ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Bo222 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo222av och ()Elsäkerhet i offentliga lokaler Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns rätt till en eltrygg miljö i offentliga lokaler. Motivering Hundratusentals barn vistas i samhälleliga lokaler som t ex daghem, fritidshem och skolor. Ett exempel på risker i dessa miljöer är elsäkerheten en fråga som inte uppmärksammats tillräckligt. Konsekvensen av bristande elsäkerhet kan i värsta fall innebära livshotande skador, vilket det också finns tragiska exempel på. är reglerna olika när det gäller elsäkerhet. Som det är har barn ett bättre elskydd på nybyggda fritids än på äldre, vilket rimmar illa med . Barn ska ha lika rätt till en säker livsmiljö oberoende av var de vistas. Utvecklingen i landets kommuner med bl.a. ekonomiska åtstramningar har inneburit att det planerade underhållet och det s.k. riskhanteringsarbetet fått minskade resurser. Frågan bör därför ställas om hur trygga barnen egentligen är i skolan och på dagis. Det finns exempel på goda ansatser för att lösa frågan om elsäkerhet. Ett sådant är . Där har kommunen , med anledning av en motion från () om förbättrad elsäkerhet i kommunens lokaler, föreslagit ett antal åtgärder, som att inventera egna och inhyrda lokaler och lägenheter och att utarbeta ett åtgärdsförslag för installation av jordfelsbrytare. Men det här goda exemplet är tyvärr än så länge mer undantag än regel. Arbetsmarknadens parter inom elinstallationsbranschen (och ) har i olika sammanhang aktualiserat vikten av förbättrad elsäkerhet och påpekat att det finns brister med dagens tillämpning av lag, förordningar och tillsyn. Organisationerna har därför också framfört olika krav på åtgärder i syfte att förbättra elsäkerheten. En åtgärd är att utrusta offentliga lokaler där barn vistas med jordfelsbrytare. Det har påtalats brister när det gäller det statliga resurser och praktiska förmåga att se till att gällande lagar och bestämmelser efterlevs och följs upp i praktiken. Det senare är av mycket stor vikt då systemet med "behörig elinstallatör" är grunden för att elsäkerheten följs i arbetslivet. Det faktum att elektriker inom industrin i snitt har runt 40 timmars vidareutbildning jämfört med för övriga elinstallatörer inger oro. Regelverket för elsäkerheten är teoretiskt sett mycket omfattande. Till detta kommer en strid ström av nya material och tekniska metoder. Mot ovanstående bakgrund föreslår vi att alla offentliga lokaler där barn vistas utrustas med jordfelsbrytare. () ()
mot · GP02Bo227 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo227av ()kommuns länstillhörighet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överföra till län fr.o.m. . Motivering I samband med val anordnades en folkomröstning i . Medborgarna hade att ta ställning till vilket län skulle tillhöra . Resultatet av folkomröstningen blev att av de röstande valde alternativet län och alternativet . Med hänvisning till folkomröstningsresultatet beslutade ett enigt att inge en framställan till regeringen att överförs till län. Denna framställan överlämnades av regeringen till Kammarkollegiet. Kollegiet inhämtade remissyttranden från i , i län, i och i län. Efter att beaktat dessa uppdrog kollegiet åt att utreda förutsättningarna för ett byte av landsting för . Sammanfattningsvis kan man säga att inte såg några avgörande hinder för ett länsbyte för . kom Kammarkollegiet med sitt yttrande i frågan. Kollegiet gjorde bedömningen att en överföring av från till läns landsting innebär fördelar ur näringsgeografisk synvinkel. ingår redan i lokala arbetsmarknad. Även med avseende på andra näringsgeografiska faktorer är sambandet med starkt. En förändring skulle inte medföra några påtagliga ekonomiska konsekvenser för den enskilde kommunmedborgarens ekonomi. En majoritet av befolkningen förordar län framför . Vidare önskar genom sitt fullmäktige att en ändring sker. De näringspolitiska faktorerna samt befolkningens och kommunens önskan att byta län talar, enligt Kammarkollegiet, således för en ändring av läns- och landstingsgränsen för den del av som utgörs av . avslog regeringen kommuns länsbytesansökan. Främsta bevekelsegrunden var att en sådan indelningsändring skulle ha en negativ påverkan på sjukvården i . Andra utredningar, exempelvis , menar att sjukvården inte alls skulle försämras. Kommunfullmäktige i beslutade att skicka in en förnyad ansökan sedan en majoritet i antagit ett uttalande som uppmanade regeringen att följa folkviljan i . Riksdagsmajoriteten sa att en ny ansökan från att få byta från till län från borde regeringen bifalla. Hebys nya länsbytesansökan diariefördes på kommunenhet . Kammarkollegiet fick den först : På Kammarkollegiet säger man att det inte framkommit något nytt och hänvisar till sitt förra utlåtande. Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen legat på ansökan och därmed bromsat handläggningen. , , Kammarkollegiet och majoriteten i går på samma linje som folket i och regeringen ändå väljer att inte tillåta detta, måste man ju fråga sig vilka skäl som egentligen ligger bakom regeringens ovilja till hebyborna?
