mot · GO02Fi17 · 2001-05-02 00:00:00 — Färre sjukskrivna ärett viktigt socialt framsteg.En modern infrastrukturVi föreslår en omfattande nybyggnad och upprustning avvägar och järnvägar. Det skall vara möjligt att bedrivaföretagande i hela landet. Storstadsregionerna måste fåkommunikationsmässiga förutsättningar som gör det möjligtmed fortsatt tillväxt till nytta för i sin helhet. Viföreslår för den kommande tioårsperioden den störstasatsningen på vägar och järnvägar som genomförts i moderntid. Arbetet med att rusta upp vägar och järnvägar samt medatt bygga nytt påbörjas under treårsperioden.En familjepolitik som gör detlättare att förena arbetsliv medfamiljVi vill tillsammans med de övriga borgerliga partiernagenomföra ett barnomsorgskonto med avdragsrätt för styrktabarntillsynskostnader samt etableringsfrihet inombarnomsorgen som ger föräldrarna valfrihet. Vi säger nej tillmaxtaxan eftersom den införs på bekostnad avbarnfamiljernas valfrihet och bortser från behovet avmångfald. Den finansieras med hjälp av de skatter som görSveriges barnfamiljer till världens högst beskattade. Detoffentliga stödet till barnomsorgen bör i så stor utsträckningsom möjlighet gå direkt till barnfamiljerna.Med många olika former av barnomsorg och en möjlighet för föräldrarnaatt välja den form som passar bäst för barnet i olika skeden av uppväxtenskapar vi också förutsättningar för den bästa möjliga omsorgen om barnen.En reduktion av skatten på hushållsnära tjänster underlättar föryrkesarbetande att ägna sin fritid åt familj och barn som det gerstörre möjligheter för både män och kvinnor att ägna sig åt yrkesarbete på devillkor man själv föredrar.Den kommunalaekonomin - fokus påkärnuppgifternaKommunernaKommunsektorn har ansvaret för angelägna gemensammaåtaganden. Det är viktigt att dessa kan skötas på ett så brasätt att vi som medborgare upplever att de stora resurser somanvänds i kommun och landsting ger önskat resultat. Närkommuner och landsting däremot går utöver sinakärnuppgifter har detta en rad negativa verkningar förmedborgarna.Dels undertrycks privata initiativ och företagande på tjänstesektorn genomen osund konkurrens, dels försämras som regel servicen inom kärnuppgifternasom följd av splittringen av resurser. Många av dagens brister inom t.ex.skolan är en direkt följd av dessa förhållanden.Den moderata grundsynen är att de uppgifter som skall åligga kommuner idet framtida välfärdssamhället skall skötas inom ramen för den kommunalasjälvstyrelsen. Den kommunala kompetensen måste vara tydligtavgränsad så att individers rätt skyddas och för att ge bra betingelser förutveckling av gemenskaper och det civila samhället.Genom att vi inför en nationell skolpeng blir kommunernas uppgift attsvara för att kommunala skolor har den ledning som gör att de lever upp tillde krav som elever och föräldrar ställer. Finansieringen blir däremot ettåtagande av staten och följer genom den nationella skolpengen eleven.Därmed skapas inte bara en ökad valfrihet och mångfald utan också enprocess där skolor som inte lever upp till kvalitetskraven kommer få ettminskande antal elever och till slut måste lämna plats för andra skolor,oavsett om dessa är kommunala eller fristående. Den nationella skolpengeninnebär genom vår reform att pengarna går direkt till varje skola som därmedkan höja effektiviteten och kvaliteten i undervisningen.En nationell gemensamt finansierad hälsoförsäkring bör i framtidenersätta den nuvarande landstingsskattens finansiering av sjukvård ochlandstingens nuvarande de facto-monopol ersättas av ett sjukvårdssystem somerbjuder valfrihet och mångfald.Kommunsektorns samlade utgifter beräknas motsvara av BNP, vilket är en internationellt unikt hög siffra somborde stämma till eftertanke. Genom våra förslag om en allmänhälsoförsäkring och en nationell skolpeng ges kommunerna en möjlighet attkoncentrera sin verksamhet på grundläggande kommunala uppgifter. Viföreslår därför att en översyn görs