ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Sk272 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk272av ()Reklamskatten till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om avskaffande av reklamskatten för alla medier. Avskaffa reklamskatten skrev bl.a. följande: Reklambeskattningen har genom såväl sin grundkonstruktion som omvärldsutvecklingen kommit att framstå som ett omodernt och orättvist system för att ta ut skatt. (SOU 1997:53) I konsekvens med detta föreslog också utredningen vars huvuduppdrag egentligen var att undersöka om det gick att bredda skatten att den skulle avskaffas helt. beslöt att avskaffa reklamskatten på reklamtrycksaker, d.v.s. på direktreklam. Många uppfattade detta som ett första steg i en total avveckling av reklamskatten. Så har emellertid inte blivit fallet. Reklamskatten kvarstår alltjämt för ett begränsat antal medier, framför allt dagstidningar och tidskrifter. Reklam i radio, TV, på Internet eller andra nya medier omfattas inte av reklamskattelagen, och den mest påtagliga effekten av att ta bort reklamskatten för direktreklamen blev därför att konkurrenssnedvridningen ökade ytterligare, då direktreklamen utgör en av dagstidningarnas och tidskrifternas främsta konkurrenter. Denna konkurrenssnedvridning är inte försvarbar. Etablerade medier, såväl som nya medier, skall självfallet konkurrera på lika villkor. Reklamskatten snedvrider inte bara konkurrensen utan lagen är också omvittnat svår att tillämpa, oförutsebar och rättsosäker för de skattskyldiga. I detta instämde i stort sett alla remissinstanser i frågan. Även regeringen anförde, när reklamskatten avskaffades på direktreklamen, att dess mening var att skatten borde avskaffas helt. Likväl har ingenting hänt. Det är nu hög tid att gå från ord till handling. Det första steg som togs i och med att reklamskatten på reklamtrycksaker togs bort måste nu följas av ett andra och innebära att reklamskatten avskaffas för alla medier.
mot · GP02Sk273 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk273av och ()Beskattningen av energisparandet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att undanta energisparande åtgärder från fastighetsskatt. Motivering Dagens system av fastighetsskatt missgynnar kraftigt dem som investerat i åtgärder för att spara energi. Det gäller såväl installation av isolerglasfönster som ger tre poäng i fastighetstaxeringen jämfört med en poäng för treglasfönster, värmepumpsystem som ger tre poäng samt pelletskamin som ger två poäng. I det ena politikområdet, energipolitiken, uppmuntras till energisparande bl. a. med bidrag för att installera braskaminer. I det andra politikområdet, skattepolitiken, tar staten tillbaka eventuella bidrag i form av högre fastighetsskatt för dem som hörsammat energiministerns lockrop. Det kan möjligen ses som ett utslag av regeringens kretsloppstänkande. I praktiken straffbeskattas de som investerar i åtgärder som sparar energi. Den bästa åtgärden för att ta bort straffbeskattningen är ett avskaffande av fastighetsskatten. I avvaktan på ett slutligt avskaffande av denna skatt bör ett system införas som innebär att energisparande åtgärder inte inräknas i underlaget för fastighetsskatt. () ()
mot · GP02Sk274 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk274av och ()Avdragsrätt för vidareutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att låta utreda ett system med avdragsrätt för fortbildningskostnader. Motiven för vårt förslag I dagens snabbt föränderliga samhälle finns det inga färdigutbildade personer. Alla är beroende av att kunna vidareutveckla sina färdigheter och kunskaper, men alla ges inte möjligheten. Som systemet är uppbyggt är individerna beroende, dels av om det egna företaget eller organisationen satsar på vidareutveckling, dels av möjligheterna till komvux- eller högskolekurser. finns i princip inte heller någon större marknad för privat vidareutbildning. Egenfinansierad utbildning med dagens skattesystem blir mycket kostsam. Det är av avgörande vikt för framtid att de resurser som finns utnyttjas på bästa möjliga sätt. Vår bästa råvara är vårt humankapital, och det gäller att förvalta detta kapital på bästa möjliga sätt. Det finns därför starka skäl för staten att på olika sätt underlätta vidareutbildning och kompetensutveckling. Ett system med individuella kompetenskonton är ett sätt att underlätta vidareutbildning. Det tar dock främst sikte på att skapa ekonomiska möjligheter till heltidsstudier under en eller flera terminer. Mycket talar för att utbildningskostnader är en investering för framtida bättre jobb och högre lön och därför bör ses som en kostnad för framtida löneinkomster. En avdragsrätt för egna utbildningskostnader bör införas och gälla kurslitteratur, kursavgifter m.m. men inte egna levnadsomkostnader . Därmed öppnas möjligheter för fler att med egna pengar klara en del av sin nödvändiga fortbildning och utveckling. Möjligheterna att införa avdragsrätt för utbildningskostnader bör därför prövas och utredas. () ()
