mot · GO02Fi19 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi19av , ()med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårpropositionInledning ochsammanfattningCenterpartiets politik syftar till att låta var och en växa sommänniska och ha möjlighet att förverkliga sina drömmar. Detförutsätter att människor såväl har frihet som kännertrygghet, att man både är fri att pröva sina vingar och vågargöra det utan att riskera allt..En politik för ett samhälle där människor får växa måstepräglas av:- Livskraft, där människor får möjligheter att utvecklas och ta ansvar för sigsjälva och varandra. Det förutsätter både mindre klåfingrighet och ingreppi medborgarnas liv och en politik som rustar människor för egetansvarstagande och egna initiativ.- Livskvalitet, där människor mår bra och trivs med sin livssituation. Dethandlar om hälsa och välbefinnande i livets olika skeden. Upplevelsen avlivskvalitet är individuell. Politiken måste därför handla om att geförutsättningar för ökat välbefinnande genom ökad makt över den egnavardagen och en sund livsmiljö. god jul- Självbestämmande, där människor själva och tillsammans får möjlighet attbestämma hur de vill utforma sina liv och sitt samhälle. Det förutsätter attstaten aktivt låter kommuner, regioner och människor ta över alltfleruppgifter och att man litar på att människor tillsammans kan ta ansvar föratt utveckla sitt samhälle.Uppgiften är att bryta den sociala och regionalaklyvningenI när håller på att klyvas socialt och regionaltbehövs en offensiv politik - för livskraft i hela landet och förmöjlighet till livskvalitet och ökat självbestämmande för varoch en. I regeringens vårbudget finns inga spår av en politiksom skulle kunna minska klyftorna. Snarare permanentas desociala och regionala klyftorna genom att människor blir änmer beroende av det offentliga och det blir än svårare att fåeget arbete att löna sig. Otillräckliga insatser för attgarantera villkoren för företagande i hela landet minskarantalet arbetstillfällen och bidrar till en ökande regionalklyvning.Det övergripande målet för de som vårbudgeten omfattar måste varaatt ge människor förutsättningar att utveckla sig själva och sin bygd så att densociala och regionala klyvningen av landet kan brytas. Det förutsätter ensocialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling, där alla är delaktigaoch skapar resurserna. Genom delaktighet fördelas också överskottet, ochresurser skapas för att värna dem som bäst behöver det.Målet att bryta den sociala och regionala klyvningen av landet bygger påen övertygelse om att människor både kan och vill bidra till det gemensamma.Politiken måste inkludera hela landet och alla människor. Främst av socialaskäl, att låta människor växa, men också av ekonomiska skäl: ju fler sombidrar, ju större del av landet som har tillväxt, desto mer växer ocksåhelheten.Reformer för tillväxt där alla är delaktigaCenterpartiets alternativ till regeringens vårbudget innehållerdärför stora satsningar på tre områden som ger människorförutsättningar att själva och tillsammans vändautvecklingen:- Vi föreslår en satsning på skolan med inriktning på på totalt9,under perioden.- Vi föreslår satsningar på kommunikationer, främst för drift och underhållav vägnätet. Anslaget ökas med under perioden.Vägsatsningen förstärks ytterligare genom omdispositioner inomutgiftsområdet.- Vi föreslår en skattereform där den viktigaste delen är sänkt skatt förmänniskor med låga och normala inkomster. frigör vi ettutrymme om totalt för sänkta skatter.Till detta har vi en lång rad förslag med inriktning på enlångsiktigt uthållig tillväxt:- Statens finanser måste präglas av stabilitet och långsiktighet för att gynnainvesteringar och företagande. föreslår därför en fortsattamortering av statsskulden och en sänkt utgiftskvot för att minskasårbarheten i statens finanser.