mot · GP02MJ522 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ522av m.fl. (kd)Fiske Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgång till fiskevatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en reglering av skarv- och sälbeståndet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skydd av vildlax. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om restaurering av strömmar och vattendrag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omprövning av äldre vattendomar.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjlighet till fiskevårdsområden samt områden med fritt handredskapsfiske. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kalkning av vatten och skog. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utsläpp från fartyg. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av fiskekonto.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta negativt saldo för inventarietillgångar vid fartygsbyte.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om yrkesfiskaravdrag.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ny granskning av skyddet för fiskare vid olyckor med kemiska stridsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fiske av spökgarn. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om planering för vattenbruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om myndigheters hantering av vattenbruksärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskningen om fisksjukdomar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gymnasieutbildning med inriktning på fiske.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om organisering och finansiering av marinbiologisk forskning. 1 Yrkande 5 hänvisat till BoU. 2 Yrkandena 911 hänvisade till SkU. 3 Yrkande 17 hänvisat till UbU. Inledning Fisket är en viktig del av en levande skärgård. vill ha ett starkt svenskt och ekologiskt hållbart yrkesfiske. Ett bevarande av den unika havsmiljön kräver dock åtgärder. Havsfisket är internationellt, vilket kräver internationella överenskommelser. Detta sker nu genom EU. instämmer i EU:s åsikt, att fisk i första hand ska fiskas för människoföda, att fisket ska vara ekologiskt och att kustfisket ska bevaras. De rapporter om överfiskning som har kommit är oroande. En kontroll av att fiskekvoter respekteras är svår att genomföra men krävs så att kvoterna för fiskfångst ska fungera. Ett för stort fiskeuttag gynnar ingen, utan resulterar långsiktigt i att näringen dör ut. Forskning behövs för att få fram bra selektiva fångstredskap, så att bifångsterna minskas. Tillgång till fiskevatten För svenska fiskare har tillgången till fiskevatten blivit kraftigt reglerad genom avtal med EU, och . Vissa menar att , i de förhandlingar som föregick utläggandet av ekonomiska zoner 1977, gav bort en alltför stor del av sitt Nordsjöfiske. Trängseln i ökade, vilket medförde att västkusttrålare sökte sig till fiske i . Genom avtal med EU har de baltiska staterna getts tillträde till EU:s fiskevatten. Trängseln är nu stor även på vissa platser i . Svenska fiskeintressen måste bevakas bättre internationellt. Länders andel av totalkvoter för olika fiskeslag är i huvudsak fastställda utifrån infiskningen , och andelarna kvarstår sedan. Denna s.k. relativa balans mellan länderna kan i praktiken inte rubbas, då det skulle innebära att om ett lands kvot ökade, skulle ett annat vara tvunget att minska sin. anser att internationellt bör arbeta för en bevakning av tillgången till fiskevatten i och en ökning av tillgången till fiskevatten i och . Jämnare fiske När en fiskekvot är uppfylld införs ett stopp för detta fiske. Det medför ojämn råvarutillgång för övrig näring. Genom regleringsåtgärder, antingen från eller från fiskarnas egna organisationer, skulle fisket kunna fördelas jämnare över året. Detta skulle kunna ske genom temporära stopp eller begränsningar av hur stora kvantiteter som får landas av varje båt . Tillgång på fisk Selektivt fiske Det tillåtna minimimåttet för fångad torsk ska höjas till en nivå som innebär att varje torsk ska ha haft möjlighet att leka minst en gång före fångst. Det kräver redskap som släpper igenom fisk, som inte uppfyller minimimåtten. Detta gäller även lax. Yngelplatser för dessa fiskarter ska fredas från fiske, vilket också innebär att grunda vatten med mindre än fredas. Ett sätt att bevara en större del av den vilda laxen är att märka den odlade laxen genom s.k. fettfeneklippning. Denna kan då vid fångst skiljas från den vilda laxen, som kan släppas tillbaka. Konkurrens om fisket Det växande sälbeståndet utgör ett