mot · GP02Sf367 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sf367av m.fl. (m)Socialförsäkringens administration 1 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till sådan ändring att får det finansiella ansvaret för rehabiliteringsutredningar och rehabilitering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvalifikationskraven för försäkringsläkare bör utformas mer enhetligt än vad som är fallet för att på så sätt främja patientens intresse. begär att regeringen lägger fram förslag i syfte att förbättra rehabiliteringen och korta sjukskrivningstiderna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samarbetet mellan försäkringskassor och övriga berörda parter i rehabiliteringsprocessen skall uppmuntras. 2 Ge försäkringskassorna budgetansvar av de långtidssjukskrivna får rehabilitering . En viktig anledning till de långa väntetiderna är att sjukvården har andra prioriteringar än . Medan sjukvården måste prioritera livshotande sjukdomar är uppgift att se till att sjuka människor i arbetsför ålder blir arbetsföra igen. De långa väntetiderna i vården innebär omedelbara kostnader för socialförsäkringen men även för sjukvården på lite , eftersom sjuktillstånden ofta förvärras . Situationen har försämrats och med tanke på den ökade sjukskrivningen och i synnerhet långtidssjukskrivningen kommer den sannolikt att fortsätta att förvärras om ingenting görs. Samverkan mellan de olika huvudmännen har prövats i olika former. Finsam innebar finansiell samordning mellan och kommuner. Försöksverksamheten gav positiva resultat i form av lägre kostnader och ohälsotal. Försöksverksamheten har dock även visat att det är otillräckligt med enbart samverkan. Vår slutsats är att samverkan måste ledas av en huvudman med budgetansvar, som andra åtgärder vidtas för att begränsa inflödet av sjukanmälningar. Vi föreslår att får detta ansvar för budgeten. Det innebär att kan köpa rehabiliteringstjänster av annat landsting än det egna, av privata företag eller utomlands. Vi anslår för detta ändamål. är det även möjligt att låta privata försäkringsbolag konkurrera med om att tillhandahålla rehabiliteringsförsäkringar. Viktigt är dock att försäkringsavtalet upprättas mellan arbetstagaren och försäkringsbolaget. På så sätt kan försäkringen följa arbetstagaren när denne byter arbetsgivare. Vi har utvecklat vår syn på hur den arbetslivsinriktade rehabiliteringen skall reformeras samt vilka åtgärder som behöver vidtas i andra kommittémotioner och tar här därför endast upp de delar som berör och dess finansiella resurser. 3 Ge resurser att anställa mer personal En anledning till att den sjukskrivne får vänta på rehabilitering är att försäkringskassorna inte hinner med att handlägga dessa frågor. I takt med att sjukskrivningarna ökat har rehabiliteringsärendena lagts på hög och personalen fått ägna sig åt andra rutinärenden. Vi vill anslå av den miljard till försäkringskassorna som vi tillstyrker för att försäkringskassorna skall kunna tillsätta 500 nya heltidstjänster. 4 Ekonomiska effekter av ny organisation och nya resurser Om väntetiderna minskar och fler människor får snabb rehabilitering kommer kostnaderna för sjukförsäkringen och förtidspensionen att sjunka. Utredningen 2000:78 Rehabilitering till arbete beräknar att en krona i ökade kostnader för rehabilitering kan ge tillbaka i form av minskade sjukförsäkringskostnader och ökade skatteintäkter när människor börjar arbeta igen. I det korta perspektivet gör dock utredningen en mer återhållsam kalkyl. Satsningar på första året och 2,7 respektive andra och tredje året väntas minska sjukskrivningskostnaderna med första året och 4,5 respektive andra och tredje året. Vi beräknar att avsevärda positiva effekter kan åstadkommas genom att tilldela extra medel för köp av rehabiliteringsutredningar och rehabiliteringsinsatser på och en personalförstärkning på 500 heltidstjänster till en kostnad av . Sammanlagt föreslår vi därmed att resurser förstärks med . I vår budget räknar vi med att rehabiliteringen skall kunna spara i och med att antalet förtidspensionärer minskar. 