mot · GP02A211 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A211av m.fl. (kd)Jämställdhet 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 27 2 Förslag till riksdagsbeslut 28 3 Inledning 31 4 Delad makt och delat inflytande 32 4.1 Lika möjligheter för fritidsintressen 33 5 Lika möjligheter till försörjning och arbete 34 5.1 Att förena familjeliv och arbetsliv 35 5.2 Hushållstjänster 37 5.3 Arbetstid 38 5.4 Lika lön för lika arbete 39 5.5 Jämställdhetsmärkning 41 6 Lika villkor i utbildningsväsendet 41 6.1 Skolans betydelse för jämställdhet 41 6.2 Universitet och högskolor 42 7 Delat ansvar för barn och hem 43 7.1 Föräldraledighet 44 7.2 Rätten att välja barnomsorgsform 46 7.3 Hemarbete och anhörigvård 46 7.4 Kontaktdagar för båda föräldrar 47 7.5 Att vara förälder ett livslångt projekt 47 8 Frihet från sexualiserat våld 49 8.1 Sexuella trakasserier 49 8.2 Våld mot kvinnor 49 8.3 Anknytningsinvandring 50 8.4 Stöd till brottsoffer 52 8.5 Trafficking 53 2 Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen redovisar hur man skall öka kvinnorepresentationen bland myndighetschefer och ambassadörer, i enlighet med vad som anförs i motionen.1 begär att regeringen med anledning av FN:s rapport om jämställdhetsläget i kartlägger de faktorer som kan hämma kvinnor att ta ett ledningsansvar, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka andelen kvinnor i styrelsen i de börsbolag där staten är storägare.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en jämnare fördelning av bidragen till kvinno- respektive mansdominerade idrottsgrenar.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ökad konkurrensutsättning inom offentlig sektor, särskilt inom vård- och omsorgssektorn, för att främja kvinnors arbetsmarknad. begär att regeringen utvärderar jämställdhetslagens betydelse och funktion, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att initiera en nationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 5 § jämställdhetslagen, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att semesterersättning till föräldraledig bör betalas via försäkringskassa. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av svensk lagstiftning i enlighet med det som ministerrådet kommit fram till avseende föräldraledighet och rätten att återta sin tjänst utan försämrade villkor, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om beskattningen av hushållstjänster för att öka kvinnors möjlighet till karriär.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om flexibel arbetstid och arbetstagarens möjlighet att påverka arbetstidens förläggning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att JämO bör ges i uppdrag att i samarbete med arbetsmarknadens parter hitta ett väl fungerande arbetsvärderingsinstrument. begär att regeringen vidtar åtgärder för att komma till rätta med osakliga löneskillnader för handläggarna i , i enlighet med vad som anförs i motionen.5 begär att regeringen ger tilläggsdirektiv till utredningen för jämställdhetsmärkning, i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att man i samband med antimobbningskampanjen särskilt uppmärksammar den könsrelaterade mobbningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en jämställdhetslagstiftning införs i högskoleförordningen.6 begär att regeringen gör en översyn av ensamstående studerandes studiesociala situation, i enlighet med vad som anförs i motionen.6 begär att regeringen gör en kartläggning av regionala skillnader av uttag av pappaledighet med inriktning på att undanröja hinder för ett ökat uttag, i enlighet med vad som anförs i motionen. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring i pensionssystemet så att pensionspoängen automatiskt delas mellan föräldrarna, i enlighet med vad som anförs i motionen.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att uppvärdera hemarbete och anhörigvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fosterföräldraskap bör betraktas som förvärvsarbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om familjerådgivning och föräldrautbildning.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att nämndemän av båda könen bör finnas företrädda vid vårdnadstvister.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försöksverksamhet med stödprogram för pappor.8 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av fridskränkningslagen, i enlighet med vad som anförs i motionen.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att videofilmning bör användas i alla polisdistrikt för dokumentering av misshandel.9 begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 2 kap. 4 e § tredje stycket 2 utlänningslagen, i enlighet med vad som anförs i motionen.