stort problem i kustfisket genom att sälen orsakar omfattande skador på redskap och fångst. Problemet är särskilt stort i och och har bl.a. inneburit att fiskare fått överge sitt traditionella yrke eller blivit tvungna att övergå till andra fiskemetoder. På är det framför allt fisket med ålryssjor som är utsatt för sälskador. Det pågår arbete med att ta fram sälsäkra redskap. Än så länge sker det dock med begränsad framgång. Viktigt är också att få fram mer artselektiva fångstredskap. När det gäller ålryssjor tror forskare att det är bifångsten som lockar sälen. Det stora skarvbeståndet orsakar också omfattande skador för yrkesfiskarna. Tillstånd för skyddsjakt kan beviljas av , men det sker mycket restriktivt. Enligt skall säl- och skarvbeståndet regleras genom traditionell viltförvaltning utifrån jaktetiska principer och med tydliga regler i form av tider och andra villkor. Spökfiske Förlorade fiskegarn, s.k. spökgarn, fortsätter att fiska . Beräkningar har visat att dessa fångar lika mycket fisk, som den fångst man landar. Detta är en viktig fråga som man måste finna en lösning på. menar att fiskare, under de perioder de inte ligger ute, skall ha möjlighet att fiska upp dessa garn mot statlig ersättning. Hinder för vandringsfisk Vattenkraftregleringen har medfört att det på vissa ställen inte finns någon fiskväg förbi kraftverken. Enligt är kraftverken skyldiga att ha ett vattenförbiflöde på för att fisken ska kunna vandra. Även vid förbiflöde skadas fisk i kraftverken. En del kraftverk saknar fiskväg. Kraftverken är därför skyldiga att kompensationsodla fisk, som märks och utsätts nedströms kraftverket. anser att förbiflöde ska finnas vid alla kraftverk samt att strömmar och vattendrag restaureras där uppförda dammar inte längre fyller någon funktion. förespråkar även i övrigt förstärkningsutsättningar av skaldjur och olika fiskarter för tillväxt vid kuster och i insjöar där bestånden har blivit små. Det fria handredskapsfisket Handredskapsfisket har varit fritt på och i . På ostkusten och i de fem största insjöarna frisläpptes det tidigare reglerade handredskapsfisket på enskilt vatten 1985. Syftet var att ge ökade rekreationsmöjligheter för den fritidsfiskande allmänheten. Det goda syftet har missbrukats, till exempel i form av otillåtet trollingfiske och fiske för försäljning. Otillåtet fiske resulterar även i att fiskevården försvåras. Denna situation skulle kunna förbättras genom att införa möjlighet att lokalt besluta om inrättande av fiskevårdsområden finansierade av en fiskevårdsavgift. anser att det fria handredskapsfisket områdesvis bör finnas kvar. Miljö Övergödning Övergödning orsakas av utsläpp från trafik, reningsverk, industrier och jordbruk. Övergödningen medför syrebrist och effekten blir döende insjöar och minskande blåstång i havet. Blåstången är viktig då den utgör en naturlig barnkammare för fiskar och vattendjur. För att komma till rätta med problemen med våra förorenade vatten måste, i första hand, kraftfulla åtgärder vidtagas för att minska utsläpp och miljögifter, men det är också oerhört angeläget att kalkningen av försurade sjöar fortsätter. Åtgärder behövs får att få fungerande reningsverk på andra sidan , och måste även fortsättningsvis ge bistånd till de länder på andra sidan som står för de största utsläppen från sina reningsverk. Även svenska reningsverk måste dock minska kväveutsläppen. Försurning Det finns fortfarande många försurade sjöar utan fisk, även om kalkningen av vattendrag har förbättrat situationen. Marken i vattendragens tillrinningsområden är dock fortfarande sur, särskilt i sydvästra . Därför bör även sådan skogsmark kalkas tills läget förbättras. kräver för detta extra i budgeten. Även kalkningen av vattendrag måste tills vidare fortsätta. Man har beräknat att kalkning ger ökade intäkter av friluftsliv, vilket framför allt gäller fiske. Miljögifter De flesta kemiska substanser som används återfinns , i större eller mindre mängd, i våra vatten. Det finns spår av läkemedel, bl.a. hormonpreparat i havet. Många gifter har en hormonliknande effekt. Dessa hormoneffekter stör fiskarnas könsidentitet och fortplantningsförmåga. I fiskkött, särskilt från fet fisk, ökar koncentrationen av t.ex. kadmium och kvicksilver. Dumpning av miljöfarligt avfall i havet har redan förbjudits på EU-nivå, vilket biträtts av . Det är viktigt att arbetet enligt EU:s ramdirektiv för vatten nu tar fart, något som regeringens miljömålsproposition förutsätter. Det brådskar om inte fiskenäringen ska slås ut innan miljöförbättringen inträder. Oljeutsläpp Utsläpp av olja