mot · GP02Sk275 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk275av ()Beskattning av reseersättningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändrade regler för beskattning av resor som inte är företagna för förvärvande av inkomst. Motivering Det finns många skäl för att i en radio- eller TV-diskussion ha medverkande som reser till den ort programmet sänds ifrån. Olika typer av debattprogram har ofta anledning att som medverkande ha personer som inte för sin försörjning ägnar sig åt sådan medverkan. Det är både brukligt och rimligt att programföretaget står för kostnaden för resor och eventuell övernattning. Enligt en dom i kammarrätten skall dock dessa ersättningar av programföretaget redovisas som lön till den medverkande, sociala avgifter erläggas och mottagaren betala inkomstskatt. Detta är givetvis orimligt. Det betyder att den person som vill medverka i media för att kritisera statsmakten ska betala skatt till densamma för detta nöje. Låt mig ta ett exempel. Ett diskussionsprogram som sänds från en nordligt belägen stad i vårt land vill ta upp flyktingpolitiken till debatt. En flyktingadvokat som ofta arbetar pro bono ska delta. Flygbiljetter och taxitransporter uppgår till , vilka bestrids av programföretaget. Efter en väl genomförd diskussion, där tittarna fått sakfrågan belyst ur flera synvinklar får så advokaten klart för sig att denna insats får till följd att utöver förlorad arbetsförtjänst ska inbetalas i skatt, för värdet av biljetterna. Skattereglerna bör ändras så att det framstår som tydligt att resekostnader inte ska beskattas då det är uppenbart att den resande inte för inkomsts förvärvande företagit resan.
mot · GP02Sk277 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk277av ()taxeringsvärden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skilja permanentboende från fritidsboende. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om borttagandet av belägenhetsfaktorn för permanentboende. Motivering Den svenska är unik på många sätt men just nu är det de unikt höga fastighetspriserna och därtill höga taxeringsvärdena som på ett mycket drastiskt sätt drabbar den svenska möjlighet att övervintra. De fastighetsköp som sker är övervägande för fritidsboende och ligger på extremt höga prisnivåer. Prisnivåer på fastigheter, som för åretruntboende betecknas som fantasipriser och som bara ett fåtal permanentboende kan konkurrera om, får till effekt att den unikt intressanta skärgårdssamhällen, med fastigheter belägna med havsutsikt, lever i uppenbar risk att tömmas på åretruntboende. Ett borttagande av fastighetsskatten i dessa områden skulle dock inte underlätta för permanentboende, då det skulle ges incitament för än högre fastighetspriser. Därför krävs det en politik som premierar permanentboendet. Inledningsvis är ett förslag att göra åtskillnad avseende fastighetstaxeringen mellan permanentboende och fritidsboende, samt att ta bort belägenhetsfaktorn för de fastboende. Det kan inte vara en acceptabel lagstiftning som är formad på det sättet att fastboende straffas med högre taxeringsvärde bara för att kapitalstarka grannar kan investera i fritidsfastigheter till fantasipriser. Det kan inte vara rimligt att människor som har sin dagliga utkomst i dessa attraktiva sommarsamhällen skall drivas från sina hem för att grannarna har möjlighet att betala flera miljoner för en fastighetsbelägenhet. I har det 99070120000630 (den period som ligger till grund för årets taxering) skett 24 förvärv, varav 5 stycken var för åretruntboende. Av dessa kvarstår 14 förvärv, varav 2 stycken åretrunthus, som underlag för taxeringsvärde 2001. Vi vet att försäljningspriserna för fritidsboende formligen skjutit i höjden och läget är nu akut allvarsamt för de åretruntboendes möjlighet att bo kvar eftersom de blir straffade med höjda taxeringvärden om grannen säljer dyrt. Därför krävs ett skiljande av fastighetstaxeringen mellan fritidsboende och permanentboende.