- Kunskap och livslångt lärande är avgörande för tillväxt ikunskapssamhället. måste ge tillräckliga kunskaper ochförbereda för ett livslångt lärande. Då ökar också förutsättningarna för attfler ska kunna tillgodogöra sig utbildningen i gymnasium och på högskola.De som drabbas av arbetslöshet måste som en första åtgärd ges möjlighetatt komplettera kort tidigare utbildning. Det livslånga lärandet måstefrämjas genom system som gynnar kompetensutveckling i arbetslivet.- Fungerande kommunikationer är avgörande för möjligheten förföretagande och boende i hela landet. föreslår kraftigt höjdaanslag till drift och underhåll av vägar och järnvägar. Vi föreslår satsningarpå en digital infrastruktur som skapar likvärdiga förutsättningar fördatakommunikation i hela landet.- Företagande måste uppmuntras. Främst småföretagare måste ges enklareregler och sänkta arbetsgivaravgifter. vill underlättakapitalbildningen genom sänkt, och sedan avskaffad, förmögenhetsskattsamt genom att stimulera regionala riskkapitalbolag. Sänkt skatt på arbetestimulerar tjänsteföretag. Miljö ska vara en tillväxtfaktor genom satsningarpå teknisk förnyelse och export av miljövänlig teknik.- Inkomstskatterna bör sänkas så att fler kan leva på sin lön. Centerpartietvill sänka inkomstskatten underifrån för att bryta bidragsberoende, minskamarginaleffekter i låga inkomstskikt och göra det lönsamt att arbeta. Viföreslår fortsatt sänkt fastighetsskatt så att människor har råd att bo.- Det kommunala och regionala självstyret måste utvecklas. Genom attmänniskor, företag, kommuner och regioner får möjlighet att tillsammansta ansvar för att utveckla sin region läggs grunden för en ökad mångfaldoch framväxt av nya lösningar och bättre resursanvändning.- Arbetsmarknadspolitiken måste inriktas på att sätta människor i arbete,inte låsa in dem i en rundgång av bidrag och åtgärder.- Ökade satsningar på aktiva åtgärder och rehabilitering för att minskasjukskrivningarna och få människor tillbaka till arbetslivet.Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslutVad avser den ekonomiska politikens inriktning1. godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordat (avsnitt 4).2. fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssyste-met vid sidan av statsbudgeten till 2002, 810miljarder kronor 2003 samt 2004 (avsnitt 5.1.1).3. godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna för åren2002-2004 (avsnitt 5.1.2).4. godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden enligt avsnitt 5.2.Vad avser statens inkomster och skattepolitik5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skattepolitikens inriktning (avsnitt 6.1).6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utförsäljning av statlig egendom (avsnitt 6.2).Vad avser politikens inriktning i övrigt7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utbildning (avsnitt 4.2.1).8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunikationer (avsnitt 4.2.3).9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om företagande (avsnitt 4.2.4).10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsliv (avsnitt 4.2.5).11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hälsa (avsnitt 4.2.6).12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ekonomi (avsnitt 4.2.7).13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om familjepolitik (avsnitt 4.2.8).14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rättstrygghet (avsnitt 4.2.9).Den ekonomiskapolitikens inriktningDet ekonomiska lägetDe senaste årens snabba tillväxt i svensk ekonomi är på vägatt avta. Den internationella konjunkturen mattas, framföralltberoende på en svag utveckling av den amerikanskaekonomin. Detta dämpar exportefterfrågan ochindustriproduktion i . Sannolikt kan deninternationella konjunkturförsvagningen till en del ävenförklara det mindre optimistiska stämningsläget hoshushållen, bland annat via effekter från utvecklingen påaktiebörserna. Regeringen spår i vårbudgeten attbruttonationalprodukten växer . Det ären kraftig nedskrivning av tillväxten jämfört med denprognos på som fanns i budgetpropositionen i höstas.De