mot · GP02Ju394 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju394av m.fl. (kd)Brottsoffer och kvinnofrid 1 Sammanfattning Ett grundläggande problem i brottsofferutredningar är polisens arbetssituation och resursbrist. anser att det behövs radikala förändringar och större insatser för att hjälpa brottsoffren och då måste också polisens resurser på området stärkas. Vi anser att man bör påskynda frågan om hjälpmedel för kvinnor som lever med överfallshot. Frågan om vistelseförbud har diskuterats. Det är enligt mening oacceptabelt att det är kvinnan som hotas och misshandlas som ska behöva flytta från hem och kommun. Det rimliga är att det är förövaren som flyttar. Lagen om kvinnofrid kom 1998 men det visade sig tidigt att lagstiftningen inte var tillräckligt tydlig. Många anmälningar avskrevs, ofta med motiveringen att brott inte kunde styrkas. Åklagarna hävdar att bevisläget ofta är problematiskt vilket försvårar rättsprocessen. anser att kvinnofridslagen måste utvärderas och eventuellt omprövas. Till kommer 5 0007 000 kvinnor för att leva med en man som bor här. Runt 300 av dessa hamnar efter misshandel på en kvinnojour. kunde kvinnan utvisas ur om den svenske mannen tröttnat på henne innan har gått efter det att kvinnan kommit till . har motionerat om att tvåårsregeln måste ändras för att skydda kvinnan, och ändrades den. anser att lagstiftningen måste förstärkas för att skydda kvinnor som flyttar till för att gifta sig. borde ha en skyldighet att dels kontrollera hur många kvinnor den aktuella mannen tidigare fört in i , dels kontrollera med polisregistret om mannen tidigare misshandlat någon av sina kvinnor. Att utsättas för brott är en skrämmande upplevelse som ofta lämnar bestående men. Det är därför oerhört viktigt att barn som utsatts för brott bemöts av personal som är vana att uppfatta barns språk, signaler och behov. Handläggningen av ett fall av barnmisshandel tar . Detta är för länge tycker som vill införa en tidsfrist för handläggning av barnmisshandelsfall. Brottsofferfonden ska ha en central funktion när det gäller stöd till dem som drabbas av brott. Effektivitet, snabbhet och hög kvalitet vid handläggningen av brottskadeärendena är nödvändigt för att garantera det enskilda brottsoffrets rätt till ersättning och behov av trygghet och stöd. menar att en utredning bör tillsättas för att se över möjligheten att staten, vid skadestånd på grund av brott, förskotterar skadestånd till brottsoffret. Av de pengar som avsätts till stöd till brottsofferjourer anser att det inte bör uppkomma en snedfördelning av resurserna mellan forskning och verksamheter som har direktkontakt med brottsoffren. anser att domstolarnas lokaler ska vara så anpassade att vittnen och brottsoffer inte ska behöva konfronteras med gärningsmannen. Det är inte tillfredsställande att gärningsman, brottsoffer och vittnen hamnar i samma väntrum. anser det viktigt att utveckla arbetet med vittnesstödsverksamheten. Uppbyggnaden av verksamheten bör ske i samråd med och andra berörda organisationer. All kunskap måste tas tillvara. Det är bra att kommunerna utformar sina brottsförebyggande program och trygghetsplaner. Ambitionen har varit hög men enligt regeringens sammanställning visade det sig att det är få råd som utvecklat färdiga program eller planer. Det är därför inte möjligt att med säkerhet kunna bedöma hur dessa används och vilken roll de spelar. Det finns tecken på att handlingarna ibland är så allmänt hållna att de inte kan fungera som konkreta styrdokument. För många kommuner är resursfrågan ett problem. Med ansträngd ekonomi riskeras det brottsförebyggande arbetet att prioriteras bort. De personer som fått nya identitetsuppgifter ska kunna erhålla en skälig ersättning för kostnader som kan uppkomma i samband med de nya personuppgifterna. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 29 2 Innehållsförteckning 31 3 Förslag till riksdagsbeslut 32 4 Kvinnofrid skapa frid för brottsoffer 33 5 Fridskränkningslagen 36 6 Kvinnor som offer för import 36 7 Barn som brottsoffer 38 8 Stöd till brottsoffer 39 9 Stöd till brottsofferjourer 41 10 Brottsförebyggande miljöer 41 11 Anpassade lokaler och vittnesstöd 42 12 Polisens informationsskyldighet 43 13 ansvar för brottsoffer 44 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skyndsamma åtgärder beträffande hjälpmedel för kvinnor som lever med överfallshot. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vistelseförbud för den förövande mannen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av utvärdering av kvinnofridslagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge rätt att i polisregistret kontrollera män som importerar kvinnor till Sverige.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om specialkompetens hos personal som skall handlägga utvisningsärenden av importerade kvinnor, vilka trots anmälan om misshandel utsätts för utvisningshot.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att handläggningstid vid barnmisshandel inte får överskrida . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utredningar om sexuella övergrepp på barn skall ha högsta prioritet och att handläggare av dessa ärenden måste ha hög kompetens. begär av regeringen att en utredning tillsätts för att se över möjligheten att staten förskotterar skadestånd till brottsoffret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurser till brottsoffren i förhållande till forskningsverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att brottsskadeärendena skall handläggas . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att informationsinsatserna till brottsoffret måste förbättras under polisutredning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om obligatorisk utbildning av dem som kommer i kontakt med brottsoffer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tingsrättslokalernas väntrum skall vara så utformade att vittnen, vittnesstöd och brottsoffer inte behöver sitta i samma väntrum som gärningsman. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vittnesstöd skall finnas vid alla tingsrätter och hovrätter . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbildningsinsatser bör vidtas för dem som går in i vittnesstödsverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skälig ekonomisk ersättning bör utbetalas till den som fått ny identitet och ådragit sig omkostnader i samband med identitetsbytet.2 1 Yrkandena 4 och 5 hänvisade till SfU. 2 Yrkande 16 hänvisat till SkU. 4 Kvinnofrid skapa frid för brottsoffer anmäldes 58 846 fall av misshandel och grov misshandel varav 27 614 klarades upp. Varje enskilt fall innebär smärta och förnedring för den utsatta. Utsikterna att brottet skall bli utrett varierar dock kraftigt beroende på var i landet anmälan görs. Definitionen på ett uppklarat brott är antingen att åtal har väckts eller att åklagaren har beslutat om åtalsunderlåtelse eller straffföreläggande, böter i de flesta fall, eller att det inte kan konstateras om något brott begåtts. Detta skall beaktas då en del storstäder uppvisar god statistik i fråga om antalet uppklarade brott. Ett exempel är de lovande siffrorna i , där polisen skriver brott kan ej styrkas på många utredningar, som sedan läggs ned. anmäldes 22 815 brott mot kvinnor i . De vanligaste brotten är olaga hot med 7 200 anmälningar, ofredande med 5 616 anmälningar och misshandel i hemmet av någon kvinnan känner med 5 400 anmälningar. Det beräknas att i genomsnitt 125 kvinnor misshandlas och hotas i . Mörkertalet är emellertid stort och hur många det egentligen handlar om är omöjligt att veta. Lagen om att hustruaga är ett brott har funnits . har våldet inte upphört. Att män fortfarande misshandlar kvinnor i dagens demokratiska samhälle är inget annat än en skam för vårt land. Kvinnan är sällan det enda offret. Barn i en familj där mannen misshandlar är också offer. Alla barn har rätt att växa upp i en trygg miljö. Att se mamma bli misshandlad innebär allt annat