, psykiska, intellektuella eller andra skäl möter betydandesvårigheter i sin livsföring [...]. Följaktligen skall även 8 § ändras påmotsvarande sätt, dvs. genom tillägget "intellektuella" funktionshinder.Personuppgifter inom socialtjänstenNuvarande lagreglerI sådana personregister hos en socialnämnd som utgör sammanställningarav uppgifter får inte skrivningar om ömtåliga personliga förhållanden tasin. Denna bestämmelse gäller inte innehållet i de personakter som ingår isocialnämndernas personregister utan endast sådana register i merinskränkt bemärkelse som utgör sammanställning av uppgifterna. Enligtförarbetena hör framför allt de databaserade personregistren hit men ävenalla former av register såsom t.ex. kortregister överutbetalningar, bevakningsregister av olika slag, servicekort etc. I deregister som avses i bestämmelsen får inte integritetskänsliga uppgifter tasin rörande t.ex. sjukdom, arbetsförmåga, missbruk, kriminalitet. Omsådana anteckningar behöver göras, blir det nödvändigt att lägga upp enpersonakt. I registret får sedan göras hänvisning till personakten.Regeringens förslag vad gäller känsligapersonuppgifterRegeringens förslag till lag om behandling av personuppgifter inomsocialtjänsten ger befogenheter för känsliga uppgifter enligt följandeparagraf:7 § får behandla1. person- och samordningsnummer,2. känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen (1998:204),samt3. uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål,straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden.Personuppgifter enligt första stycket får behandlas endast om uppgifternahar lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för verksamheten.Personuppgiftslagen gäller i den mån det inte i annan lag eller författningfinns avvikande bestämmelser. Detta skulle få till följd, enligt regeringen,att känsliga personuppgifter inte skulle kunna behandlas manuellt i ettregister inom . Lagen bör därför gälla inte bara för allautomatiserad behandling av personuppgifter utan även för manuellbehandling av personuppgifter, om uppgifterna ingår i eller är avsedda attingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga försökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Huruvidamanuell behandling av personuppgifter i personakter kommer att omfattasav lagens tillämpningsområde är beroende av om de personaktssystemsom används inom är att anse som register ipersonuppgiftslagens mening, dvs. om de är sökbara på det sätt som därkrävs, skriver regeringen. De sökregister som finns till per-sonakterna är slag- och sökregister som är upplagda på namn ochpersonnummer. När en stor mängd personuppgifter på papper behandlaspå sådant sätt får de anses ha struktur av ett register. För att så skall ansesvara fallet talar också det förhållandet att sökregistret och akten bör ses iett sammanhang, enligt regeringens mening. Utanför lagenstillämpningsområde faller således behandling av personuppgiftersom inte ingår i och inte heller är avsedda att ingå i ett register. Enligtregeringens uppfattning bör lagen - i likhet med personuppgiftslagen -inte innehålla några särregler för när uppgifter behandlas automatiserat.Det är viktigt att den nya lagen så litet som möjligt hämmar användningenav modern informationsteknik, hävdar regeringen.I personuppgiftslagen finns ett principiellt förbud mot att behandla person-uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiöseller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, eller som rör hälsaeller sexualliv (13 §). Uppgifter av den angivna arten betecknas i lagen somkänsliga personuppgifter. Det finns - för att skall kunna klarasina uppgifter - ett behov av att behandla även personuppgifter som ärkänsliga i personuppgiftslagens mening. Sådana uppgifter bör enligtregeringens mening få behandlas. Att skall kunna utföra sinaarbetsuppgifter på ett tillfredsställande sätt är ett viktigt allmänt intresse,hävdar regeringen.Datainspektionen och Kammarrätten i har uttryckt att känsligapersonuppgifter av politisk natur generellt bör undantas. Lagrådet har påpekatatt det kan förekomma fall där behandling av personuppgifter som avslöjarsådana uppgifter framstår som klart motiverat även inom . Somexempel har Lagrådet framhållit ungdomar som bl.a. på grund av sinapolitiska åsikter ägnar sig åt kriminalitet eller annat beteende som föranlederatt socialnämnden skall ta sig an dem eller att det