mot · GP02Sk280 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk280av och ()Deklarationsrutiner Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förbättrade deklarationsregler. Motivering Datumen för inlämnandet av deklarationer varierar beroende på om det är en särskild deklaration eller en förenklad deklaration. För en familj där familjemedlemmarna har olika datum för deklarationsinlämningen gör detta den ekonomiska situationen svår att överblicka. Vidare måste en eventuell fyllnadsinbetalning på större belopp betalas cirka före sista dag för deklarationsinlämning för att räntekostnader skall undvikas. Detta innebär att man även måste göra själva deklarationen i förväg, vilket är helt orimligt. För människor som sålt bostäder eller värdepapper är det svårt att överblicka vilken skatt man skall betala. Detta gäller också för småföretagare och egenföretagare med ojämna inkomster. Först efter bokslut och deklaration är det rimligt att göra en fyllnadsinbetalning. En gemensam sista dag för deklarationsinlämningen bör införas oavsett deklarationstyp. Lämpligt vore den . Sista dag för fyllnadsinbetalning bör vara efter sista dag för deklaration. () ()
mot · GP02Sk281 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk281av ()Företagens resekostnader Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företags kostnader för persontransporter med flyg. med långa avstånd till storstadsområdena får bära mycket stora kostnader för persontransporter. För företag som transporterar gods utgår stöd vid långa transporter. Men många företag i det moderna tjänstesamhället transporterar inte varor, utan de har behov av att transportera sina medarbetare för möten som är oundgängliga för att företagen ska kunna fungera. Kostnaderna för flygresor är mycket betungande. Det moderna IT-samhället minskar inte behovet av resor, snarare tvärtom. Detta har bl a den regionalpolitiska utredningen konstaterat i sitt slutbetänkande . Det är synnerligen angeläget att de berörda företagen får någon form av lättnad i sina resekostnader en flygbiljett från norra till , tur och retur, kan kosta bortåt . Utredningen har anfört att någon typ av extra avdrag för företagen bör kunna införas eller kompensation i annan form. En förbättring av villkoren för avlägset belägna företag är angelägen, och det är därför viktigt att regeringen lägger fram förslag i önskad riktning.
mot · GP02Sk282 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk282av ()Oäkta bostadsrätt Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av skatteregler för s.k. oäkta bostadsrätt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadsrättsmäklares informationsansvar. Motivering Det finns en betydande skillnad mellan att inneha en bostad i en s.k. oäkta bostadsrättsförening och att inneha en vanlig bostadsrätt. Skillnaden består främst i att den som säljer eller köper en bostad i ett oäkta bostadsföretag kan inte få sin reavinstbeskattning uppskjuten vid byte till annan bostad, dvs. när man köper eller säljer sin bostad. Bostadsrättsinnehavaren drabbas av en hårdare reavinstbeskattning än en person som har en vanlig bostadsrätt. För föreningar som ligger på gränsen att betraktas som äkta eller oäkta bostadsrättsförening kan beskattningen dessutom variera år . Kritik är befogat att rikta mot detta förhållande eftersom resultatet vare sig är stabilt eller förutsebart. Det tycks även finnas en dubbelbeskattningsrisk inbyggd i systemet. Problemen blir väldigt kännbara för de personer som inte varit medvetna om dessa skattebestämmelser när man köpt bostaden och kommer som en överraskning vid försäljning av bostaden. Det finns all anledning till en översyn av såväl skatteförfarandet samt informationsansvaret för bostadsrättsmäklare vid försäljning av en bostadsrätt i en oäkta bostadsrättsförening.
mot · GP02Sk283 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk283av och ()Skatteavdrag för bostadslarm Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om avdragsrätt i deklarationen för privata larm och trygghetsanordningar. Motivering Inbrott i villor och lägenheter blir allt vanligare. Allt som lätt kan omsättas i pengar stjäls. Sökandet efter kontanter, värdeföremål och sprit medför i de flesta fall en omfattande förstörelse. Polisens möjligheter att förebygga brott genom patrullering och att framgångsrikt utreda redan timade brott är till följd av personalbrist synnerligen små. Chanserna att återfå det stulna är närmast obefintliga. För att slippa obehaget att få sin bostad vandaliserad och förlora personliga tillhörigheter ofta med stort affektionsvärde väljer alltfler att installera larm och teckna avtal med vaktbolag. Dessa åtgärder medför kännbara kostnader. Medborgarna betalar via skattsedeln avsevärda belopp för att genom rättsväsendets försorg tillförsäkras trygghet till liv och egendom. Då samhället numera inte kan garantera denna säkerhet måste det anses rimligt att styrkta kostnader för larm och bevakning blir avdragsgilla i deklarationen. () ()