än en önskvärd uppväxt. Alla som befinner sig i ett barns omgivning måste därför på ett särskilt sätt uppmärksamma tecken på om barnet mår dåligt och vad det kan bero på. Ett barn i misshandelsmiljö kan lätt komma att växa upp i tron att våld är enda sättet att lösa konflikter och ta efter mammas rädsla eller pappas knytnävar. I ordet människovärde läser vi kristdemokrater in människolivets okränkbarhet, alla människors lika värde och varje människas unika värde. Det våld som många kvinnor utsätts för i vårt land står i skarp kontrast till en värdig människosyn. Vi menar att samhället och alla dess medborgare har en skyldighet att med kraft reagera mot våldet. Ingen människa har rätt att förtrycka en annan människa och därmed förneka henne hennes grundläggande mänskliga rättigheter. Så länge våld mot kvinnor fortgår har vi lång väg kvar till en god samhällsgemenskap. Många kvinnor vågar eller vill inte göra en anmälan mot den man som slår. Med bristande resurser är det dessutom långt ifrån självklart att de kvinnor som väljer att anmäla brottet får den hjälp de behöver. Att barnen också är brottsoffer gör inte saken mindre allvarlig. räknar man med att cirka hälften av alla barn som växer upp med våld i hemmet själva utsätts för våld, men att vara vittne till våld är också en form av barnmisshandel. Både kvinnor och barn som misshandlas skuldbelägger sig själva. Dessutom brottas barnen med dubbla lojaliteter. I det våldsamma förhållandet har mannen ofta ett överdrivet kontrollbehov över kvinnan. För att få förhållandet att fungera och vara till lags anpassar sig kvinnan till de krav som ställs på henne, vilket leder till att hennes livsrum successivt inskränks. Kvinnan i en sådan situation blir också alltmer isolerad och beroende av mannen eftersom hon hindras från att röra sig fritt och träffa vänner och släktingar. får kvinnan höra hur dålig och värdelös hon är. Därmed har en process börjat där hennes självförtroende och självkänsla bryts ned. När hon blir slagen, har hon inga krafter att sätta emot. Normaliseringsprocessen gör att kvinnan förlorar sin normala verklighetsuppfattning och i stället börjar uppleva våldet som det normala. Eftersom den misshandlade kvinnan endast har mannen att relatera till börjar hon att se förhållandet ur mannens synvinkel, vilket innebär att hon tar på sig skulden för att mannen slår. Våldet mot kvinnor har blivit allt grövre. Nästan allt fysiskt våld innehåller någon typ av sexuellt tvång, en företeelse som tilltagit , enligt Kriscentrum . Det som ofta blir avgörande för att kvinnor skall söka hjälp är att de misshandlas så allvarligt att de hamnar på sjukhus. anser att de åtgärder som polisen kan använda sig av för att skydda hotade målsägande och vittnen är tillräckliga i de flesta fall. Men frågan är hur dessa redskap kommer till användning. har utarbetat en brottsofferhandbok som kan tjäna som teoretisk och praktisk handledning. Det är bra, men det räcker inte. Ett av de grundläggande problemen är polisens arbetssituation och resursbrist. Det behövs radikala förändringar och större insatser för att hjälpa brottsoffren och då måste polisens resurser på området stärkas. Detta gäller både utbildningsinsatser och utredningsresurser. Men det gäller också hjälpmedel som kan underlätta för den hotade kvinnan om hon råkar ut för ett överfall. Många kvinnor som vill ha överfallslarm har inte fått det. Frågan om pepparspray och andra hjälpmedel diskuteras. Vi anser att man bör komma till beslut när det gäller hjälpmedel för kvinnor som lever med överfallshot och tillföra resurser för att tillgodose dessa behov. Frågan om vistelseförbud har diskuterats. Det är enligt vår mening oacceptabelt att det är kvinnor som hotats och misshandlats som skall behöva flytta från hem och kommun. Det rimliga är att det är förövaren som måste flytta. Angående polisens utbildning för att kunna bedriva arbetet på ett effektivt sätt står det i regleringsbrevet att utredningsarbetet skall vara rättssäkert, effektivt och ändamålsenligt. Andelen uppklarade brott skall öka. I verkligheten är det inte lika enkelt. Resursbrist och bristande utbildning inom polisväsendet leder ofta till att ärenden och åtal läggs ned. Åklagare hävdar att de inte får tillräckligt väl utförda utredningar och dokumentation från polisen och att de därmed inte kan lägga fram bevis. Utbildningsinsatser har satts in för att ge poliser specialkunskap då det gäller kvinnovåld men insatsen har ännu inte lett till några större resultat. 