mot · GP02Bo228 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo228av ()Begränsningar i yttrandefriheten genom privatisering av allmänna platser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om behovet av att köpcentrum och liknande publika platser betraktas som allmän plats. Motivering Demokratin förutsätter debatt, opinionsbildning och ett offentligt samtal. Yttrandefriheten är en förutsättning för demokrati. Men möjligheterna att använda yttrandefriheten blir alltmer en fråga om ekonomiska resurser. Den som har pengar kan köpa reklamplatser, köpa TV-reklam, ge ut tidningar osv och på så sätt ge spridning åt sina åsikter. För folkrörelserna har det offentliga rummet fått ersätta de ekonomiska resurserna. Genom direktkommunikation med medborgarna på gator och torg, utanför affärer och på andra allmänna platser delas flygblad ut, kaffe- och bokborden inbjuder till samtal och mindre tidningar säljs. Egentligen är det en fortsättning på gångna tiders eftersnack på kyrkbacken. En förutsättning för detta är att publika platser är allmänna och att man därmed har rätt att torgföra sina åsikter. Tyvärr går utvecklingen snabbt mot en privatisering av de allmänna platserna och därmed inskränks möjligheten för åsiktsutbyte och opinionsbildning. Framväxten av stora köpcentra med inomhustorg som är omgärdade av stora parkeringsplatser begränsar möjligheterna. Fastighetsbolaget eller köpmannaföreningen som äger marken har enväldig bestämmanderätt över vilka åsikter, föreningar eller rörelser som får sprida sitt budskap. tillåts ingen opinionsbildning alls. Trenden förstärks inne i städerna där affärsgatorna ersätts av inomhusgallerior som också hindrar opinionsbildning av olika slag. I en alltmer mediestyrd verklighetsbild är det personliga samtalet, mänsklig påverkan, alltmer nödvändig om mångfalden ska kunna bevaras i vår demokrati. Då krävs det att människor och organisationer fritt kan föra fram sina uppfattningar, informera och argumentera på de platser där människor finns i vardagen. Därför måste den typen av platser göras tillgänglig för yttrandefriheten. Möjligheten att kommunerna i planbestämmelserna kan föreskriva dessa rättigheter för inomhuscentra, på köpcentra etc. bör prövas. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Bo229 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo229av ()Områden av riksintresse för undvikande av vindkraftverk Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag på områden av riksintresse för undvikande av vindkraftverk. Motivering Antalet vindkraftverk ökar successivt. Redan nu är förfulningen av landskapet på flera håll påtaglig, även om vi har långt kvar till skräckexemplen i . Det är emellertid angeläget att områden av riksintresse för friluftsliv och rekreation redan nu skyddas från s.k. vindmölleparker. Särskilt gäller det att skydda de fria havshorisonterna runt och och skärgårdarna runt och .