mot · GP02Sk284 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk284av m.fl. (m)Mervärdesskatt vid lån av konstverk från utlandet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mervärdesskatt på lån av konstverk. Motivering En väsentlig del av vårt kulturliv är konstutställningar på våra privatägda gallerier och i våra konsthallar. För att öka utställningarnas kvalité och attraktionskraft är det ibland nödvändigt att låna konstverk från utlandet. Genom dessa lån berikas vårt konstliv med stimulans till både konstutövare och besökare på gallerier och i konsthallar. När en utställare, efter ibland mycket arbete, lånar ett berömt och dyrbart konstverk till måste arrangören betala mervärdesskatt vid införseln till . Visserligen får arrangören tillbaka den inbetalda skatten när konstverket återlämnas, dock först när föremålet i fråga lämnas tillbaka, vilket kan dröja . Man tvingas således ligga ute med pengar under en oförsvarligt . För många gallerier och konsthallar är naturligtvis detta en betydande svårighet, särskilt om det är dyrbara konstverk. Om konstverken till en utställning är värderade till måste galleriet betala in en deposition på i form av moms. Det är säkert många konstupplevelser som inte kommer till stånd med denna byråkratiska ordning. Regeringen bör lägga ett förslag till om de nödvändiga ändringarna i vår skattelagstiftning så att denna otymplighet undanröjs. () () () () () () () () () ()
mot · GP02Sk285 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk285av och ()Beskattning av bilismen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av sänkta bränsleskatter. Motivering Den svenska staten är beroende av inkomsterna från en mycket hårt beskattad vägtrafik. Besluten att höja och bibehålla dessa skatter, och då framför allt drivmedelsskatterna, grundar sig ofta på argument om att vi måste ta ansvar för effekterna av utsläpp och andra miljökonsekvenser. Det är uppenbart att ett ökat miljömedvetande är mycket viktigt. Av just denna anledning bör de höga s.k. miljöskatterna inte bibehållas och höjas enbart i tron att detta får positiva effekter på miljön. Vilka signaler ger man, och vilka vill man ge? Lagstiftning och politiska regleringar (genom höga skatter) anses ofta vara lösningen på problem, men har i många fall faktiskt visat sig förvärra dem och till och med skapa nya. Med anledning av detta är det viktigt att man noga funderar på effekterna av samtliga miljöpolitiska åtgärder. Målet med miljöpolitiken måste vara att skapa en genuin ansvarskänsla för miljön hos varje enskild individ. Hur ska man uppnå ett långsiktigt och hållbart kretsloppstänkande utan förståelse och insikt bland vanliga människor? Det är en fråga om upplysning, inte om straffåtgärder, för att nå målet. Förutom att politiker ger signaler som motverkar sitt syfte har höga drivmedelsskatter även andra negativa effekter. Skatten slår orimligt hårt mot vissa samhällsgrupper, vilket ökar missnöjet och minskar förtroendet för politiken. Man säger: Politikerna i , som har sina resor betalda, struntar i oss som måste stå för kostnaderna själva. Detta är en både naturlig och förståelig reaktion. För en normalbilist som kör blir den totala bensinskattekostnaden ca . Är det rimligt? Alternativet för de allra flesta är inte att ta tunnelbanan! Vägtrafiken bidrar med stora belopp till statens inkomster. De sammanlagda inkomsterna för samtliga skatter som belastar bilismen uppgår till ca 73,8 miljarder. Dessa skatter är fördelade enligt följande: Energi- och koldioxidskatt på bensin: . Energi- och koldioxidskatt på diesel: . Moms på bensin och diesel: . Moms på nya/begagnande bilar: . Moms på reparationer/service: . Inkomstskatt/arbetsgivaravgift, tjänstebilar: . En rimlig utgångspunkt för beskattning av bilismen är att den bör motsvara bilismens kostnader, varken mer eller mindre. Under dessa förhållanden kan man konstatera att bilismen är kraftigt överbeskattad. Det är rimligt att bilskatterna täcker statens kostnader för väghållning samt externa effekter som CO2, NOx, buller etc. Dessutom kan man betrakta vägavgifterna som en legitim beskattning av tyngre fordons större utsläpp, likaså bensinens grundpris samt momsen på bilförsäljningar. Vi anser att en av de viktigaste regionalpolitiska reformerna är att sänka bränsleskatterna. () ()
mot · GP02Sk286 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk286av och ()Effektskatten på kärnkraft Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa effektskatten på kärnkraft. Motivering De samlade elskatterna uppgår till c:a . är det enda land inom EU som har produktionsbeskattning. Produktionsskatt på kärnkraft infördes och var då per kWh. Den har senare höjts i omgångar. ändrades den rörliga skatten till en effektavgift som med vissa smärre undantag ska betalas oberoende av om el produceras eller ej. Kärnkraftsföretagen betalar nästan i effektskatt, oberoende av hur mycket el som produceras. Det är som om skulle betala bortemot i produktionsskatt per bil, redan innan planerade bilar börjar tillverkas. Denna skatt är kontraproduktiv både för att den diskriminerar svensk kraftindustri och för att den drabbar alla svenska elkonsumenter. Den medför dessutom negativa miljöeffekter. Skatten har alltid haft rent fiskala motiv både när den infördes och när den senare höjts. Att kalla den för miljöavgift är att vilseleda. () ()