skakiga börserna i kombination med svenskarnas stora aktieinnehav ären ny osäker faktor som just nu försvårar möjligheterna att göra tillförlitligaekonomiska prognoser. Enkätundersökningar indikerar att hushållensframtidstro dämpats avsevärt , vilket leder till atthushållen håller hårdare i plånboken och att den privata konsumtionenutvecklas svagare. Det är aldrig lätt att sia om framtiden, men ärdet svårare än vanligt att bedöma konjunkturutvecklingen under de närmasteåren. Det finns därmed stor osäkerhet i prognoserna över den framtidaekonomiska utvecklingen. I ett sådant svårbedömt läge är försiktighet endygd, åtminstone om man med utgångspunkt från sina bedömningar ska gelöften för framtiden. Det handlar om att ta ansvar för en god framtidautveckling.Centerpartiet anser mot denna bakgrund att det är anmärkningsvärt attregeringen i sin vårbudget skriver upp sina prognoser för tillväxten för 2002och 2003 jämfört med de bedömningar man gjorde . Allakonjunkturbedömare har skrivit ner sinatillväxtförväntningar . I den presenterade vårbudgetensaknas åtgärder som kan bidra till att stärka tillväxten och som skulle kunnamotivera regeringens optimism. Regeringens enda syfte med att skriva upptillväxtprognoserna torde vara att komma fram till samma nivå på BNP för2003 som man räknade med och därmed inte behöva minska sittutrymme för vallöften. Vår bedömning är att regeringen med dettaförfaringssätt bygger luftslott. Det presenterade utfallet av budgeten kommersannolikt att behöva revideras.Centerpartiet presenterar i denna budget reformer för att ökasysselsättningen, utveckla skolan och det övriga utbildningsväsendet,rehabilitera människor så att de kan komma tillbaka i arbete, skapa ettbarnvänligt arbetsliv där föräldraskap kan förenas med förvärvsarbete samtskattesänkningar som ökar arbetskraftsutbud och minskar bidragsberoende.Tillsammans med åtgärder för att underlätta företagande genom förbättradinfrastruktur, regelförenklingar och skattelättnader ger den socialainfrastrukturen grunden för en förnyad tillväxt. Alla dessa åtgärder syftar tillatt stärka såväl människors självbestämmande som växtkraften isamhällsekonomin. bygger sitt budgetalternativ på sammamakroekonomiska bedömningar som regeringen. Skillnaden är att vi vidtartillväxtbefrämjande åtgärder som gör det möjligt och trovärdigt att vidhållaoch uppnå de av regeringen antagna tillväxtprognoserna.Social och regional klyvningI höstas skrev regeringen i sin finansplan att "svenskekonomi utvecklas väl. Tillväxten är god." I vårbudgeten harregeringen tvingats att kraftigt revidera nedtillväxtprognosen . I finansplanen beskrivstillväxten inte längre som god utan som "balanserad".Regeringen säger att "svensk ekonomi är i gott skick". Påmånga håll i landet känner man inte igen sig i denbeskrivning som regeringen gör. Många människor får ståvid sidan av utvecklingen eftersom de inte får tillgång tillarbetsmarknaden eller för att bidrags- och skattesystemenhelt enkelt låser in dem i en fattigdomsfälla. Detta gällersärskilt kvinnor, som med tunga arbeten och eftersläpandelöner särskilt drabbas av bristen på alternativa arbetsgivareoch konkurrens inom den offentliga sektorn.Den sociala klyvningen är en förlust främst för enskilda människor, menockså för samhället eftersom färre tillåts att bidra till tillväxt och välfärdochalltfler ställs utanför möjligheterna att ta del av tillväxten. Fattigdoms- ochbidragsfällan tvingar barn att växa upp i familjer där föräldrarna aldrig harettarbete att gå till och fråntar många människor möjligheten att känna stolthetöver det egna arbetet och förmågan att försörja sig själv och sin familj.Familjer får inte sin ekonomi att gå ihop, fattigpensionärer får inte sinpensionatt räcka ens till de mest grundläggande behoven. Därför behövs en ny politiksom kan riva de hinder som finns. En politik som gör att alla kan känna sigdelaktiga och medansvariga i samhället, där alla ska kunna göra sina rösterhörda och få omsätta sina kunskaper och färdigheter i arbetslivet. En politiksom motverkar rasism och främlingsfientlighet som den förmårundanröja diskriminerande strukturer och system.