bland invandrare från ettland finns grupper som är starkt politiskt fientliga mot varandra och därsocialnämnden behöver veta vilken gruppering en viss individ tillhör för attundvika att personen placeras tillsammans med politiska motståndare ochriskerar att råka illa ut. Regeringen konstaterar att de exempel som Lagrådetfört fram visar att det kan finnas fog för att behandla även uppgifter av sådankaraktär i ett ärende inom . Naturligtvis bör det inte skeslentrianmässigt, skriver regeringen. Enligt regeringens mening bör sådanauppgifter behandlas i ett ärende i första hand i det fall det har särskildbetydelse för att garantera framför allt ungdom en nödvändig vård- ellerbehandlingsinsats.Kristdemokratisk bedömningI personuppgiftslagen finns ett principiellt förbud mot att behandlapersonuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter,religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, eller somrör hälsa eller sexualliv. Enligt vår mening har detta förbud intetillkommit av en slump utan bör äga aktualitet även inom socialtjänstensområde vad gäller registerhanteringen.Nu gällande lagstiftning klargör att i de register som avses får inteintegritetskänsliga uppgifter tas in rörande t.ex. sjukdom, arbetsförmåga,missbruk, kriminalitet. Om sådana anteckningar behöver göras, blir detnödvändigt att lägga upp en personakt. I registret får sedan göras hänvisningtill personakten. Denna huvudprincip bör behållas i ny lagstiftning.Det kan finnas skäl - för att skall kunna klara sina uppgifter- för att behandla även personuppgifter som är känsliga även ipersonuppgiftslagens mening. Men den typen av uppgifter bör inte varasökbara och/eller vara avsedda att ingå i en strukturerad samling avpersonuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligtsärskilda kriterier. Sådana personakter som innehåller denna typ avintegritetskänsliga uppgifter skall därför inte tillföras registerhanteringenenligt lagen. bör besluta om lagstöd för att dokumentera sådanauppgifter i personakter av detta slag.Förbudet i 13 § personuppgiftslagen skall därför kvarstå vad avser 7 § iden föreslagna lag om behandling av personuppgifter inom socialtjänsten.Riksdagen bör därför besluta att avslå punkt 2 i 7 § i den föreslagna lagen(känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen).Försörjningsstöd och ideellt skadeståndKristdemokraterna anser att det finns en problematik när det gäller attideellt skadestånd räknas som inkomst när försörjningsstödet skallbedömas. Ideellt skadestånd är en form av ersättning som utgått på grundav psykiskt och fysiskt lidande vid personskador och kränkning av denpersonliga integriteten. Regeringen bör ges i uppdrag att se över fråganom försörjningsstöd, beskattning och ideellt skadestånd och återkommatill med ett förslag.FärdtjänstEnligt uppgift innebär propositionen att begreppet färdtjänst kommer attkopplas till två skilda lagar; färdtjänstlagen och socialtjänstlagen, medolika innebörd. När färdtjänstlagen inte räcker för att bevilja färdtjänstmåste kommunen således pröva densamma enligt socialtjänstlagen. Ett avproblemen är att färdtjänstlagen utgår från folkbokföringskommunensansvar emedan socialtjänstlagen utgår från vistelsekommunens ansvar.Samtidigt innebär begreppet "skälig levnadsnivå" i socialtjänstlagennågot annat än i färdtjänstlagen. Det kommer således att uppstå två skildatyper av färdtjänstberättigade. Det är viktigt att denna typ av oklarhet inteuppstår i lagstiftningen. Av socialtjänstlagen bör det uttryckligen framgåvilken enskild lag som skall tillämpas vid färdtjänst.Boendesociala frågorEnligt regeringsformen (1 kap. 2 §) har samhället till uppgift att tryggaden enskildes rätt till bostad. Kommunerna har denna uppgift. Före 1998kunde prövning ske genom förvaltningsbesvär. I finns (frånsetträtten till specialanpassad bostad för äldre och funktionshindrade) ingenrättslig reglering, ingen rätt till bostad ens för de mest utsatta individersom aldrig kommer att få en bostad på den vanliga marknaden. Varjepersons rätt till bistånd prövas individuellt. Sociala förturer, socialakontrakt och andra former av hjälp med att skaffa en bostad kan intelängre utkrävas som annat bistånd än med stöd av 6 § SoL.Socialtjänstens yttersta mening måste dock genom 7 § vara, att denenskilde också skall kunna få hjälp med en bostad.Stockholm den 6 april 2001Chatrine ()()()()()()()()()()()()()()()()()