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att uppehållstillstånd skall nekas i det fall referenspersonen tidigare dömts för misshandel eller övergrepp mot tidigare sambo eller maka/make.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utdrag ur brottsregistret avseende brott mot 3, 4 och 6 kap. samt meddelande om besöksförbud alltid skall inhämtas.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvinnor som utsatts för misshandel eller våldtäkt skall erbjudas juridiskt biträde och psykolog- eller kuratorhjälp.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökat stöd till nya kvinnojourer.8 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kvinnor som utsatts för upprepat våld av make/sambo, skall ha rätt till polisskydd för att kunna hämta sina personliga tillhörigheter i bostaden.9 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs med anledning av om trafficking i Sverige.7 1 Yrkande 1 hänvisat till FiU. 2 Yrkande 3 hänvisat till NU. 3 Yrkande 4 hänvisat till KrU. 4 Yrkande 11 hänvisat till SkU. 5 Yrkande 14 hänvisat till KU. 6 Yrkandena 17 och 18 hänvisade till UbU. 7 Yrkandena 20, 28, 29, 30 och 34 hänvisade till SfU. 8 Yrkandena 23, 25 och 32 hänvisade till SoU. 9 Yrkandena 24, 26, 27, 31 och 33 hänvisade till JuU. 3 Inledning hävdar att grunden för ett framgångsrikt jämställdhetsarbete är insikten om alla människors lika värde. Den fasta övertygelsen att alla människor oavsett ras, kön, ålder eller social ställning har samma värde och därmed samma rättigheter har lett till en världsvid kamp mot rasdiskriminering, könsdiskriminering, åldersdiskriminering och social diskriminering. Arbetet för ett förverkligande av alla människors lika värde är långt ifrån slutfört och måste ständigt föras. Slaveri, rasism, barnarbete, våldtäkt och lönediskriminering är alla exempel på brott mot mänskliga fri- och rättigheter och de bekämpas bäst om de erkänns som sådana. Varje generation måste på nytt vinnas för det i grunden okränkbara människovärdet och alla människors rätt att förverkliga sina rättigheter och även skyldighet att respektera andras. Vi kan inte begränsa jämställdhetsarbetet genom att betrakta det enbart med utgångspunkt i ett nyttoperspektiv eller utifrån dagens könsroller, som förändras över tiden. Utgångspunkten för arbete för jämställdhet är de internationella fri- och rättighetsdeklarationerna och den människosyn med det universella människovärdet som förvaltas bl a av den kristna traditionen. Jämställdhet är således inte främst en kvinnofråga utan en fråga om mänskliga fri- och rättigheter. Målet är att alla människor skall ges likvärdiga villkor, både formellt och informellt, för att kunna förverkliga sina liv. Varken kvinnor eller män skall diskrimineras på grund av sitt kön. De har lika värde och status. Orättvisor på grund av kön är orättfärdiga. Varje demokratiskt samhälle måste se det som en huvuduppgift att undanröja de fördomar, strukturer, juridiska hinder och traditionella föreställningar som försvårar och förhindrar jämställdhet mellan könen. Varje individs okränkbara värde och rätt till integritet skall vara helt oberoende av kön. förespråkar subsidiaritetsprincipen, vilken innebär att beslut alltid skall fattas på lägsta möjliga ändamålsenliga nivå. Detta gäller generellt för alla politikområden, också för jämställdheten. Statens uppgift är att stå för lagstiftning och fördela resurser till verksamheter. För en reell framgång i jämställdhetsarbetet behövs engagerade eldsjälar, inte minst bland arbetsmarknadens parter på lokal nivå. Statens roll skall vara att stödja och uppmuntra en sådan process. Trots att anses vara ett föregångsland när det gäller jämställdhet finns det fortfarande skillnader som inte kan förklaras på något annat sätt än att diskriminering, fördomar, statiska bilder av könsroller och cementerade maktstrukturer lever och frodas. Otaliga exempel talar sitt tydliga språk; projekt och jämställdhet visar att det är större chans att bli vd för ett storföretag i om du heter än om du är kvinna. De fäder som tar ut föräldraledighet nyttjar av dagarna, och många känner sig motarbetade när de vill vara med sina barn. Män har högre lön än kvinnor inom de flesta yrkesgrupper, och högutbildade kvinnor har i genomsnitt lägre månadslön än högutbildade män. Trots att hälften av studenterna vid universitet och högskolor är kvinnor var det kvinnor i hela professorskåren. Enligt Brottsoffermyndigheten har nästan hälften av kvinnorna efter sin 15-årsdag utsatts för våld av en man, och en färsk enkätundersökning visar nu att rädslan för att utsättas för våld stiger bland