mot · GP02Fi291 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi291av m.fl. (m)Den ekonomiska politiken 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 1 2 Förslag till riksdagsbeslut 3 3 Ett friare samhälle för tryggare människor 4 3.1 En ekonomi för frihet, välstånd och trygghet 4 3.2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken 10 3.2.1 Den ekonomiska politiken skall bryta eftersläpningen 10 3.2.2 Ett ökat utbud av företagande, investeringar och arbete 11 3.2.3 Utgiftstaken skall hållas och den offentliga utgiftskvoten skall pressas ner 12 3.2.4 De offentliga finanserna skall vara i balans över konjunkturcykeln 12 3.2.5 Minskad skuldkvot 12 3.2.6 Ökad konkurrens och företagsamhet genom marknadsekonomiska reformer 13 3.2.7 skall vara en ledande företagarnation 13 3.2.8 Minskade behov av offentliga bidrag 13 3.2.9 En modern inkomstskattereform för trygghet och tillväxt 13 3.2.10 Låg inflation och en stabil valuta 14 3.2.11 Fri handel 14 3.3 Tid för en offensiv reformpolitik 14 3.3.1 Reformagendan för det nya årtiondet 14 3.3.2 En politik för företagsamhetens och arbetets 15 3.3.3 En modern inkomstskattereform 15 3.3.4 som en ledande kunskapsnation 16 3.3.5 En sjukvård i klass med världens bästa 17 3.3.6 En äldreomsorg präglad av respekt för den enskilde 17 3.3.7 En socialförsäkringsreform 17 3.3.8 En modern infrastruktur 18 3.3.9 En familjepolitik som gör det lättare att förena arbetsliv med familj 18 3.3.10 Skuldavskrivning 18 4 Den ekonomiska utvecklingen 19 4.1 Den internationella utvecklingen 19 4.2 Utvecklingen i 22 5 ekonomiska läge 26 5.1 Högsta arbetslösheten någonsin i slutet av en högkonjunktur 26 5.2 Sårbara statsfinanser gör dåligt rustat inför lågkonjunkturen 29 5.3 kvar i skattetoppen 31 5.4 Rekordsvag krona 33 5.5 Alltfler lever på bidrag 34 5.6 Växande inflationstryck 34 5.7 Ekonomisk frihet 35 6 Budgetpropositionen 37 6.1 Regeringen passiv 37 6.2 Utgiftspolitiken fortsätter 38 6.3 Utgiftstaken med budgettrixande 38 6.4 Inga reformer för ökad tillväxt 39 6.5 Ingen strategi för globaliseringen 40 6.6 Orealistiska antaganden bakom tillväxtprognoser 41 6.7 Ingen strategi för kronan 42 7 Den kommunala ekonomin fokus på kärnuppgifterna 42 7.1 Kommunerna 42 7.2 Skattebasen är grunden för kommunsektorn 43 7.3 Växande skattebas ger ökat oberoende 44 7.4 Effekter för kommunsektorn av våra förslag 45 7.5 Ersätt dagens utjämningssystem 47 8 Den moderata budgetpolitiken 49 8.1 Övergripande mål 49 8.2 Inriktningen av budgetpolitiken 50 8.3 Konjunktur och budgetpolitik 52 8.4 Prioritering av det offentligas uppgifter 52 8.5 Det måste löna sig med arbete och företagande 53 8.6 Inriktningen på skattepolitiken 53 8.7 Balans på lägre nivå 54 8.8 Den offentliga sektorns finanser 55 8.9 Lägre skatt, mindre bidrag, prioriterade kärnuppgifter 56 8.10 Skattesänkningar och de offentliga finanserna 58 8.11 De offentliga utgiftstaken 59 8.12 Statens utgiftstak och utgiftsramar 60 8.13 Förslagen per utgiftsområde 60 2 Förslag till riksdagsbeslut beslutar godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken i enlighet med vad i motionen anförs (avsnitt 3). godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för den offentliga sektorn till , 2003 och 2004 i enlighet med vad i motionen anförs (8.11). godkänner utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten till , 2003 och 2004 i enlighet med vad i motionen anförs (8.12). beslutar om fördelning av utgifterna för i enlighet med vad i motionen anförs (8.13). godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden i enlighet med vad i motionen anförs som riktlinje för budgetarbetet (8.14). godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för i enlighet med vad i motionen anförs (8.10). beslutar fastställa ett mål om en lägre offentlig utgiftskvot i enlighet med vad i motionen anförs (3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en politik för företagsamhetens och arbetets (3.3.2). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en inkomstskattereform (3.3.3). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som ledande kunskapsnation (3.3.4). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sjukvård i klass med världens bästa (3.3.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om äldreomsorg präglad av respekt för den enskilde (3.3.6). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en socialförsäkringsreform (3.3.7). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en modern infrastruktur (3.3.8). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en politik som gör det lättare att förena arbete med familj (3.3.9). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om privatisering av statliga företag (3.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om deltagande i det europeiska valutasamarbetet (3.2.10). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den offentliga sektorns ansvar för sina kärnuppgifter (7.1). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattebasens utveckling (7.2). beslutar att dagens inomkommunala utjämningssystem skall upphöra att gälla i enlighet med vad i motionen anförs (7.5). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nytt utjämningssystem för kommuner och landsting (7.5). 3 Ett friare samhälle för tryggare människor 3.1 En ekonomi för frihet, välstånd och trygghet Det är människors frihet och trygghet som ger ett samhälle dess dynamik och medmänsklighet. Möjligheterna att ta ansvar för de viktiga besluten i välfärden och kontrollen över den egna ekonomin ger den enskilde medborgaren både en trygghet och en frihet som skall vara politikens utgångspunkter. Som föräldrar skall man kunna ta ansvar för sina barns skolgång och kunna välja det som är den bästa skolan för barnet. Det finns inget så individuellt som skola och utbildning, och det finns inget så personligt som sjukvård och omsorg. När man är sjuk skall man kunna välja sjukvård när man behöver den, inte tvingas till långa köer och sjukfrånvaro. När man blir äldre skall man kunna stå stark i trygghet och värdighet genom att själv kunna välja var man skall bo och leva. Skatterna skall sänkas för att därmed ge de enskilda människorna ett ökat ansvar. Frågan om skatterna handlar främst om makten över människors liv. Den ekonomiska politiken skall ge medborgarna i en större makt över sina egna liv. Det handlar om fler jobb och ökat välstånd. Det handlar om att man skall kunna leva på sin lön och ha det avgörande inflytandet när det gäller viktiga val. Staten skall vara stark i det som är statens uppgifter men begränsad för att ge medborgarna största möjliga fritid att leva sina liv. Genom en politik som inom samhällslivets alla områden stärker förutsättningarna för företagande och tillväxt skall kunna ha en långsiktig ekonomisk tillväxtkraft på . Behovet av reformer gäller i hög grad områden som sjukvård, utbildning och äldreomsorg. skall genom en målmedveten reformpolitik bli en ledande nation genom att gå i täten för förnyelsen av dessa välfärdstjänster. I skall den bästa sjukvården, skolan och välfärden utvecklas. Det skall ge medborgarna en säker och hög kvalitet men också bidra till den nya ekonomins vitalitet. En dynamisk sjukvård som inte begränsas av den offentliga sektorns byråkrati kan bli en framtidsverksamhet präglad av mångfald med nya och bättre förutsättningar för alla som arbetar inom den. En skola i mångfald präglad av nytänkande och konkurrens kommer att ge varje elev bästa möjliga skola som den svenska skolan kommer att kunna utvecklas till utbildningscentrum i det svenska kunskapssamhället med de möjligheter det ger läraryrket. På motsvarande sätt skall äldreomsorgen präglas av en öppenhet för det engagemang och den värme som präglar dem som arbetar inom den. Det öppna samhället bygger på marknadsekonomin Den ekonomiska politiken skall även i de svårare tider som möter ge en stabil grund för en reformagenda som stärker