mot · GP02Sk289 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk289av och (m)Bensinskatten till riksdagsbeslut beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförs om bensinpris och bensinskattenivå. beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförs om bilavdrag vid arbetsresor. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring om bilens betydelse i ett fungerande samhälle i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivering Bilisterna har drabbats hårt av prishöjningar på bensinen. En bensinskatt på av priset är orimlig. Höjningarna slår hårt mot alla som är beroende av att använda bilen. Alla som måste ha bil för att kunna ta sig till arbetet. Barnfamiljerna har ett stort behov av bilen för många korta och långa transporter till olika engagemang, barnomsorg, musiklektioner, idrott m.m. som är så viktiga för de unga. Hushållen som med redan hårt beskattade pengar därutöver får betala ytterligare i skatt på bensinen ser med stor oro på de av regeringen med stöd av flera andra partier tidigare aviserade årliga bensinskattehöjningarna. Vi menar att i , där så många på grund av långa avstånd och få fullgoda alternativ är så beroende av bilen, måste drivmedelskostnaderna hållas på en nivå som kan accepteras. Boende i glesbygd måste kunna bo kvar och alla de arbetsplatser som där finns bibehållas. Den levande landsbygden som vi alla vill ha måste kunna utvecklas även framöver. Skatten på bensin bör därför sänkas med mellan 0,75 och per liter. Bensinskatten har av regering och stödpartier försvarats med miljöskäl. Man glömmer att mycket hänt och händer vad gäller ny teknik för renare avgaser, effektivare och bränslesnålare motorer, men också för att människor skall våga satsa på miljövänligare bilar. Bilparken i är betydligt äldre än i många andra länder, varför det är viktigt att stimulera ny teknik och nybilsförsäljningen. Även på bränsleområdet kan förväntas mer miljövänliga drivmedel. Det är för oss också självklart att reseavdragen för arbetsresor måste ökas till en nivå som står i rimlig proportion till bensinprisökningarna utan att höja gränsen för rätten till avdrag. Höjden på denna gräns borde snarare sänkas. Vi konstaterar att bilismen är klart överbeskattad och menar därför att den utredning som från Moderata Samlingspartiets sida tidigare föreslagits med uppgift att belysa bilens betydelse i ett fungerande samhälle nu måste komma till stånd. Gotab, 2001 () (m)
mot · GP02Sk291 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk291av och ()F-skattsedel Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring som gör det lättare att erhålla F-skattsedel. Motivering Vi har länge väntat på ett besked från regeringen att det skulle bli enklare för företagare att erhålla F-skattsedel. , efter RSV:s förslag, har ingenting hänt. För att F-skatt skall beviljas måste den som ansöker visa att han eller hon bedriver näringsverksamhet, vilket kräver självständighet i relationen till en uppdragsgivare. Den som till exempel bara har uppdrag från sin före detta arbetsgivare betraktas inte som självständig. Ofta har skattemyndigheterna krävt så många som fyra eller fem separata uppdragsgivare. Regeringens egen småföretagsdelegation har varit kritisk och påpekat att reglerna är dåligt anpassade efter det moderna arbetslivets krav. För många av dem som söker F-skattsedel är det ofta svårt att bedöma vilka kunder man skall få som företagare. Avknoppning är en högst normal väg till nyföretagande och att ett företag inledningsvis endast har en kund får inte hindra dess etablering skrev delegationen i betänkandet Bättre och enklare regler. Detta synsätt genomsyrade också utredning där slutsatsen blev att formuleringen självständigt bedriven förvärvsverksamhet skulle ändras till med viss grad av självständighet bedriven förvärvsverksamhet. Trots att de flesta remissinstanser varit positiva har regeringen ännu inte lagt fram något förslag. Regeringen har tidigare, 1998, påpekat att LO varit negativ till förslaget. Detta är anmärkningsvärt. Att inte underlätta för företagare att få F-skattsedel missgynnar bl.a. arbetslösa LO-medlemmar. Med det system som gäller hindras många företag att starta och många människor kan bli hänvisade till arbetslöshet och bidrag. Det leder till ett ökat skattetryck och att tjänster aldrig blir utförda utan hamnar i den svarta sektorn. Det förslag som RSV (i rapport 1998:4) föreslog, bl.a. en utvidgning av näringsbegreppet, bör genomföras. () ()