Även hela regioner har fått stå vid sidan av när ekonomin vuxit, för att deinte givits möjligheter att utvecklas på likvärdiga villkor och efter egnaförutsättningar. Dessa regionala skillnader syns exempelvis påmedelskattekraften i olika kommuner, som varierar mellan 75 och 180 %.Ungefär 180 av landets kommuner minskade i befolkning, ofta medförsämrad skattekraft och underlag för service som följd. Den fördakoncentrationspolitiken riskerar därmed att tvinga fram nedläggning av viktigservice som sjukvård och utbildning i kommuner och landsting. Det blirdärmed också ett hot mot många kvinnors arbetsmarknad runt om i landet.Utbildningsnivå och arbetslöshet är ojämnt fördelat över landet. Undermåligavägar och bristande IT-infrastruktur försvårar företagande på många håll.Centerpartiet ser som en viktig uppgift att minska dessa regionalaskillnader. Det primära är inte att fördela ett centralt genererat välstånd utanatt skapa egen livskraft i hela landet. Det handlar om att utnyttja de speciellaförhållandena för tillväxt i varje del av landet, så att alla delar får bidrautifrånsina förutsättningar till en uthållig tillväxt. Med tillväxt i hela landet ärförutsättningarna för en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling bättre än omdet bara är storstadsområdena som växer och utvecklas. Det förutsätter dockett gemensamt ansvar för förutsättningarna för företagande och tillväxt påmånga håll, t.ex. infrastruktur och utbildning.Man kan med fog säga att den socialdemokratiska regeringen har gjortpolitiskt dubbelfel under de goda år som passerat. Dels har man inte förmåttatt driva igenom strukturella förändringar så att svensk ekonomi blir merrobust och mindre känslig för internationella konjunktursvängningar, dels harman inte förmått göra alla delaktiga i utvecklingen. anser att denekonomiska politikens främsta uppgift är att skapa framtidstro för människoroch företag över hela landet. Först då kan vi samla landet socialt ochregionalt.En robust samhällsekonomiEn viktig förutsättning för att skapa framtidstro hosmänniskor och företag över hela landet är att det finnsstabilitet i ekonomin. Den styrka som funnits i svenskekonomi är en direkt följd av 1990-talets övergång till låginflationspolitik, avregleringar ochbudgetsanering. har tagit ett stort politisktansvar . Orsaken till att utvecklingeni ekonomin nu dämpas är dels kopplad till internationellpåverkan, dels beroende på att den socialdemokratiskaregeringen inte fortsatt med reformer som stärker ekonominlångsiktigt.Ett sådant reformområde är att minska statsfinansernaskonjunkturkänslighet. De svenska statsfinanserna är fortfarande bland de mestkonjunkturkänsliga inom . Konjunktursvängningar får därfördramatiska effekter på statsfinanserna. När konjunkturen är god strömmarskattepengar in till staten, men ett överskott kan förvandlas tillunderskott när konjunkturen vänder. En tumregel är att lägre BNPmedför att den offentliga sektorns finansiella sparande som andel av BNPförsämras eller med i storleksordningen 15 miljarderkronor. Det motsatta gäller vid en högre BNP. Orsaken till att de svenskastatsfinanserna är så konjunkturkänsliga är den stora offentliga sektorn, högskattekvot och stora transfereringssystem.Nedanstående bild visar hur de offentliga transfereringarna sedan lång tidhar ökat snabbare än BNP. I stor utsträckning har det naturligtvis varitmotiverat, men det har också inneburit ökande konjunkturkänslighet ochsuccessivt minskat utrymmet för offentlig konsumtion i form av t.ex. vård,skola och omsorg. En del i strävan att fler ska kunna leva på sin lön och attfler ska vara i arbete är också att begränsa utgifterna för transfereringar.Dettagår inte att göra snabbt, utan förutsätter ett medvetet arbete under lång tid.Inte minst bör detta arbete påbörjas nu för att förbereda för