kvinnor. har kommit långt i arbetet med jämställdhet, men det är fortfarande långt kvar innan varje man och kvinna har makt över sitt eget liv. Utifrån förslag i propositionen Delad makt delat ansvar (1993/94:147) beslutades under den dåvarande borgerliga regeringen särskilda mål för jämställdhetspolitiken vilka gäller . Det övergripande målet innebär att kvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. Detta övergripande mål delas sedan upp i mer konkreta delmål: En jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Samma möjligheter för kvinnor och män till ekonomiskt oberoende. Lika villkor och förutsättningar för kvinnor och män i fråga om företagande, arbete, anställnings- och andra arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Lika tillgång för flickor och pojkar, kvinnor och män till utbildning och samma möjligheter att utveckla personliga ambitioner, intressen och talanger. Samma ansvar för kvinnor och män för arbetet med hem och barn. Frihet från sexualiserat (könsrelaterat) våld. I denna jämställdhetspolitiska motion har vi valt att utgå från ovannämnda delmål när vi redogör för jämställdhetspolitik. 4 Delad makt och delat inflytande Jämställdhet är en fråga om demokrati. Kvinnor och män skall ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. Därför är det viktigt att män och kvinnor finns representerade i någorlunda lika delar i alla beslutande församlingar. I kan vi glädjas över världens mest jämställda parlament kvinnor. Men är männen i klar majoritet i många beslutande församlingar. Forskningen visar att den erfarenhet som mannen respektive kvinnan har också inverkar på de politiska besluten. En jämn representation är alltså en viktig åtgärd för att skapa förutsättningar för bättre beslut som innefattar både mäns och kvinnors kompetens, perspektiv och prioriteringar. Det är glädjande att kvinnorepresentationen ökat i de politiska församlingarna. Alla partier har ansvar för att den utvecklingen fortsätter. Det är viktigt att den politiska ledningen i ett land är ett föredöme i jämställdhetsfrågor, handling måste överensstämma med ord, i annat fall förlorar politiken och politikerna i trovärdighet. Jämställdhetsministern kritiserar ofta näringslivet för att det finns för få kvinnor på beslutande poster. Det gör det extra viktigt att regeringen månar om måluppfyllelse för egen del. Därför är det mycket anmärkningsvärt att av de 62 myndighetschefer som regeringen utsåg var endast 17 kvinnor. Detta har inte förbättrat statistiken för myndighetschefer totalt, endast en av fyra myndighetschefer är kvinna. Enligt statistik som för transporter och IT tagit fram är ledningarna för , , , och länstrafikens huvudmän bedövande överrepresenterade av män. Detta trots att det inom transportsektorn tas beslut som berör stora delar av samhällsplaneringen. Detta är ett underbetyg åt ett demokratiskt land med en regering som har ökad jämställdhet som ett högt prioriterat mål och som framhåller som världens mest jämställda land. Även vid tillsättning av ambassadörer har regeringen valt att inte tillämpa sina egna doktriner. När regeringen kritiserades för att endast ett fåtal av nyutnämnda ambassadörer var kvinnor, svarade utrikesminister att det inte fanns tillräckligt många kompetenta kvinnor att utse. Detta är ett skamligt underkännande av alla välmeriterade kvinnor. Av de 77 ambassadörer som är stationerade runt om i världen är endast 12 kvinnor. Regeringen bör återkomma till med en plan för hur man skall öka kvinnorepresentationen bland myndighetschefer och ambassadörer. I FN:s rapport om jämställdhetsläget i olika länder som redovisats, får bl.a. kritik för att det finns så få kvinnor på höga poster, inom såväl offentlig som privat sektor. Faktorer som hämmar kvinnor att ta på sig ledningsansvar bör kartläggas för att kunna elimineras. Regeringen bör ges i uppdrag att göra en sådan kartläggning. är staten storägare i sex börsbolag, dessutom är staten indirekt storägare i ytterligare två bolag på börsen. Som storägare har man avsevärda möjligheter att påverka nomineringarna till bolagsstyrelserna. Ingen av de statliga styrelserna har en kvinnlig ordförande och endast ett bolag, , har en kvinna i vd-stolen. I de åtta bolagen fanns 57 ordinarie styrelseledamöter. Av dem var bara fyra kvinnor. En magisteruppsats vid i visar att dialogen blir bättre och klimatet öppnare med fler kvinnor i styrelsen. anser att regeringen bör agera för att öka andelen kvinnor i dessa bolag. 