om uppgiftsfördelningen i vårt landmellan stat, kommun, det civila samhället och gemenskaperna. En merdistinkt rollfördelning ger också förutsättningar för den privata tjänstesektornatt växa och skapa nya jobb och säkerställer en bättre valfrihet förmedborgarna.Skattebasen är grunden förkommunsektornÅr 2002 kommer kommunsektorns inkomster att uppgå tilldrygt (exkl. kommunala bolag). Avdetta är kommunalskatteinkomster, ca 18procent statsbidrag (statsskatt) och övrigainkomster.Grunden för den kommunala ekonomin är således skatteintäkterna ochderas tillväxt. Det bästa sättet att stärka kommunernas ekonomi och skapautrymme för god service och lägre skatter är därför att ha en god tillväxt somger fler skattebetalare. Om t.ex. sysselsättningen ökar så att arbetsinkomsternastiger med en procent mer ökar kommunernas skatteintäktermed . Regeringen för sina resonemang som omjusteringar av statsbidragsnivån är av största betydelse för kommunernasframtid. Detta är i grunden fel. Kommunernas ekonomiska utrymme bestämstill helt övervägande del av tillväxten av den kommunala skattebasen, d.v.s.främst sysselsättningsgraden.Det är en politik som skapar förutsättningar för en uthållig ekonomisktillväxt som ger kommunsektorn framtida stabila inkomster. Därför är detäven för kommuner och landsting viktigt med ett sänkt skattetryck, ettförbättrat företagsklimat och strukturella reformer som skapar uthållig tillväxtkommande år och som ger kommuner och kommunmedborgare gynnsammaförutsättningar och välstånd.Men en viktig förutsättning måste också vara att den enskilda kommunensjälv får bära frukten av en framgångsrik politik. Det ger den ett incitamentsom borde vara självklart men det ger också en signal att tillväxt belönas varden än förekommer i vårt land. Ett sådant system låter sig väl förenas med etti grunden väl fungerande statsbidragssystem till de kommuner och landstingsom har en otillräcklig skattekraft för att fullgöra sina uppgifter.Växande skattebas gerökat oberoendeKommunalskatten är särskilt för låg- ochmedelinkomsttagare den tyngsta skatten att bära. Det gällerinte minst för flertalet pensionärer. Det är därför enangelägen statlig uppgift att medverka till att det skapasutrymme för sänkta kommunalskatter, även om de faktiskabesluten tas i kommunerna.Såväl en sänkning av kommunalskatterna som en höjning avgrundavdragen leder till en rejäl skattesänkning för främst låg- ochmedelinkomsttagare med minskat bidragsberoende och med positiva effekterför ekonomin som följd.Genom vår inkomstskattereform väljer vi att rejält höja grundavdragen.Den inverkan detta har på kommunernas ekonomi kompenseras de fullt ut förinom ramen för stasbidragssystemet. Utöver grundavdrag gör vi bedömningenatt det kan skapas ett betydande utrymme också för lägre skatt genomsänkt utdebitering. Redan den relativt starka ökningen av dekommunala skatteinkomsterna ger ett utrymme för sänktkommunalskatt i många kommuner.Det är kommunalskatten som gör att svenska låginkomsttagare ochbarnfamiljer är högst beskattade i hela världen.Möjligheterna att sänka skatten måste utnyttjas eftersom risken i annat fallär stor att utgiftsnivån ökar alltför mycket i kommunsektorn och attproduktivitetsutvecklingen helt avstannar. Uppenbarligen inser interegeringen denna risk då den i sina kalkyler höjer utgiftsnivån ikommunsektorn påtagligt. Innebörden av regeringens kalkyl blir att detutrymme som finns för skattesänkningar förutsätts gå till ökade utgifter, vilketpermanentar en hög utgiftsandel och ett alldeles för högt skattetryck i Sverige.Kommunsektorn har sin avgörande finansiering i form av skatteinkomsteroch egna intäkter. Dessa motsvarar av inkomsterna. Det ärockså denna finansiering som skapar trygghet åt den långsiktigaverksamheten. växer de kommunala inkomsternaenligt regeringens egna prognoser i en förhållandevis snabb takt.Tabell: 8:1 Kommunsektorns egna inkomster ökar, mdrkronorTabell 9: (2001 2002 2003 2004 )Källa: /01De ökade kommunala inkomsterna påverkar självfalletkommunernas behov av statsbidrag. Regeringens höjning avstatsbidragen skapar ett ökat beroende av de statligabidragen och har ett alltmer styrande inslag som motverkarsyftet att ge kommunerna goda förutsättningar att genomeget ansvarstagande klara sina uppgifter. Det är i stället nuviktigt att skapa ökade möjligheter för kommunerna att inomramen för det egna självstyret disponera de ekonomiskaresurserna på bästa sätt.Huvuddelen av våra förslag till skattesänkningar påverkar den kommunalaekonomin liksom flera andra av våra förslag till förändringar i statsbudgeten.För detta kompenseras kommunerna fullt ut som vi ovan anfört inom ramenför statsbidragssystemet. Enbart som kompensation för våra skatteförslagtillförs kommunsektorn 63 miljarder, och 89 miljarderkronor under treårsperioden.Staten bör stimulera till kommunala skattesänkningar inte minst för attundvika att kommunerna har en för hög utgiftsnivå när konjunkturen dämpasmed de kända framtida problem som då följer.Utrymme för uthålliga kommunala skattesänkningar förutsätter dock attde avregleringar vi föreslår genomförs med önskat resultat. Det harregelmässigt funnits en tendens att underskatta den positiva effekten avavreglering, vilket erfarenheter från andra sektorer visar. I kombination meden utökad upphandlingsverksamhet och konkurrensutsättning är potentialenför lägre utgifter och god kvalitet på tjänsteutbudet mycket god. Därutövermåste den av oss efterlysta koncentrationen till kärnuppgifterna äga rum.Betydelsen av att lönebildningen sker under stortansvarstagande förtjänar att understrykas. Erfarenheterna visar hur för högalönelyft för offentliganställda snabbt kan urholka förutsättningarna för dengoda samhällsekonomiska utveckling som kommunsektorn är så beroende av.Det bör i sammanhanget även framhållas att den demografiskautvecklingen de närmaste decennierna ställer omfattande krav på dengemensamma finansieringen av en god äldrevård. En annan kärnverksamhetsom måste garanteras god kvalitet är skolan. Genom införandet av dennationella skolpengen avser vi säkerställa förutsättningar för detta.Effekter för kommunsektorn avvåra förslagBasen för ekonomi är som vi tidigare konstateratskatter och egna intäkter. Dessa utgör avkommunernas intäkter. Löneinkomsterna svarar förhuvuddelen av skatteunderlaget, även om olikalönerelaterade inkomster, t.ex. sjukpenning, också ärbeskattningsbara för skatt.När det går bättre för svensk ekonomi och när fler får nya riktiga jobb,ökar kommunens skatteintäkter utan att skattesatsen behöver höjas. När denekonomiska tillväxten är god skapas successivt ett utrymme förskattesänkningar. Tas inte detta tillvara innebär det en höjd utgiftsnivå, sompermanentar ett fortsatt för högt skattetryck för låg- ochmedelinkomsttagarna.Under de kommande åren kommer kommunerna med vår politik att fåbåde ökade ekonomiska resurser och ökad politisk handlingsfrihet.Det finns ett mycket tydligt samband mellan skattenivå och socialakostnader. Detta kan bl.a. åskådliggöras av att om kommunalskatten höjs,förloras av skatteintäktsökningen i ökade kostnader,främst socialbidrag. På motsvarande sätt minskar en kommuns kostnader närskatten sänks. Med de skattesänkningar som vi föreslagit, bland annat i formav höjt grundavdrag och avdrag för barn, kommer behoven av socialbidrag attminska väsentligt.Det är vidare viktigt att det sociala skyddssystem som bl.a. socialbidragenutgör får utformas utifrån de lokala förutsättningarna. Det är inte rimligt attriksnormer skall förhindra att kommunerna får bedöma sådana ärendenutifrån lokal kännedom och erfarenhet.I dag hindras många kommuner från att på ett lokalt anpassat sätt utvecklasin verksamhet på det sociala området. Den statliga regleringspolitikenförefaller grunda sig på den felaktiga föreställningen att kommunerna inteskulle leva upp till sitt sociala ansvar utan statliga rikslikare.Vi vill öka