den enskilda människans handlingsutrymme och valfrihet. Det är genom personligt ansvar och enskilda människors företagande och arbete som välståndet skapas och välfärden formas. Men marknadsekonomin förmår mer än att skapa välstånd för medborgarna. Den ger också den enskilde individen en möjlighet att forma sitt eget liv och att själv genom egna idéer och handlingskraft gå i täten för en förnyelse av samhället mot ökad mångfald och lyhördhet för de enskilda medborgarna. Denna utgångspunkt gäller inte bara i perspektivet av den offensiva reformagenda som behöver utan också när det gäller de krav som ställs på . Terrorattacken mot var ett slag mot det öppna samhället och den fria ekonomin. Det hat som ledde till att mer än 6000 människor mördades i ett kallblodigt attentat riktar sig ytterst mot ett samhälle och ett ekonomiskt system som bejakar människors individualitet och ger var och en möjlighet att förverkliga sina drömmar och visioner. Det var inte en terrorism född ur fattigdom och vanmakt som drabbade den fria världen utan hatet från välbärgade och välutbildade män fyllda med hat mot varje samhälle som präglas av frihet, demokrati och välfärd och där alla människor oavsett kön, religion eller ursprung har sina rättigheter i sin egenskap av individer. Det var heller inte en terror född ur rika länders utsugning av fattiga länder genom den globala ekonomin och den fria handeln. Den fattigdom som råder i , , eller är en följd av slutna samhällen, långt borta från den globala ekonomins möjligheter och den fria handelns utbyte av mänskliga kontakter. Den fattigdom som råder i dessa länder är en konsekvens av regimer som utsuger sina medborgare och förvägrar dem både den fria ekonomins möjligheter och demokratins rättigheter. Där fri handel och marknadsekonomi råder finns inte det förtryck som man kan se under de fundamentalistiska diktaturer som ger grogrund för hatet mot marknadsekonomi och demokratiska samhällen. Hatet förutsätter slutna samhällen, brutala diktaturer och ett ekonomiskt system som håller människor förslavade. Diktaturer av alla slag räds på goda grunder den information, den kunskap och den välfärd som enskilda människor själva kan skapa sig i öppna samhällen. Det finns därför, inte minst i debatten om den ekonomiska politiken, alltid skäl att minnas att marknadsekonomins främsta förtjänst inte är det materiella välstånd den skapar utan de många olika livsmöjligheter den ger varje enskild individ och det utrymme för fritt tänkande och människors många olika gemenskaper den bidrar med. Marknadsekonomin befriar och ger enskilda makt. Denna insikt måste också den vara vägledande för den ekonomiska politikens utformning, för styrkan och omfattningen i de reformer som öppnar upp samhället och för agerande i det internationella ekonomiska samarbetet. skall ta initiativ till en internationell skuldavskrivning som ger fattiga länder en möjlighet till en ny start i en öppen världsekonomi. Den slutenhet och fattigdom som fundamentalistiska och socialistiska diktaturer vill upprätthålla skall möta en öppen värld med fritt utbyte av varor, tjänster, tankar och idéer. De ekonomiska konsekvenserna av terrordåden är svåra att överblicka. De hänger intimt samman med den politiska utveckling som kommer att följa i spåren av en enad världs kamp mot terrorism. En kortsiktig effekt på grund av den chock som det amerikanska samhället utsattes för kommer av allt att döma att leda till att den ekonomiska nedgången i fördjupas och förlängs. Hur länge och hur omfattande kan inte bedömas. Det är emellertid uppenbart att det som hände kommer att påverka den amerikanska och därmed också den internationella ekonomins utveckling. Det ställer krav på en politik i som stärker förutsättningarna för tillväxt och företagande och som förmår öka utbudet av arbete och nyskapande. Det krävs en offensiv reformpolitik för att stärka den enskildes ansvar och utrymmet för företagande och arbete. I Europasamarbetet