4.1 Lika möjligheter för fritidsintressen Det är viktigt att kvinnor och män, pojkar och flickor ges likvärdiga möjligheter och förutsättningar att utöva aktiv idrottsverksamhet. Kvinnoidrotten drar fortfarande till sig ett betydligt mindre intresse än motsvarande idrott för män. Det gäller såväl i massmedierna som rent allmänt. Arbetet med att påskynda idrottens jämställdhetsarbete är mycket viktigt. Både mäns och kvinnors kunskaper, erfarenheter och värderingar bör tillvaratas och påverka idrottens utveckling. Inom Riksidrottsstyrelsen och övriga centrala verksamma organ råder en jämn könsfördelning. Idrottsrörelsen bör särskilt uppmärksamma jämställdhetsaspekten vid fördelningen av det statliga stödet till idrotten på olika nivåer. Kommuner måste också beakta detta vid sin fördelning av bidrag till föreningar och organisationer. Det är uppenbart att ridskolorna/ridklubbarna, vars utövare till största delen är tjejer, oftast har svårare att hävda sina intressen gentemot de manliga idrotterna som fotboll och ishockey m.m. Liknande problem finns givetvis för andra kvinnodominerade idrotter som simning. Trots klara direktiv från till specialidrottsförbunden finns det en uppenbar risk att de kvinnodominerade idrotterna missgynnas vid förbundens fördelning. I den kommunala prioriteringen är misstankar om denna diskriminerande prioritering ännu mer befogad. kan däremot visas upp som ett positivt exempel på att en kommun arbetar strategiskt för att bidragen skall fördelas jämnt mellan kvinnodominerade och mansdominerade idrottsgrenar. En oberoende utredning bör tillsättas som belyser verkligheten för de kvinnodominerade idrotterna i förhållande till grabbsporterna. 5 Lika möjligheter till försörjning och arbete Svenska kvinnors förvärvsfrekvens ligger bland de högsta i världen. Trots detta har vi en i ett europeiskt perspektiv mycket könssegregerad arbetsmarknad. Kommuner och landsting har i huvudsak varit kvinnornas arbetsmarknad, och många kvinnor gör ovärderliga insatser inom vård, skola och omsorg. Den offentliga sektorn har dock blivit en kvinnofälla. Kvinnors möjligheter till karriär och löneutveckling har begränsats, eftersom det inte funnits flera arbetsgivare att välja mellan. Bemanningsföretagens inträde på arbetsmarknaden samt en ökad mångfald bland dem som tillhandahåller offentligt finansierad service har möjliggjort för bl.a. sjuksköterskor att kunna välja mellan flera arbetsgivare och därmed höja sin lön. av bemanningsföretagens anställda är kvinnor. Vi ser positivt på mångfald, såväl ur brukarens som ur arbetstagarens synvinkel. Ökad konkurrensutsättning av verksamheter inom offentlig sektor, t.ex. äldreomsorg och sjukvård, skulle utveckla den traditionellt kvinnliga arbetsmarknaden. Detta försöker regeringen stoppa genom att förbjuda att sjukhus drivs av olika huvudmän. Maktfullkomligheten över kvinnors arbetsmarknad manifesteras ytterligare genom detta förhållningssätt. Jämställdhet på arbetsmarknaden kan utvecklas effektivare om de viktiga aktörerna engagerar sig för att stärka jämställdheten. Det går mycket bättre att integrera ett jämställdhetsperspektiv på företagen om insatserna har direkt anknytning till företagets behov och om besluten fattas gemensamt av fackföreningar och ledning. Ett bra exempel på hur man kan få olika aktörer att engagera sig i att ge kvinnor ökade möjligheter att göra karriär inom vetenskap, teknik och industri inom energisektorn är det EU-projekt som leds av . I projektet samarbetar svenska och irländska arbetsmarknadsparter och företag. Man satsar hårt på att ändra attityder och förhållningssätt, föra upp lika möjligheter på styrelsernas dagordning och lägga fram förslag till särskilda åtgärder samt upplysningsverksamhet. Nuteks rapport och lönsamhet 1999 visar att arbetsplatser där ett kön dominerar har lägre lönsamhet. Jämställdhet är alltså lönsamt för företag! Undersökningen är gjord på 14 000 svenska företag. De förändringar som krävs för att göra företag och organisationer mer jämställda är oftast åtgärder som ökar hela personalens motivation. Bred kompetensutveckling och decentraliserat beslutsfattande är exempel på detta. Eftersom forskningen visar att jämställdhet lönar sig bör detta avspeglas i företagens rekrytering till ledande befattningar. En skärpning av jämställdhetslagen antogs av . har arbetsgivare haft skyldighet att upprätta en årlig jämställdhetsplan med lönekartläggning. I den nya lagen skulle planen kompletteras med analys av löneskillnader samt handlingsplan för att komma tillrätta med dem. ansåg att försöksverksamhet först skulle genomföras inom offentlig sektor för att påvisa att en dylik lagstiftning inte bara skulle bli en skrivbordsprodukt med ökad administrativ börda. Det har dessvärre visat sig att endast av de privata företagen med mer än 10 anställda har en