kommunernas förutsättningar att konkurrensutsätta sinaverksamheter samt skärpa kraven på den offentliga upphandlingen.I tabell 8:2 redovisas hur ökad offentlig upphandling ochkonkurrensutsättning och en bättre produktivitetsutveckling med en procentårligen i kombination med minskade sociala kostnader till följd avskattesänkningar skulle förbättra den kommunala ekonomin.Tabell: 8:2 Minskade kostnader för kommunsektorn medmoderat politik (miljarder kronor)Tabell 10: (2002 2003 2004 )De minskade kostnaderna för kommunsektorn som vårpolitik innebär är betydande. De motsvarar ett väsentligtstörre belopp än regeringens höjningar av statsbidragen. Detär mot denna bakgrund vi för föreslår2,5, 8,0 och lägre generella statsbidragtill kommunerna än regeringen . De minskadekostnader för kommunsektorn som blir följden av vår politikuppväger mer än väl denna skillnad mellan oss ochregeringen. växer kommunsektorns inkomsteräven med denna nivå på statsbidragen.Diagram: 8:1 Kommunernas inkomster med moderat politikSom framgår av diagrammet får kommunerna med moderat politik inte baralägre kostnader utan också växande inkomster.Det är som synes avsevärda förbättringar och ett större utrymme förprioriteringar som skapas till följd av den moderata politiken. Till denförbättrade ekonomiska situationen för kommunerna genom vår politiktillkommer effekterna av en höga ekonomisk tillväxt med ökadeskatteinkomster till följd.Genom en kombination av att den kommunala verksamheten renodlas ocheffektiviseras och att ekonomin uthålligt utvecklas starkare skapas sålundasuccessivt utrymme för att sänka den kommunala utdebiteringen samtidigtsom kvaliteten på service säkras. I ett stort antal kommuner skulle,för medborgarna, viktiga kommunala skattesänkningar kunna genomföras påkort sikt med vår politik för kommunsektorn.Ökningen av skatteinkomster skapar som nämnts ett tydligt utrymme attsänka skatten i många kommuner detta år, inte minst i dem som gynnats avdagens utjämningssystem. Dessvärre ger regeringen inga signaler till dessakommuner att de bör kunna sänka sin skatt.Vår ovan angivna tabell visar åskådligt hur det med en annan politik påriksplanet i förening med moderat politik ute i kommunerna skulle uppstå ettbetydande skattesänkningsutrymme hos kommunerna de närmaste åren.Ersätt dagens utjämningssystemsnarastI en kommittémotion med anledning av regeringensskrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektornutvecklar vi närmare de effekter som gällandeinomkommunala utjämningssystem ger för enskildakommuner. Utjämningssystemet tar bort alla incitament förkommunerna att själva påverka sin inkomstsituation genomen förhöjd skattekraft. De hårdast drabbade ärtillväxtkommuner och aktiva glesbygdskommuner.Tillväxtkommuner får inte behålla frukterna på inkomstsidan av den ökadeekonomiska aktiviteten och skattekraftstillväxten medan de däremot får svaraför kostnaderna, både de som lett till tillväxten och de som tillväxten medför.Det senaste året har också tydligt framkommit att kommuner istorstadsområdena som har behov av ökat bostadsbyggande drar sig för attmedverka till ett sådant med hänsyn till hur utjämningssystemet fungerar.Glesbygdskommuner minskar nu som regel befolkningsmässigt samtidigtsom skattekraften per invånare stiger när ungdomar och arbetslösa flyttar tillorter med jobb. Många av dessa kommuner tar tag i sina problem och kansom resultat bl.a. se ökad förvärvsfrekvens och fler företag.Omstruktureringen medför som regel kostnader, och kommunerna hardärutöver ofta överskott på bl.a. lokaler. Den ökade relativa skattekraften fårde inte behålla; däremot sjunker skatteintäkterna i takt med det minskandeantalet invånare.Stora delar av glesbygden drabbas sålunda rejält av det inomkommunalautjämningssystemet som ligger som en våt filt över kommunsektorn.När regeringen nu aviserar ett extra bidrag till kommuner medbefolkningsminskning är detta ett tecken på att man kanske börjar inse