skall verka för avregleringar och ökad öppenhet. I det internationella samarbetet skall verka för finansiell öppenhet och stabilitet och en frihandel som omfattar fler länder och alla varor och tjänster. Högkonjunkturens möjligheter har försummats För del tillkommer i bedömningen av de ekonomiska utsikterna att ekonomiska situation är en annan än den som regeringen tecknar. Det är nu uppenbart att de möjligheter som högkonjunkturen har gett har försummats. Den arbetslöshet om som regeringen berömmer sig av är den högsta någonsin i en högkonjunktur. Ändå uppnår regeringen den genom att man enbart räknar fyra av de som på olika sätt är arbetslösa och bortser från de arbetslösa som deltar i eller som förtidspensioneras. Sysselsättningsutvecklingen har även under högkonjunkturen varit utomordentligt svag om man tar hänsyn till antalet arbetade timmar. En större del av det ökade antalet sysselsatta beror på den snabbt växande sjukfrånvaron. Utvecklingen av företagande och företagsutflyttning är oroande och ett allvarligt problem. har en låg nivå på nyföretagande. En stor del av de större företagen får utländska ägare på grund av skattevilkoren för ägande i som många också flyttar ut huvudkontor och forskning. Även statliga företag väljer att etablera holdingbolag utomlands för att därmed undvika svensk beskattning. Andelen sparande utomlands ökar snabbt. Risken för att rörliga skattebaser urholkar både svensk välfärd och framtida svenska skatteinkomster är betydande. En sådan utveckling kommer att drabba låg- och medelinkomsttagare allt hårdare i form av att skatter med så kallade trögrörliga skattebaser höjs. Det grundläggande problemet är att av saneringen av de offentliga finanserna kvarstår inte längre de minskade utgifterna utan bara de höjda skatterna. Det innebär att nu går in i en vikande internationell världsekonomi med ett genomsnittligt skattetryck på högre än genomsnittet inom . En konsekvens av den höga arbetslösheten, den höga beskattningen och svårigheten att öka andelen faktiskt sysselsatta är att jämfört med andra länder har en svagare tillväxtkraft. Förutsättningarna för den svenska tillväxten är också enligt regeringens egna siffror lägre än för övriga eller euroområdet. Den svaga tillväxtkraften och den höga kapitalbeskattningen kommer också tydligt till uttryck i den svenska kronans svaga kursutveckling. Den urholkar de svenska hushållens välfärd, sänker värdet på löner och sparade tillgångar och den leder till ett växande inflationstryck utöver det inhemska. Därmed motverkar den svaga kronkursen nytt företagande och svenska företags möjligheter att utveckla nya marknader. Beredskapen att möta en djupare konjunkturnedgång måste vara stor. Detta gäller inte minst eftersom de offentliga finanserna är under hård press. Utgiftstaken riskerar att sprängas. Statens strukturella underskott växer. För del innebär utvecklingen större krav på de offentliga finansernas stabilitet och en stram utgiftskontroll. De offentliga utgiftstaken skall under inga omständigheter höjas utan i stället sänkas ner mot lägre nivåer. Denna utgångspunkt är gemensam för alla de borgerliga partierna. Den offentliga utgiftskvoten skall pressas ner med det långsiktiga syftet att närma till genomsnittet för . Den offentliga skuldkvoten skall ner till . De offentliga finanserna skall vara i balans över konjunkturcykeln. Utbudsinriktade reformer för att stärka den svenska ekonomins långsiktiga tillväxtkraft och dess förmåga att ta vara på såväl högkonjunktur som att möta lågkonjunktur bör nu genomföras snabbt. Regeringens prognoser enligt budgetpropositionen håller inte som seriöst underlag för en prövning av de kommande årens utgifter och prognoser. Budgetpolitiken måste ta hänsyn till risken för en betydligt svagare utveckling . En god kontroll över de offentliga finanserna innebär att man nu måste räkna med ett lägre offentligt överskott. Vår budgetpolitik möjliggör snabbare strukturreformer. Förutsättningarna