jämställdhetsplan, vilket varit en skyldighet . Inom offentlig sektor är motsvarande siffra . Ändå är löneskillnaderna störst mellan kvinnor och män inom offentlig sektor. menar att det i första hand åligger arbetsmarknadens parter att i löneförhandlingar och genom kollektivavtal särskilt beakta likalönsprincipen för lika och likvärdigt arbete. Att lagstiftning genomförts betyder att parterna inte tagit sitt ansvar för att motverka de osakliga löneskillnaderna. Hos parterna ligger de största möjligheterna att utjämna orättfärdiga löneskillnader. Ansvaret vilar såväl på arbetsgivare som arbetstagarorganisationer att se till att jämställdhetsplanerna blir verkningsfulla instrument i verksamheten. anser att jämställdhetsplanens betydelse och funktion i arbetet för jämställdhet bör utvärderas. Lagstiftningens roll kontra eldsjälarnas betydelse för framgång bör särskilt belysas. Verksamheten vid Nationellt resurscentrum för kvinnor skall nu integreras i tillväxtavtalen och bli en del av Nuteks ordinarie verksamhet. Resurscentrumet arbetar för att stärka kvinnors inflytande i regionen och stärka kvinnors ställning i samhället. Det totala antalet kvinnliga företagare ökade . Antalet företag som leds av män ökade med . Risken att försvaga kvinnors möjligheter i och med den förestående integreringen får inte underskattas. anser att utvecklingen noga bör följas. Kvinnor satsar ofta på små företag. växer i den takt som självfinanseringsfrågan medger. Ökad tillgång till riskkapital är en väsentlig faktor för en positiv utveckling när det gäller kvinnors möjlighet till företagande. 5.1 Att förena familjeliv och arbetsliv Att det föds allt färre barn i , snart bara 1,5 barn per kvinna, är en varningssignal. menar att politiker, arbetsgivare och fackföreningar tillsammans måste arbeta fram former för ett mer barnvänligt arbetsliv, ett arbetsliv som också möjliggör ett aktivt föräldraskap och där föräldraskap betraktas som en kompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift. Utgångspunkten skall vara att förbättra situationen för barnen och minska föräldrars stress. Regeringen bör ta initiativ till en kampanj på detta område som inledning till ett mer långsiktigt arbete. Arbetet bör ske tillsammans med arbetsmarknadens parter. Många larmrapporter har visat att många barn mår psykiskt dåligt. Samtalen till från barn som känner sig ensamma har ökat. Det är viktigt att mammor och pappor ges möjlighet att få tid tillsammans med sina barn. En generös föräldraförsäkring, möjlighet till föräldraledigt med barnomsorgskonto, avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader och tillgång till god barnomsorg av olika slag som kan väljas efter barnets och föräldrarnas önskemål är viktiga inslag för kombinationen föräldraskap/arbetsliv. Mäns och kvinnors syn på arbetsliv och allmänna inställning till sina livsuppgifter har förändrats . Man upplever att om man skaffar sig barn så kan det utgöra ett alltför starkt hinder för karriär och självförverkligande. Detta kan också vara en förklaringsfaktor till det låga födelsetalet och att kvinnor väntar med att skaffa barn. I en enkätstudie, Familj och arbetsliv , har man undersökt unga mäns och kvinnors attityd till barn och karriär. Många unga kvinnor är positiva till jobb och karriär och skjuter familjebildandet framför sig. För kvinnor är jämställdhet en förutsättning för att kunna göra karriär, medan karriärmannen hellre ser att kvinnan tar hand om hem och barn. Det är allvarligt för en nation om arbetet betonas så mycket att familjebildning blir satt på undantag. En färsk undersökning från , Karriär på lika villkor, visar att dessa förhållanden och synsätt även återspeglas i arbetslivet. Kvinnor tvingas ofta välja mellan familj och att bli chef. Bland de kvinnor på chefsbefattning som deltog i studien var barnlösa. Motsvarande siffra bland män är . Det är också dubbelt så vanligt att manliga chefer har tre barn eller fler. Var tredje kvinna ansåg att hon missat en lönehöjning eller en befordran under sin föräldraledighet. Bland männen som tagit ut föräldraledighet var det endast var tjugonde som ansåg att det påverkat lönen eller befordringschanserna i negativ riktning. Undersökningen visar även hur män och kvinnor erbjuds, accepterar och söker utbildning och befordran. Kvinnor visar intresse och tar initiativ i större utsträckning än män till såväl utbildning som annan vidareutveckling, ändå har männen i större utsträckning fått gå utbildningar och erbjudits chefsbefattningar. Den stora skillnaden mellan män och kvinnor är istället uttag av föräldraledighet. av männen har inte tagit ut någon föräldraledighet alls, jämfört av kvinnorna.