attdagens inomkommunala utjämningssystem inte fungerar och bl.a. straffarglesbygdskommuner som ökar sin skattekraft per invånare men inte fårbehålla denna ökning.De kommuner som kommer bäst ut ur systemet är "passivastagnationskommuner", som regel befolkningsmässigt stillastående eller meden svag minskning. Oavsett hur deras egen skattekraft utvecklas får de i stortsamma ökning som alla andra, d.v.s. rikssnittet. kan deraskostnadssida påverkas positivt av att så lite händer.Demografiska åldersförändringar kompenseras raskt ikostnadsutjämningen medan förändringar i antalet invånare slår igenom medviss fördröjning. Stiger arbetslösheten, - där staten står för kostnaderna - såökar kompensationen i kostnadsutjämningen. Dock gäller även fördessa kommuner avsaknaden av incitament att höja inkomstsidan genomförhöjd egen skattekraft, vilket i sin tur gör passiviteten "lönsam" så längedagens system består. Förändringstrycket blir mycket litet på den typen avkommuner och risken är uppenbar att utjämningssystemet medverkar härtill.Det utjämningssystem som finns har sålunda direkt skadliga effekterför samhällsekonomin. Kommuner med hög förvärvsfrekvens straffas.Kommuner där nya jobb skapas straffas. Kommuner som kommer in i ennegativ utvecklingsspiral får inte högre intäkter, även om kommunenanstränger sig för att vända denna utveckling.Nyligen har revisorer dömt ut den s.k. kommunakuten ochföreslår andra sätt att arbeta gentemot kommuner med problem. Dengenomgång som görs i revisorernas rapport är ytterligare en exemplifiering avhur det inomkommunala utjämningssystemet i kombination med ett osuntbidragsgivande till vissa utvalda kommuner undergräver kommunledningarseget ansvarstagande för sin kommuns situation. Fortgår denna process blir detpå sikt förödande för den kommunala ekonomin och självstyrelsen.Vi föreslår att det inomkommunala utjämningssystemet, som också äroförenligt med grundlagens lydelse, ersätts med ett statligtutjämningssystem som tydligt belönar tillväxt och kostnadseffektivitetsamtidigt som det ger goda förutsättningar för alla kommuner med otillräckligskattekraft att fullgöra sina uppgifter.Den moderatabudgetpolitikenÖvergripande målGenom budgetpolitik omsätts vår politiska viljeinriktning tillkonkreta förslag. De överordnande målen för vårtbudgetalternativ är att:- Lägga grunden för en långsiktigt god tillväxtuveckling och ett ökandevälstånd för alla.- Slå vakt om den statsfinansiella stabiliteten genom lägre utgifter, lägreskattetryck och en låg skuldkvot. Budgeten skall vara i balans överkonjunkturcykeln.- Skapa goda förutsättningar för att alla skall kunna växa och förverkligasina ambitioner.- Öka valfriheten och återge människor kontrollen över sin tillvaro och göradet möjligt för alla att räcka till.- Återställa förtroendet för att de åtaganden som måste vara gemensammafullföljs genom prioriteringar av kärnuppgifterna.Inriktningen av budgetpolitikenVår budgetpolitik syftar till att människor genom lägreskatter skall få ett ökat inflytande över sina egna liv medminskade bidragsbehov som följd. Detta uppnår vi genomutgiftstak som leder till lägre offentlig utgiftskvot och ökatutrymme för privat sektor att växa. Vår inriktning påbudgetpolitiken syftar mer till att slå vakt om den enskildesvälfärd än de offentliga välfärdssystemens omfattning. Viprioriterar de utgifter som bidrar till ökad ekonomisk tillväxteftersom det handlar om grundläggande offentliga uppgifter.De statliga utgifternas sammansättning förändras kraftigt idetta syfte.Genom våra utgiftstak lägger vi en stabil grund för att gradvis pressa nerde offentliga utgifternas andel av samhällsekonomin. Därmed uppnås intebara minskad konjunkturkänslighet och stabilare offentliga finanser utanockså ett större utrymme för enskilt företagande och människors fria val.Sverige blir ett mer dynamiskt samhälle och mer rustat att möta de krav ökadinternationalisering ställer.Vår inriktning på finanspolitiken