5 Fridskränkningslagen När lagen om kvinnofrid kom visade det sig att lagstiftningen inte var tillräckligt tydlig. beslutade att göra ändringar i lagen. Det nya förslaget skulle bli ett mer heltäckande och tydligare lagförslag. Vi kristdemokrater reserverade oss emot den så kallade förstärkningen och ansåg att regeringen borde ha gjort en grundligare analys av bestämmelsen om fridskränkningsbrott innan man presenterade sitt förslag till ändring. Vi framhöll vår oro över att den i hast framtagna ändringen som föreslogs skulle leda till nya tillämpningsproblem, en risk som påtalades även av Lagrådet. Bakgrunden till att ett nytt förslag presenterades var en dom i . Där konstaterade att den gällande lagstiftningen om grov frids- och kvinnofridskränkning skulle tolkas så att det för en fällande dom krävdes att det förelåg ett tidigare konstaterat brott, utöver vad som omfattades av åtalet. Detta ansågs vara en klar inskränkning i förhållande till vad som var avsikten med den nya lagen . Det konstaterades att lagstiftningen inte höll måttet och att många kvinnor på grund av otydligheten i lagen inte hade fått det skydd som de hade rätt till. Regeringen ville i all hast ta fram ett nytt förslag som skulle förstärka lagen men misslyckades på nytt. Tanken med lagstiftningen mot frids- och kvinnofridskränkning var att betona allvaret i den systematiska kränkningen. anmäldes 1 000 kvinnofridsbrott. av de anmälda brotten ledde till åtal. I av fallen väcktes åtal för ett annat brott än grov kvinnofridskränkning, vanligtvis misshandel. av anmälningarna avskrevs, oftast med motiveringen att brott inte kunde styrkas, och resterande av brotten är fortfarande under utredning. Åklagarna hävdar att bevisläget ofta är problematiskt, vilket försvårar rättsprocessen. Ingen utvärdering har gjorts efter den så kallade förstärkningen av lagen. Vi anser att kvinnofridslagen måste utvärderas och omprövas på nytt. 6 Kvinnor som offer för import Till kommer 5 0007 000 kvinnor för att leva med en man som bor här. Bland dessa finns tyvärr de som kan betecknas som offer för en cynisk form av import, eller förmedlingsverksamhet som det kallas med ett finare ord. Kvinnoimport har förekommit . Många kvinnor ser i erbjudandet en möjlighet till ett nytt liv. Runt 300 av dessa hamnar på en kvinnojour på grund av misshandel. Ofta kan dessa kvinnor inte språket och de har ingen kunskap om kulturen i det nya landet. Många har lockats hit med drömmen om ett fint hus, pengar och en dräglig tillvaro. Denna illusion grusas snart av en bister verklighet där kvinnan blir ett offer för en man som utnyttjar henne både fysiskt, psykiskt och sexuellt. kunde kvinnan utvisas ur om den svenske mannen tröttnat på henne innan gått efter det att kvinnan kommit till . har motionerat om att tvåårsregeln måste ändras för att skydda kvinnan. Den så kallade tvåårsregeln ändrades . Enligt den nya lagen skall kvinnan ha möjlighet att stanna om hon brutit förhållandet på grund av misshandel. Enligt för kvinnojourer i har den nya lagen inte inneburit någon förbättring i verkligheten. Kvinnor som borde fått stanna har inte fått det. Dessutom kan lagen indirekt anses etniskt diskriminerande. Det står uttryckligen i lagen att om våldet inte varit grovt kan kvinnan utvisas, vilket tydligen innebär att utländska kvinnor får utsättas för ett visst mått av våld, vilket ingen svensk kvinna förväntas göra. I de två fall som valt som vägledande praxisfall i tolkningen