för ökat företagande och nya jobb stärks. sätts överskottsmålen tillräckligt högt för att klara de konsekvenser som följer av en större belastning på de offentliga finanserna. Ta till vara framtidens möjligheter Den övergripande ekonomiska politiken och budgetpolitiken skall ta sin utgångspunkt i människors vardag och syfta till att öka deras frihet, välstånd och trygghet. skall ha världens bästa forsknings- och företagandeklimat. Sänkta skatter på ägande och investeringar skall genomföras för att vända utflyttningen och för att fler företag skall växa och utvecklas i . På det viset kan utvecklingen mot en allt högre arbetslöshet brytas som får en högre tillväxtkraft. Den svenska beskattningen av ägande utformas för att ge en större konkurrenskraft om företagande och kunskaper. Förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen av aktier avvecklas. Nya förutsättningar för fondsparande och aktiesparande i depå införs. Pensionssparandets villkor förbättras. genomförs en stor, betydande förstärkning av villkoren för den avancerade forskningen. Därigenom förstärks den grund på vilken framtidsutveckling och välstånd måste byggas. påbörjas en omfattande inkomstskattereform med sikte på att skall pressa ner skatterna mot de nivåer som gäller i rikare länder. Tröskeleffekten för att ta ett jobb och för att kunna försörja sig själv skall genom ett grundavdrag på vara låg. På det viset kan skattepolitiken bidra till att bryta segregation och utanförskap. Genom sänkta skatter på förvärvsinkomster uppmuntras arbete och skapas en ökad social trygghet. Ett grundavdrag för varje barn införs på för att stärka barnfamiljernas trygghet och oberoende. Genom att den statliga inkomstskatten successivt avvecklas stärks konkurrenskraft om företagande och kunskaper. De offentliga finansernas sammansättning skall sätta den enskilde i centrum och prioritera det offentligas huvudutgifter. Det staten skall göra skall staten göra bra. En alltför stor del av de offentliga finanserna består av utgifter för sociala transfereringar till människor som med egna inkomster och eget arbete kan försörja sig själva. försummas grundläggande viktiga offentliga uppgifter som ingen annan än stat eller kommun kan stå för. De mest behövande grupperna tenderar att bli bortglömda när offentligt stöd utgår till stora grupper som kan göra sin röst hörd eller till starka särintressen. Vi vill förändra detta. Höga skatter som tvingar fram bidragsberoende och som skärper kraven på de sociala försäkringssystemen skall sänkas. Utgifter som beror på växande sjukskrivning och förtidspensionering skall gradvis skiftas mot utgifter som ger en bättre sjukvård och snabbare rehabilitering. Vi säger nej till fackförenings- och företagsstöd liksom till press- och partistöd. I gengäld prioriterar vi ett återställande av änkornas pensioner, stödet till handikappade och de sämst ställda pensionärerna. I stället för stora utgifter till AMS vill vi skapa förutsättningar för nya jobb genom sänkta skatter på företagande. Den offentliga finansieringen av välfärdens olika tjänster skall i växande utsträckning följa den enskilde. Det frigör nytt skapande och nya tjänster. Minskade utgifter för sociala transfereringar frigör, tillsammans med lägre statliga bidrag till landsting och kommuner, utrymme för satsningar på de direkta verksamheterna inom sjukvården och skolan samt ökade resurser till forskning och en modern infrastruktur. Polisen får ökade förutsättningar att motverka brottslighet och skapa trygghet på gator och torg. Utvecklingen mot en ökande sjukfrånvaro skall brytas. Sjukfrånvaron hotar att bli ett av våra största samhällsproblem. Vi vill påbörja en nationell mobilisering för arbete mot de ökande sjukskrivningarna. Den växande sjukfrånvaron är för många människor en oacceptabelt i sjukdom utan vård eller rehabilitering. Den långa sjukfrånvaron leder till växande utanförskap och sämre ekonomiska förutsättningar för det