är ett stort problem främst i . är möjligheten mycket begränsad att ställa de ansvariga till svars. Miljö- och jordbruksutskottet arbetar med regeringens proposition om förorening från fartyg. Det visar sig juridiskt vara mycket svårt att komma åt utsläppen, eftersom utsläppen oftast sker på internationellt vatten, av icke-svenska båtar. Här krävs internationella konventioner och det är viktigt att regeringen arbetar för detta. Yrkesfisket Förutsättningarna för yrkesfisket bestäms delvis av det allmänna näringsklimatet. har på näringspolitikens område en rad förslag som förbättrar möjligheterna att starta och driva företag. Det gäller bl.a. regelförenklingar, skattelättnader, sparande och investeringar. Det småskaliga kustfisket och insjöfisket får utvecklingsstöd enligt EU:s nya fiskeprogram för att det inte ska minska eller till och med helt dö ut. Detta förutsätter att fisket verkligen är hållbart. Fiskekonto Som ett resultat av varierande fångstmängder varierar fiskares inkomster kraftigt . Denna inkomstvariation är ett stort problem för yrkesfiskarna. För att kompensera detta torde det vara rimligt, att fiskarna ges möjlighet till avsättningar mellan olika år enligt samma modell, som finns inom skogsbruket, det s.k. skogskontot. kräver att regeringen inför ett fiskekonto för yrkesfiskarna. Fartygsbyte När fiskare behöver byta fartyg måste de skattemässigt kunna resultatreglera mellan olika beskattningsår. Här har svenska fiskare ett sämre utgångsläge än kolleger i och , där skatteregleringarna är betydligt mer fördelaktiga ur periodiseringssynpunkt. Därmed blir finansieringen mer fördelaktig. För den svenska fiskaren innebär reglerna att fiskaren ofta tvingas att skatta av hela, eller stora delar av, vinsten under pågående verksamhet. I många fall leder detta till alltför snabba ersättningsanskaffningar eller inköp av tillfälliga ersättningsfartyg. menar att s.k. negativa saldon för inventarietillgångar måste tillåtas. Dessa saldon står då kvar efter försäljning och ska utjämnas genom ersättningsinvestering. Om så inte sker, återförs det negativa saldot till beskattning. Fiskeuppehåll Vid tillfälliga avbrott i fisket, t.ex. på grund av väderlekssituationen eller båthaveri, kan yrkesfiskare få arbetslöshetsersättning. Möjlighet därtill finns även vid stillaliggande på grund av uppfiskad kvot och om möjlighet att gå ut på annan typ av fiske saknas. Dessa fiskare borde i stället kunna ges i uppdrag att dragga upp s.k. spökgarn i . De har förutom båtar såväl utrustning och kunskap som den erfarenhet som krävs för detta. Ersättning för detta skall utgå från staten. Lika konkurrensvillkor Det svenska fisket verkar på en internationell marknad. På en och samma marknad finns aktörer från flera länder, bl.a. och . De fiskar på samma vatten, säljer på samma marknad, gör inköp av förnödenheter och drivmedel på samma ställen och lämnar båtar för reparation och underhåll på samma varv. Skattevillkoren för svenska fiskare är däremot klart mindre fördelaktiga än för deras nordiska kolleger. bristande tillträde till fiskevatten i innebär i sig en konkurrensnackdel mot och , vilket ytterligare förvärras av dessa länders bättre skatteavdrag för yrkesfiskare. Utredningen om yrkesfiskets konkurrenssituation kom med sitt betänkande . Sedan har förslaget beretts i och förefaller nu ha funnits på EU:s bord . , som ju också är EU-medlem, stöder sina fiskare. bör, på liknande sätt, stödja sina yrkesfiskare. Regeringen borde ge någon sorts förklaring till att ett förslag om yrkesfiskaravdrag dröjer. I budgetpropositionen hade yrkesfiskaravdraget en egen rubrik. Regeringen talade därunder om att EU hade ärendet. I föreliggande budgetförslag nämns överhuvudtaget inte yrkesfiskaravdraget. Det råder stora oklarheter vad gäller yrkesfiskaravdraget. anslår utöver de medel som finns tillgängliga för ändamålet. Dumpade gifter Dumpade farliga ämnen, t.ex. senapsgas, i behållare som sakta fräts sönder följer med fångsten vid fiske och utgör en stor hälsorisk för fiskare. Särskilt stort är detta problem i södra , men även är drabbat genom dumpad ammunition som innehåller stora mängder farliga ämnen. Staten menar att statlig ersättning nästan täcker all kostnad för sanering av senapsgas och hänvisar till att sådana olyckor är mycket sällsynta. Fiskarna anser inte att skyddet är fullgott, varför nya diskussioner bör tas upp mellan fiskare och staten. Yrkesfiskarna menar att man också ska kunna erhålla ersättning för förlorad fångst samt skador på fiskeredskap och annan materiel. kräver en översyn av skyddet för fiskare vid