5 Förbättra utbildningen av försäkringsläkarna (förtroendeläkarna) har funnits inom försäkringskassorna . Antalet var tidigare begränsat men har kraftigt ökat från tio till cirka 450. Systemet innebär att en till knuten försäkringsläkare granskar att den intygsskrivande läkaren har gått rätt till väga, att denne kan verifiera varför patienten fått ett sjukintyg. Därefter är det handläggare som gör bedömningen om patienten skall sjukskrivas, med hjälp av försäkringsläkarens granskning. Försäkringsläkarna har förhållandevis skiftande bakgrund och mycket olika arbetstider vid kassorna. En enkät genomförd inom kåren visar att man efterlyser utveckling av enhetliga bedömningsmetoder, kompetensutveckling, mer av externa kontakter samt en aktivare roll inom rehabiliteringsarbetet. Försäkringsläkarna deltar i beslutsprocesser som omfattar mångmiljardbelopp. Det borde därför vara ett naturligt krav att försäkringsläkarna har någon form av utbildning inom försäkringsmedicin samt att kvalifikationskraven är likvärdiga över hela landet. Det bör således finnas nationellt tillämpade kriterier och rekommendationer vid nyanställning av försäkringsläkare. 6 Öka medborgarens makt över sin försäkringshandläggning Medborgarna är beroende av att hanteringen av socialförsäkringsärendena administreras på ett tillfredsställande sätt. Försäkringskassornas verksamhet bedrivs som en myndighet och måste därför tillföras tillräckligt med resurser för att ge medborgaren en rättssäker ärendehantering. har sambanden mellan en ökad längd för genomsnittlig sjukskrivning och ökade köer på väntad behandling inom sjukvården tonats ned av regeringen. erkänns problemet även av regeringen. Den snabbast verkande lösningen för att lösa vissa av köproblemen är att försäkringskassorna med egna medel och ett strikt budget- och resultatansvar kan köpa upp sjukvårdstjänster utanför det egna landstingsområdet, hos privata vårdgivare eller i utlandet för att korta väntan på vård och då också sjukskrivningstiderna. En annan kompletterande metod är att patienterna kan ta problemen i egna händer och erbjudas möjlighet att söka sig till den vårdinrättning som har kortast kötid för att på så sätt minska ledtiderna för patienter som befinner sig i vårdprocessen. Det är angeläget att försäkringskassornas handläggning av ärenden förbättras. En process har inletts bland försäkringskassor att samarbeta i större utsträckning inom kassaområdena. Det är önskvärt att denna process uppmuntras och att denna möjlighet även utsträcks till att innefatta ett gränsöverskridande samarbete mellan olika kassor. Ett sådan samarbete kan skapa skalfördelar genom att försäkringskassorna specialiserar sig på vissa ärendetyper och byter ärenden mellan sig. Ett annat sätt att förbättra ärendehandläggningen på försäkringskassorna är att avlasta dem från inslag i socialförsäkringssystemet som kan hanteras på annat sätt. Ett exempel på detta är trafikskadeförsäkringen. Vi föreslår att trafikolycksfallen skall föras över till trafikförsäkringen. Inte heller arbetsskadeförsäkringen behöver hanteras av försäkringskassorna. 7 Våra förslag Ge det finansiella ansvaret för rehabiliteringsutredningar och rehabilitering. Vid köer skall rehabiliteringstjänster kunna köpas upp från andra landsting, privata företag eller utlandet. Vi vill avsätta för detta. Vi yrkar på detta i vår anslagsmotion (2001/02:Sf382). Ge resurser att nyanställa 500 personer som framför allt skall ägna sig åt rehabiliteringsfrågor. Vi vill avsätta för detta ändamål. Vi yrkar på detta i vår anslagsmotion (2001/02:Sf382). Förbättra utbildningen av försäkringsläkarna och inrätta gemensamma normer för tillsättningen av dem. () () () () () () () () ()