enskilda hushållet. Tillsammans med de växande förtidspensioneringarna leder den till ett minskande arbetsutbud och snabbt växande offentliga kostnader för människor som inte får vård. Vi vill gå den andra vägen och göra det till en övergripande utmaning för politiken att göra fler friska och rehabiliterade snabbare, att hjälpa fler snabbare in på det gamla arbetet eller till ett nytt. Vi vill genomföra det i form av ett konkret 13-punktsprogram: En nationell vårdgaranti som garanterar att ingen behöver vänta mer än på den sjukvård man behöver. Landstingen får för genomförandet av den nationella vårdgarantin särskilda resurser för att finansiera att man arbetar bort köerna. tillförs sjukvården i syfte att underlätta introduktionen av en obligatorisk hälsoförsäkring . Pengarna förmedlas via som får rätt att köpa sjukvård var som helst utom i det landsting där den enskilde patienten redan står i kö. Därmed kan inget landsting avstå från sitt ansvar som den enskildes ställning stärks. Genom dessa insatser introduceras den nya, mera hänsynsfulla relationen till patienten som hälsoförsäkringen bygger på. kan vi med denna extra insats ge ett stöd till att bryta trenden med snabbt ökande sjukfrånvaro och förtidspensioneringar. till försäkringskassorna för rehabilitering av långtidssjukskrivna. Nya och förbättrade regler för sjukskrivning med bättre uppföljning av vård. Ökade resurser till försäkringskassorna för uppföljning av sjukskrivna. Bättre utbildning av läkare i frågor som rör sjukskrivning i samarbete med försäkringskassorna. En ny barnomsorg som tillåter föräldrar att välja barnomsorg som passar den egna familjesituationen och det egna yrkeslivet. En reduktion av skatten för hushållsnära tjänster kommer att göra det möjligt för fler att hantera vardagens arbete som det blir fler arbetstillfällen för dem som efter rehabilitering kan gå tillbaka till arbetslivet från långvarig sjukskrivning. Bemannings-, rekryterings- och arbetsförmedlingsföretag får ett större ansvar för att hjälpa både långtidssjukskrivna och personer som står inför förtidspensionering till nya och mer passande jobb. En större roll för privata förmedlingsföretag kan också underlätta ökat jobbyte, från de jobb som den enskilde kan ha svårt att klara till ett jobb som passar bättre. En arbetsrätt som underlättar för byte av jobb och därmed breddning av kompetens och arbetsuppgifter. Nya förutsättningar för personlig kompetensutveckling bidrar till att färre stannar på ett jobb man vantrivs i och fler kan utveckla sig för nya utmaningar. Nya regler för förtidspensioneringar som innebär att arbetet med att rehabilitera och söka efter arbete inte skall upphöra. Nya förutsättningar för att starta eget. Inom sjukvård, utbildning och äldreomsorg skall de enskilda människornas behov sättas i centrum. skall bli ledande i utvecklingen av välfärdstjänster som ger den enskilde ökad trygghet. En sådan utveckling ger också nya vitala bidrag till den ekonomiska utvecklingen. tillförs sjukvården direkt till sin verksamhet . Till skolan höjs anslagen med ytterligare vilket tillsammans med skolpengsreformen innebär att går rakt in i svenska skolans verksamhet. Genom att det offentligas finansiering följer den enskilde kommer dessa områden att präglas av ökad valfrihet och mångfald och större trygghet. Men avregleringarna kommer också att innebära att företagandets och konkurrensens dynamik kommer att utveckla sektorer som är präglade av offentlig byråkrati och planering. Vi vill se välfärdstjänsterna som nya verksamheter där den enskildes val ger ökade intäkter åt de verksamheter som bäst möter medborgarnas krav som den offentliga sektorns gränser inte blir till en begränsning för personal och ledning. Genom privatiseringar av statliga företag skapar vi ett större utrymme för staten att vara kompetent stat i stället för mindre kompetent ägare. stimuleras företagen av de öppnare och mer marknadsmässiga villkor som präglar privata företag.