mot · GP02Bo232 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo232av m.fl. (kd, m, c)Digital Sverigekarta Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvecklingen av en digital Sverigekarta. Motivering Användningen av geografisk information ökar liksom dess användningsområden. Inte minst framväxten av mobilt Internet skapar allt större behov. , , bedöms vara de klart största tjänsterna inom området mobilt Internet. har genom sitt utgångsläge på kart- och fastighetsdataområdet mycket goda förutsättningar för att bygga upp databaser och utveckla nya företag inom en alltmer global bransch - geografisk informationsteknik, . Informationsteknik öppnar nya möjligheter för visualisering, presentation, möjligheter till rumsliga analyser, konsekvensbedömningar och prövning av alternativa handlingslinjer. Uppbyggnaden av den rikstäckande digitala fastighetsregisterkartan är särskilt angelägen för att påskynda övergången till tillämpningar i det geografiska infomationssystemet GIS, både i offentlig och privat sektor. GIS är ett system där man kopplar information till kartor, bland annat i form av geografiskt stöd för brotts- och händelseinformation samt utvecklingen av positionstjänster. Vi konstaterar att möjligheterna och ambitionerna inom området inte motsvarats av en politisk vilja till snabb och samlad utveckling. Databaserna bör byggas upp betydligt snabbare än vad som sker och dessutom kvalitethöjas. Resurserna för att kunna standardisera och trygga infrastrukturen för GPS, är alltför knappa. satsar betydligt mindre resurser än andra länder inom detta strategiska IT-område. Vi folkvalda från föreslår med tanke på möjligheter till utveckling, rationalisering, miljöförbättringar, tillväxt och ökad sysselsättning att det bör säkerställas resurser för ytterligare investeringar i den digitala Sverigekartan. Vi menar att arbetet med att uppgradera den digitala Sverigekartan med information om planer och bestämmelser bör påskyndas. Genom en snabbare uppbyggnad av digitala databaser med fastighetsinformation och geografisk information kan nya företag skapas inom området geografisk informationsteknik inte minst i . () () ()
mot · GP02Bo233 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo233av ()Yrkesmässig verksamhet i bostadsområden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av lagstiftningen om olovlig yrkesmässig verksamhet i bostadsområde. Motivering Det finns lagstiftning som reglerar var, när och hur yrkessmässig verksamhet får bedrivas. Speciellt i tätbebyggda områden är det angeläget att denna lagstiftning efterföljs för att inte orsaka grannar och kringboende oangelägenheter. Vilken verksamhet som får bedrivas regleras bland annat av stadsplanen. I vissa fall förekommer det att yrkesmässig verksamhet bedrivs utan att erforderliga tillstånd har sökts och därför ej heller beviljats. Detta i sin tur medför att kringboende ej kan överklaga ärendet och ej heller få ändring till stånd. I syfte att minska risken för att yrkesmässig verksamhet etableras på härför ej avsedd tomt bör en översyn av gällande lagstiftning göras.
mot · GP02Bo234 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo234av m.fl. (m)Förslag till riksdagsbeslut beslutar att avskaffa handelsändamålet i . Motivering har detaljhandeln successivt flyttats ut till städernas ytterområden. Anledningen har varit bostadsbyggandets planering, krav på framkomlighet, markpriser samt parkeringsmöjligheter. Detta har kommit konsumenterna till godo genom konkurrens, breddat utbud och sänkta priser. Den nuvarande regleringen av handelsetableringar i kommunernas detaljplaner leder till försämrad konkurrens. Under den borgerliga regeringen ändrades lagstiftningen så att det inte längre var möjligt att reglera handelsändamålet genom att särskilja partihandel och detaljhandel. Kommunerna skulle i sin planering kunna ta hänsyn till näringsfrihet och främjandet av en effektiv konkurrens. har det förekommit fall där och länsstyrelser underkänt detaljplaner antagna av kommunfullmäktige genom att säga nej till etablering av stormarknader. Detta ligger inte i konsumenternas intresse. Det är en angelägenhet att bestämma hur den egna marken skall disponeras, varför det är rimligt att besluten fattas av kommunen, som är bäst skickad att bedöma och avgöra sådana frågor. Länsstyrelser och bör endast kunna upphäva planer när dessa strider mot uttalade riksintressen. Dåvarande Statens pris- och konkurrensverk gjorde 1991 en undersökning av hur etableringar av stormarknader i externa lägen påverkade prisbilden på livsmedel. Vid jämförelsen av en kommun som hade externhandel och en som inte hade det visade det sig att prisnivån på livsmedel var lägre i kommunen med externhandel. De lagstadgade möjligheterna att i detaljplan styra handelsändamålet bör tas bort, eftersom det strider mot konsumenternas intresse av sund konkurrens och lägre priser. () (m) () () () () de () () ()