nästaperiod då transfereringarna obönhörligen kommer att öka i och med att antaletäldre ökar. eftersträvar en långsiktig strategi för att begränsaökningen av utgifter för transfereringar.Centerpartiet anser att det är hög tid att skapa godaförutsättningar för den långsiktiga utvecklingen. En sundekonomisk politik i dagens konjunkturläge är att minskastatsbudgetens konjunkturkänslighet genom att minskautgiftsåtagandena. inriktning är att långsiktigtsänka skattetryck och utgifternas andel av BNP ned tillsamma nivåer som jämförbara . I denprocessen bör vi dra lärdom av och jämföra oss mednordeuropeiska välfärdsländer som , ,, och , som alla har ett skattetryck påmellan 40 och av BNP. anser att statensbudgetpolitik bör inriktas på attsänka skattetryck, utgiftskvot och låneskuld somstatens utgifter hålls realt oförändrade. Det är enbudgetpolitik som gör att blir mer internationelltkonkurrenskraftigt och kan möta nästa lågkonjunktur samtdemografiska förändringar väl rustat. En budgetpolitik somsänker skattetrycket skapar också förutsättningar för attmänniskor ska få ökat självbestämmande.Behovet av att hålla igen på utgiftssidan gör sig än mer gällande, när manstuderar befolkningsutvecklingen och det ökande demografiska utgiftstrycket.Den växande gruppen gamla kommer att ta i anspråk allt som finns avekonomiskt utrymme och öka försörjningsbördan för dem somjobbar. Om kommer pensionärerna att vara drygt 700 000 fler medanantalet personer i arbetsför ålder kommer att vara 100 000 färre än idag.Medan varje arbetande har 1,17 personer att försörja: barn, gamla,förtidspensionerade och arbetslösa, har bördan ökat till 1,4 personer.När utbetalningarna av pensioner och kostnaderna för vård och omsorg rakar ihöjden kan överskott i de offentliga finanserna snabbt bli underskott som ärsvåra att göra något åt. Med en ökad internationell rörlighet i skattebasernaterdet sig närmast omöjligt att åter höja skattekvoten.På lång sikt återspeglas konkurrenskraft även i valutakursen.Höga skatter på arbete och krångliga regler för företag kompenseras på siktgenom allt lägre relativlöner gentemot omvärlden. Vi ser den bristandekonkurrenskraften i en ständigt pågående devalvering som innebär att Sverigeblir fattigare. På kort sikt har det visat sig att även euron och andra valutorvarit utsatta för stora förändringar. Osäkerheten kring valutor är med andraord stor. visar nedanstående bild på en otvivelaktigt långsiktigsjunkande trend för kronan gentemot flera för viktiga handelsländer.Även med de prognoser som gäller för kronans utveckling ,kommer kronan att ha försvagats väsentligtgentemot många andra valutor.Kronans försvagning märks för vanliga löntagare vidsemestrar utomlands och syns direkt i bensinpriset då detankar. Höga importpriser påverkar vardagsekonomin ävenom det inte syns lika tydligt som de ökade bensinpriserna.Småföretagare som i allt större utsträckning vänder sigutomlands upptäcker allt snabbare svårigheterna ochkostnaden för att skydda sig mot valutakursförändringar.I kronkursen ligger ett latent inflationshot, genom höga importpriserexempelvis på olja, som gör att måste vara vaksam. Risken är attvi går in i en avmattning utan möjlighet till penningpolitisk stimulans genomsänkt ränta, utan kanske t.o.m. ser en höjd räntenivå framöver, vilketytterligare skulle drabba många människor med lån t.ex. på boende.Lösningen på bristande tilltro till den svenska kronan ligger emellertid intei ett EMU-medlemskap, vilket vidareutvecklas nedan, utan i en långsiktigttrovärdig ekonomisk politik och åtgärder för att utveckla svenskt näringslivskonkurrenskraft utan de artificiella lösningar som acceptans av en allt svagarekrona innebär. Även om det på kort sikt har varit till svenskt näringslivsfördel, finns det skäl att uppmärksamma kronans långsiktiga utveckling ochföljderna av denna i den politiska debatten.En hållbar ekonomisk utvecklingCenterpartiet anser att den ekonomiska politiken ska syftatill en socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbar tillväxtinom ramen för marknadsekonomin. Den utveckling vi haridag är inte hållbar, framförallt beroende på att de socialaoch regionala klyftorna ökar. Den nuvarande utvecklingen ärinte heller ekologiskt hållbar. Av de gröna nyckeltal somredovisas i finansplanen är det framförallt oroande att deklimatpåverkande utsläppen av koldioxid ökar.Klimatfrågan är en avgörande, viktig framtidsfråga för livet på jorden. Attkomma tillrätta med utsläppen av växthusgaser är en enorm global utmaning.Mänsklighetens påverkan på den naturliga växthuseffekten kan få ödesdigrakonsekvenser för såväl nu levande som kommande generationer. Kostnadernai form av översvämningar, stormar, torka, bränder, rubbade ekosystem ochförsämrade skördar beräknas bli enorma på global basis. Det tyskaåterförsäkringsbolaget har gjort beräkningar som visar attkostnaderna till följd av förändringarna i klimatet kan komma att uppgå tillofattbara . Dessa kostnader får inte vältras överpå kommande generationer.Vi måste med alla politiska medel - lagstiftning, miljöskatter och andraekonomiska incitament - underlätta och påskynda omställningen till ettsamhälle som står mer i samklang med de förutsättningar som naturen ställerpå allt levande. Marknadsekonomin måste verka inom naturens ramar för attvara effektiv. För detta behövs både styrmedel och samarbete.Ett företagsvänligt klimat som främjar innovationer och företagande är avstor vikt för att nya och miljömässigt sett bättre produkter ska kunnaframställas. De spelregler som finns ska vara inriktade på att främja öppenhetoch initiativkraft och ge oss möjligheter att fasa ut miljöfarliga produkter såatt våra företag kan ta täten på den nationella och globala marknaden.Därutöver behöver företag, särskilt stora multinationella företag, på etttydligare sätt ta ett eget ansvar för miljö, arbetsförhållanden och socialafrågor. Inom näringslivet pågår en positiv utveckling inom detta område.Däremot ligger det svenska politiska systemet långt efter exempelvisStorbritannien, som har en minister för "corporate social responsibility".Orsaken till detta torde ligga i socialdemokratins rötter. Det socialakontraktet, uppdelningen mellan näringsliv och offentlig sektor, friskriverföretag från allt socialt ansvar och lägger det på staten. För att skapaförutsättningar för en hållbar utveckling behöver det sociala kontraktetomförhandlas och ett delat ansvarsförhållande mellan stat, kommunsektor ochföretag göras tydligt.EMUDen ekonomiska och monetära unionens tredje etappinleddes . Tolv länder har ansetts uppfyllade s k konvergenskriterierna och deltar i valutaunionen:Belgien, , , , , ,, , , , Tysklandoch . Det är av vitalt intresse för Europeiskaunionen att euron är en framgång. kommersedlar och mynt i euro att introduceras i de länder som deltari valutaunionen.Sverige uppfyller fortfarande inte alla konvergenskriterier. Två länder,och , har enligt särskilda protokoll rätt att stå utanförden tredje etappen. De har dock rätt att delta i valutaunionen om de så önskaroch om de uppfyller villkoren.Riksdagen beslutade att inte skulle gå med ivalutaunionen från start och att ett eventuellt senare beslut om att deltaskulle underställas det svenska folket, antingen i val till eller i enfolkomröstning.Centerpartiet hyser såväl demokratiska som ekonomiska betänklighetermot ett svenskt medlemskap i tredje etapp, och avvisar därför ettsådant. Nackdelarna med ett svenskt inträde överväger fördelarna. Denekonomiska och monetära unionen är inte, i första hand, ett ekonomiskt utanett politiskt projekt. Som sådant är EMU ett av EU:s mest tydliga överstatligaprojekt, vilket kommer att innebära mindre ekonomiskt inflytande ochminskad ekonomisk flexibilitet för medlemsstaterna. Det finns ocksåekonomiska risker i det faktum att medlemsstaternas ekonomier ser olika ut,vilket minskar värdet av ränteinstrumentet. En gemensam penningpolitikkommer med sannolikhet att tvinga fram mer av gemensam finanspolitik.