bygger på att de offentliga finansernaskall vara i balans över konjunkturcykeln. skall ha ett ökat privatsparande, inte ett ökat offentligt. I bedömningen av det offentliga finansiellasparandet bör PPM-sparandet inte ingå. Med en sådan bedömning är deoffentliga finansernas överskott väsentligt mindre än vad regeringen redovisardet som - 2002 respektive 23 och detvå kommande åren. Det innebär att regeringens överskottsmål, exklusivePPM-medlen, egentligen i realiteten är knappt en procent för de kommandeåren.För finner vi det med hänsyn till konjunkturen och detangelägna i att nu pressa ner räntekostnaderna befogat att, oavsett om PPMinräknas i målet eller ej, ha ett finansiellt överskott som är högre än vadregeringen satt som mål. För vår del innebär det i praktiken ett överskott pådrygt en procent exklusive PPM, vilket väl svarar mot vårt mål om balansöver konjunkturcykeln.Vår strävan är att pressa ner den offentliga bruttoskulden till under 40procent. De privatiseringar vi genomför bidrar till att vi uppnår detta målunder budgetperioden.Inriktningen av vår skattepolitik syftar till att möta den utmaning som alltrörligare skattebaser innebär. Vi väljer hellre säkra stabila skatteinkomstergenom starka skattebaser än genom höga skattesatser.Skattepolitiken utformas så att den ger människor makt över sin egensituation och premierar arbete, sparande, utbildning och ansvarstagande.Genom att den minskar bidragsberoendet och ökar förutsättningarna förarbete och företagande minskar trycket på de offentliga utgifterna.Rejäla skattesänkningar på arbetsinkomster för alla med inriktning på låg-och medelinkomsttagare gör det möjligt att försörja sig på sina egnaarbetsinkomster. Det minskar behovet av bidrag, vilket bland annat hareffekter på den kommunala ekonomins sociala utgifter.Våra skattesänkningar motsvaras till sin huvuddel av minskade offentligautgifter och har i övrigt en utbudsstimulerande inriktning. Deskattesänkningar som inte motsvaras av minskade utgifter motsvaras i ställetav det finansiella överskott som överskrider såväl regeringens som våraöverskottsmål. De minskade offentliga utgifterna härrör till en stor del tillutgiftsminskningar som inte berör det enskilda hushållets ekonomi.Så innebär till exempel en politik som bryter den snabbt växandesjukfrånvaron inte en belastning på hushållsekonomin utan tvärtom både enbättre ekonomi för den enskilde och en bättre social situation. I vårtbudgetförslag tillför vi väsentligt ökade resurser för att med en mångfald avmedel minska ohälsa och sjukfrånvaro. Den nuvarande utvecklingen avsjukfrånvaron är oacceptabel av både sociala och ekonomiska skäl.Lägre skatter minskar behovet av bidrag och gör det möjligt att med lägreersättningsnivåer uppnå samma nettoersättning som . Lägreersättningsnivåer uppvägs i vårt budgetalternativ av lägre skatter på arbete.Samtidigt gör skattesänkningarna att det alltid lönar sig att arbeta. Detstimulerar fler att söka sig in till arbetsmarknaden och gör att fler villarbetamer. Vårt alternativ innebär betydande strukturförändringar som leder tillbättre förutsättningar att möta den demografiska utvecklingen genom ökatarbetsutbud.Våra privatiseringar innebär liksom skattepolitikens inriktning ett ökatsparande i svenska hushåll. De bidrar till en ökad vitalitet och bättretillväxtmöjligheter för de enskilda företagen.Genom att privatisera väsentligt mer än regeringen kan vi, som viredovisat i tidigare sammanhang, genomföra väsentligt större amorteringar påstatsskulden än regeringen. kan vi avsättastora belopp för investeringar i vägar och järnvägar. Femton miljarder kronorutöver regeringens anslag avsätts inom våra utgiftsramar de kommande treåren. avsätter vi också i engångsbelopp en summa av tvåmiljarder kronor för att etablera ytterligare två självständiga universitetellerhögskolor.Sjukvård och omsorg skall prioriteras inom ramen för de omfattanderesurser som finns i kommuner och landsting.