mot · GP02Bo235 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo235av och ()Målsparande inom bostadssektorn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättrade villkor för målsparande inom bostadssektorn. Motivering Hushållens finansiella sparande är av stor betydelse för såväl samhällsekonomin som för den enskilde. Ett stort, långsiktigt och målinriktat sparande ökar den enskildes ekonomiska trygghet och möjligheter till god ekonomisk planering. De betydande förändringar som har skett i bostadspolitiken har ökat kravet på att de enskilda konsumenterna har ett sparkapital för att kunna förvärva en egen bostad. Den nya upplåtelseformen kooperativ hyresrätt kan komma att vidga den grupp av befolkningen som behöver ett relativt stort sparande för att kunna realisera drömmen om ett gott boende. Den övervägande delen av bosparandet är långsiktig och målinriktad. Här kan som exempel nämnas ett betydande bosparande till en första bostad dels direkt bland barn och ungdom, dels indirekt hos föräldrar och far- och morföräldrar för barn- och barnbarns räkning. Andra exempel är det omfattande likaledes målinriktade sparandet hos äldre hushåll som planerar inför sin pensionering och därvid ofta efterfrågar någon form av äldreboende. Även för samhället borde ett ökat bosparande vara angeläget. Särskilt viktigt är det att reducera den höga skuldsättningsgraden, som varit typisk vid förvärv av såväl nyproducerade som befintliga egnahem och bostadsrätter. Även från sociala utgångspunkter är bostaden ett sparmål som det borde finnas starka skäl att särskilt stimulera. Det är mot denna bakgrund angeläget att långsiktigt bosparande premieras. Tekniskt kan det ske på flera sätt. En möjlighet är att främja ett fondsparande där den årliga räntan återinvesteras och där premien utgår i form av reducerad skatt vid det tillfälle då medlen tas ut för att användas för bostadsförvärv. () ()
mot · GP02Bo236 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo236av ()Expansionsmedel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att inkomsten skall beräknas på samma sätt för den som har enskild firma i lagen (1962:381) om allmän försäkring och i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Motivering För enskild firma finns möjlighet att avsätta expansionsmedel, vilka beskattas då de återförs till inkomsten. Det är förstås bra, det underlättar för egenföretagaren att kunna expandera verksamheten. Det finns en assymetri i betraktandet av dessa expansionsmedel i beräkningen av den enskilde företagarens inkomst. Inkomsten för beräkning av sjukpenning, föräldrapenning och pension räknas efter avdrag för expansionsmedel, medan den inkomst som ligger till grund för beräkning av bostadsbidrag räknas före avdrag. Det betyder att vid beräkningen av bostadsbidrag ingår de expansionsmedel man lagt undan och alltså inte disponerar för privat konsumtion. Vissa enskilda företagare behöver lägga undan expansionsmedel även sådana år då verksamheten inte går så bra, exempelvis behöver en taxiägare lägga undan till en ny bil oavsett om inkomsterna är höga eller låga. Det vore rimligt att ett och samma inkomstbegrepp användes .
mot · GP02Bo238 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo238av ()Jordfelsbrytare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skall ges i uppdrag att arbeta fram en förordning som anger att jordfelsbrytare skall installeras i samtliga byggnader som uppförs. Motivering skall jordfelsbrytare installeras i ledningsgruppcentralerna vid nyuppförande av daghem, fritidshem, grundskolor och bostäder. Det innebär att elsäkerheten gradvis kommer att förbättras i den miljö där våra mindre barn vistas. Men, fortfarande saknar majoriteten av dessa kategorier av byggnader jordfelsbrytare eftersom de tillkom . Det är nu en fråga för kommunerna att öka elsäkerheten i de äldre offentliga byggnaderna och för föräldrarna att öka säkerheten i hemmet. En brist i de nya föreskrifterna är att de inte omfattar samtliga nybyggnationer. Hotell och arbetsplatser behöver också ökad elsäkerhet. Att installera tekniken vid nybygge är varken komplicerat eller kostsamt. Regeringen bör därför ge i uppdrag att utarbeta förslag till en ny förordning där jordfelsbrytare skall installeras i samtliga byggnader som uppförs, oavsett för vilket ändamål.
mot · GP02Bo241 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo241av ()Behov av information om bostadsbidragssystemet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av information om bostadsbidragssystemet. Motivering har i en analys konstaterat att träffsäkerheten i det preliminära bostadsbidraget i princip är oförändrad jämfört med tidigare års avstämningar. konstaterar också att det endast är av bidragshushållen som anmält antingen en högre eller lägre inkomst . Att hushåll har fått återbetalningskrav efter avstämningen beror i huvudsak på att de haft större inkomster än vad de uppgivit vid ansökan. För att förbättra bidragstagarnas kunskaper och förståelse för bostadsbidragssystemets regler pågår ett arbete inom RFV med att vidareutveckla informationen till hushållen. Syftet med informationsinsatserna är att öka kunskaperna om reglerna, men också att verka som en påminnelse om vikten av att, t.ex. anmäla inkomständringar. Vidare konstaterar i sitt betänkande att bostadsbidraget bör läggas om mot ett mer generellt stöd som ett led i att minska marginaleffekterna och förebygga fattigdomsfällor av bostadsbidrag. RFV:s utvärdering visar också att försäkringskassorna beslutar mycket olika i eftergiftsärenden. Man kan därför undra om det också informeras olika om gällande regelverk när t.ex. en bostadsbidragstagare anmäler att bostadsbidraget bör upphöra för att han misstänker att årsinkomsten blir för hög och att han kommer att bli återbetalningsskyldig. Då bör han upplysas om att han inte skall be att bostadsbidraget upphör, för då räknas bara de månader som han har fått bidrag. I stället skall han informeras om att han bör ange en inkomst så att han blir nollad, då räknas alla månader med. Exempel: erhåller januarimaj (5x400 kr) i bostadsbidrag. Enligt tabellerna hade han haft rätt till 12x200 kr, dvs . betalar inte tillbaka de som han egentligen hade rätt till, p.g.a. att han avsade sig bidraget efter maj. Hade han istället anmält en årsinkomst som gjorde att satt bidraget till junidecember hade de betalats tillbaka. Jag förutsätter att regeringen analyserar även detta problem när de avser att göra ytterligare analyser av bostadsbidragets roll och framtida utformning inom ramen för beredningen av samt att RFV informerar om detta vid sin vidareutvecklade information till hushållen.
