mot · GP02Ub553 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub553av m.fl. (s)En högskola för alla Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fler högskoleplatser till . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge status som universitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av bostäder för studenter i Stockholmsregionen.1 1 Yrkande 3 hänvisat till BoU. Motivering Tillgången till högre utbildning blir av allt större betydelse både för samhällsutvecklingen och för den enskildes personliga utvecklingsmöjligheter. För samhället är investeringar i enskildas kompetens och livslånga lärande avgörande för konkurrenskraften mot omvärlden. För en regions utveckling är det ofta avgörande att det erbjuds goda utbildningsmöjligheter. Vid ett företags val av etableringsort är det en av de avgörande faktorerna. För den enskilde har en högre utbildning alltid gett ett försteg på arbetsmarknaden, såväl vad gäller möjligheter till arbete som löneutveckling. På framtidens arbetsmarknad förstärks utbildningskraven när en allt större andel av arbetsuppgifterna kräver en allt högre kompetens. Detta gör att högre utbildning inte kan ses som något exklusivt som kan vara förbehållet några få. Tvärtom måste den högre utbildningen vara en naturlig och integrerad del av ett livslångt lärande och där en ständig kompetensutveckling stärker jämlikhetssträvandena. Utbildning ger oss möjlighet att utjämna skillnader. Alla bör få delta i det som samhället erbjuder. Mot den bakgrunden har den högre utbildningen byggts ut, både vad gäller antal platser och sett till geografisk lokalisering. Antalet utbildningsplatser ökar med ca 100 000 . byggs högskolan ut med 10 500 platser . Det långsiktiga målet är att av en årskull skall ha börjat på högskolan . Det finns nu universitet och högskolor i alla delar av landet och i alla län. Det har bidragit till att fler söker sig till den högre utbildningen och är också ett viktigt regionalpolitiskt instrument. högskoleutbyggnad I är arbetsmarknadens och näringslivets struktur sådan att kompetenskraven ökar mycket snabbt i den nya ekonomin. Då är det mycket oroväckande att rekryteringstätheten från gymnasieskolan till högre utbildning i är så låg. Jämförs antalet årsstudieplatser per invånare i med andra universitetslän har huvudstadsområdet bara hälften så stor högskoletäthet. har under en lång rad år fått en mindre andel av de nya platserna på högskolan än vad som motiveras av befolkningsmängden. Med de senaste årens satsningar kan en förbättring dock ses. har högskolan byggts ut med ca 89 000 platser varav ca 13 000 platser eller kommit till högskolor i . får en större andel, 17,än de tidigare åren. Det innebär att en högre andel än tidigare kommer huvudstadsregionen till del. krävs ytterligare insatser om regionen ska nå upp till samma andel av en årskull som det som gäller i andra delar av landet. Möjligheterna till högre utbildning bör fördelas så jämnt som möjligt över landet för att bereda alla likvärdiga möjligheter till studier. Speciellt viktigt är detta i områden med många familjer med invandrarbakgrund. Därför måste en större andel av de tillkommande högskoleplatserna skapas i . Men det är inte bara mellan regioner som obalanser finns. Också inom regionen varierar utbildningsmöjligheterna, och här syns fortfarande det sociala arvets betydelse i hur ungdomar väljer att studera eller inte. Det är ur det perspektivet lika angeläget att gå vidare mot en rimligare fördelning av tillkommande högskoleplatser. blir universitet För och inte minst för är det viktigt att nu ta till vara den drivkraft som finns på . Att utveckla skolan till universitet är ur detta perspektiv mycket angeläget. Det skulle också stödja den utvecklingsprocess som pågår i hela Flemingsbergsområdet med mycket av världsledande forskning inom olika områden och med olika utbildningscentum och förstärka de insatser som görs inom ramen för storstadssatsningen i området. Den framtida utbyggnaden av högskolan i vårt land bör ske på ett sådant sätt att ungdomars vilja till högre utbildning kan mötas med lika möjligheter i hela landet ja, äntligen en högskola för alla verkligen alla! Studier förutsätter ett bra boende Att studera på högskolan förutsätter inte bara studielokaler, bibliotek, rekreationsmöjligheter och goda kommunikationer. Det borde också vara självklart att man har nånstans att bo. har studenternas situation i medier uppmärksammats före höstens skolstart. är bristen på studentlägenheter på de större studieorterna större . Bara i köar ca 30 000 studenter till de 7 000 studentbostäder som tillhandahåller och man får vänta för att få en studentlägenhet. Bristen på studentbostäder är inget nytt problem men hänger väl ihop med byggandet i övrigt. Det byggs helt enkelt för lite i dessa orter där bristen är som störst. Av regeringens uppsatta mål om 10 000 nya eller påbörjade studentlägenheter har ca 6 000 kommit igång. Glädjande är att så många kommuner t.ex. i ligger i startgroparna. Ändå räcker inte detta. Ska de ambitiösa satsningarna på livslångt lärande kunna uppnås så måste också de praktiska förutsättningarna att studera finnas. I detta syfte har regering och riksdag både avsatt stimulansmedel för försörjningen av studentbostäder och förtydligat kommunsektorns ansvar för bostadsförsörjningen. Det är inte osannolikt att dessa insatser är tillräckliga på sina håll i landet. Men för att verkliga möjligheter ska finnas att läsa på högskolenivå i behövs snabba insatser för fler studentlägenheter . Gotab, 2001 () () () () () () ()