olyckor med kemiska stridsmedel. Utbildning Fisket är en bransch med stort behov av föryngring. Den tekniska utvecklingen gör att även fiskare behöver en relevant teoretisk och praktisk utbildning. Till det kommer krav på kunskap och förståelse för det ekologiska systemet och miljöpåverkan. Utbildningsinsatser behövs även för nu verksamma fiskare. får inte personer som läser till skepparexamen tillgodoräkna sig praktik från fiskefartyg i sin utbildning, utan endast eventuell praktik inom handelsflottan. Detta är ett slöseri med resurser hos människor. En harmonisering av regler bör ske så att praktik på fiskefartyg jämställs med praktik i handelsflottan vid skeppareutbildning. anser det viktigt att inrätta en gymnasieutbildning med inriktning på fiske för att trygga nyrekryteringen och den framtida försörjningen inom fiskenäringen. Utbildningen ska motsvara de krav som EU ställer. Den fisketekniska gymnasieutbildningen ska bl.a. leda fram till behörighet för fartygsbefäl klass VIII och maskinbefäl klass VI samt certifikat för VHF (ROC), brandskydd, räddningsfarkoster, beredskapsbåtar samt grundläggande hälso- och sjukvård. I utbildningen ska fiskefartygsförlagd utbildning ingå. Det är också viktigt att erbjuda fördjupade kunskaper för olika specialiseringar inom fiskenäringen. Den av föreslagna kan tillgodose näringens behov av välutbildad arbetskraft. Härigenom kan också det, för näringen, så viktiga forsknings- och utvecklingsarbetet initieras och spridas. Forskning Miljöforskningen har angetts av regeringen som prioriterad forskning. Till miljöforskning anslår regeringen under utgiftsområdena 20 och 23 . De miljömål som har påbörjat behandlingen av kräver mycket miljöforskning. har beslutat om 15 miljömål, varav ett är Hav i balans samt levande kust och skärgård. har lagt metodarbete och miljöuppföljning på den forskningsstationen vid . Stationen har internationell status och har av EU utsetts till en resursstation, dit forskare från övriga EU kan hänvisas. Stationens vetenskapliga ledning kan tvingas sluta p.g.a. stationens oklara finansiering och organisationstillhörighet. Fiskeberoende näringar Den svenska förädlingsindustrin är beroende av både mindre och större företag. De mindre förädlingsindustrierna bevarar den svenska kustbygden levande och främjar det småskaliga fiskets fortbestånd. förslag på näringspolitikens område skulle ge förbättringar på området. För många småföretagare är det svårt att känna till och efterleva ett alltför omfattande regelverk. Därför bör en sådan företagare vid första kontakt med myndighet i samband med start av verksamhet kunna få upplysning om samtliga tillstånd och avgifter som behövs för verksamheten, även om någon del tillhör någon annan myndighet. Vattenbruk Vattenbruket har en betydande tillväxtpotential men är ringa i jämfört med t.ex. . Den svenska produktionen ligger på c:a , kraftbolagens kompensationsodling oräknad. Odling sker för både konsumtion och utsättning. De viktigaste fiskslagen i det svenska vattenbruket är regnbågslax, ål, , sötvattenskräftor och blåmusslor. Gösodling planeras vid . Man har förhoppningar om att kunna odla torsk. Vattenbruket kan medföra stor påverkan av vattenmiljön, men miljöeffekterna kan kontrolleras och behärskas genom kontinuerlig övervakning och rätt dosering av föda. Ett stort problem är att finna en lämplig plats för vattenbruk. Fiskodlingar har fått dåligt rykte på grund av enstaka dåliga företrädare för näringen. Kommunerna bör därför i sina delöversiktsplaner ange områden lämpliga för fiskodling, så att beredskap finns. Det verkligt stora problemet är dock de felaktiga uppfattningar som förekommer om vattenbrukets miljöstörande påverkan samt att inställningen skiftar från län till län. Hälsotillsynen av fisken kan bli relativt kostsam för en liten vattenbrukare men är nödvändig för en hög klassning av fisken, vilket i sin tur ökar utvecklingsmöjligheterna. Ingen fisk får säljas vidare levande, om den inte har hälsokontrollerats. Konsekvenserna av ett sjukdomsutbrott blir omfattande och medför stor risk för konkurs för småföretagare på grund av det långa stillestånd i verksamheten som blir följden. Ett stort problem är att forskningen ännu inte har tillräckliga kunskaper om sjukdomar hos fiskar, vare sig vilda eller odlade. Det har medfört att vattenbrukare nekats tillstånd på motsägande och varierande grunder med stora följder för den enskilda brukaren. För att få en bättre vetenskaplig grund för myndigheters beslut krävs alltså mer resurser till forskningen. () () () () () Skånberg (kd) () () () () ()