mot · GP02Bo249 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo249av ()De gemensamma mötesplatserna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att värna de gemensamma mötesplatserna. Motivering Torget har sedan urminnes tider stått som symbol för det demokratiska samtalet. Där har människor kunnat mötas, åsikter utväxlas och åsikter brytas mot varandra i ett fritt meningsutbyte. Torgen och våra centrum är naturliga samlingsplatser. Torgen och våra centrum är naturliga punkter där de politiska partierna har kunnat föra ett demokratiskt samtal, föra ut sin politik, men också lyssnat in stämningar och opinioner. Torgen är demokratiska, varje röst är värd lika mycket, och har den allmänna platsen inte varit till salu. Den har varit lika tillgänglig för den lokala aktionsgruppen som vill rädda kvar ett daghem, som för det stora partiets valrörelse. Detta håller dock i rask takt på att förändras. Runt om i vårt land köps torgen upp av privata intressen. För att få skydd från väder och vind glasas torgen in. Från att ha varit en offentlig plats med tillgång för alla, blir torget eller centrumanläggningen en i och för sig till karaktären offentlig plats, men för åsiktsutbudet och den demokratiska debatten, en i högsta grad privat plats. Plötsligt kan ägaren av den tidigare offentliga platsen avgöra vilka åsikter eller åsiktsriktningar som ska få finnas på torget eller inomhuscentrumet. Dessutom kan det fria åsiktsutbytet plötsligt få en prislapp. Bara den som har råd med avgiften till den privata näringsidkaren ges tillträde till torget eller centrumanläggningen. Ägaren kan också kontrollera vilket material som ska spridas, och materialets innehåll, och kan på sätt se till att icke önskade åsikter sprids i centrum. Denna utveckling hotar det demokratiska utbytet, hotar åsiktsfriheten, och kan på lång sikt minska valdeltagandet och intresset för den demokratiska processen. Det är därför av yttersta vikt att de offentliga rummen garanteras och att tillse att det offentliga åsiktsutbytet förblir offentligt även efter en inglasning eller vid en privatisering av en centrumanläggning. Lagstiftningen bör utformas på ett sådant sätt att dessa fundamentala rättigheter garanteras.
mot · GP02Bo250 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo250av och ()Bostadsbyggandet av seniorlägenheter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att stimulera bostadsbyggandet av seniorlägenheter. Motivering En bra bostad är grunden för ett gott liv, och behov och krav på en bra bostad varierar över en livscykel. Det är därför inte säkert att den nuvarande bostaden är anpassad eller lämplig utifrån äldres ändrade livsförhållanden eller livssituation. är boendealternativen för äldre i stort sätt koncentrerade till de särskilda boendeformerna, dvs det som tidigare benämndes ålderdomshem, och sjukhem. Många äldre vill bo kvar hemma i sin villa eller lägenhet så långt det är möjligt men en del känner sig otrygga och skulle byta bostad om möjligheten fanns. Ett alternativ till ensamhet och isolering kan vara seniorboende med hyresrätt, dvs anpassade lägenheter, kanske i centralt tillgängliga lägen, med gemensamma utrymmen för samvaro. Vi vet att det finns ett ökat intresse hos äldre att flytta till denna form av seniorboende. Kanske inte främst på grund av dålig hälsa utan att man vill bo nära människor med liknande livsstil. Byggandet har dock minskat något beroende på att de höga byggkostnaderna ger dyra boendekostnader. Seniorlägenheter kan ha olika upplåtelseformer men det måste finnas tillgång till lägenheter med hyresrätt för de många äldre som inte vill eller kan köpa en dyr bostadsrätt. Vi anser att stat och kommun har ett ansvar för att det finns bostadsalternativ för seniorer. Enligt vår mening bör regeringen ges tillkänna vad gäller behovet av att stimulera bostadsbyggandet av seniorlägenheter. () ()