av den nya lagen, handlar det inte om lite våld. I det ena fallet har en kvinna blivit misshandlad, hotad och våldtagen av sin man upprepade gånger. Trots att mannen dömts för våldtäkt sex gånger och olaga hot två gånger bedömde inte dessa övergrepp som tillräckligt allvarliga för att bevilja uppehållstillstånd. Även i det andra fallet var våldet så grovt att skälen för att stanna borde ha räckt. Ändå utvisades kvinnan. I annan kristdemokratisk motion framförs yrkanden på ändringar av här nämnd lag. De kriterier som därutöver ligger till grund för bedömningen är hur etablerad kvinnan blivit i det svenska samhället. I verkligheten är det så att det är näst intill omöjligt för dessa kvinnor att etablera sig i samhället eftersom de ofta hålls isolerade från alla andra av sina män. Det finns exempel på män som importerat inte mindre än tolv utländska kvinnor. En man har varit gift med åtta av dem och sambo med fyra. Han har suttit i fängelse för kvinnomisshandel och anmälts för misshandel ett flertal gånger av olika kvinnor, men utan att dömas. En annan man har tagit hit en kvinna . Tre av dem har bott hos kvinnojourer sedan de misshandlats och hotats av mannen. När en man ansöker om att få ta in en kvinna till som skall bli hans hustru har ingen befogenhet att granska mannens förflutna för att se om han är dömd för sexualbrott eller liknande. Har fått kunskap om att något inte står rätt till i mannens liv kan man ändå inte gå in och förhindra tillståndet, möjligtvis fördröja det. Lagstiftningen måste förstärkas för att skydda kvinnor som flyttar till för att gifta sig. borde ha en skyldighet att dels kontrollera hur många kvinnor den aktuella mannen tidigare fört in i , dels kontrollera i polisregistret om mannen tidigare misshandlat någon av dessa. 7 Barn som brottsoffer Trots att regeringen antagit en strategi för hur man skall förverkliga återstår fortfarande en rad åtgärder för att förbättra barnens situation. Det är angeläget att kontinuerligt se över hur vi kan hjälpa barn som utsätts för brott. Står dessutom barnet i beroendeställning till brottslingen krävs extra insatser. Barn kan inte värja sig på det sätt som vuxna kan. Barn kan inte välja sin värld. Att utsättas för brott är en skrämmande upplevelse som ofta ger bestående men. Det är därför oerhört viktigt att det barn som utsatts för brott bemöts av personal som är van att uppfatta barns språk, signaler och behov. , polisen och åklagaren måste få adekvat utbildning och stöd i sitt arbete. I expertrapporten Den rättsliga hanteringen av doktorand och docent , juridiska institutionen vid , sägs följande: Dagens rättssystem tar inte tillräcklig hänsyn till barns intressen och den kunskap som finns om barn. Barn har ibland svårt att uttrycka i ord vad de varit med om. Det händer att en fullständig bild av händelseförloppet kommer fram först efter åtskilliga samtal. Ett fåordigt och motvilligt svar får därför inte sätta barnets trovärdighet på spel. Alla som i sitt arbete eller uppdrag kommer i kontakt med barn som utsatts för brott behöver ha förståelse för de särskilda förutsättningar som gäller. Förverkligandet av är en ständigt pågående process. Barn som brottsoffer har rätt till en högkvalitativ och rättsligt säker behandling. Polisens och åklagarnas handläggningstider och arbetsmetoder (SOU 2000:42) presenteras en BRÅ-studie om handläggningstider vid polisanmäld barnmisshandel. Där kan man avläsa att det i genomsnitt för hela riket tog att handlägga ett fall av barnmisshandel /97, en ökning /91. I tog det per fall. Barn är brottsoffer som måste få stöd, och kan avgöra ett helt liv. I nämnda betänkande föreslår man att en tidsfrist införs när det gäller förundersökning som avser brott enligt kapitel 3,4 eller 6 i , där målsäganden vid tiden för anmälan inte har fyllt . Förundersökningen skall, enligt kommitténs förslag, avslutas och beslut i åtalsfrågan skall fattas så snart det kan ske och senast efter det att anmälan har upprättats. menar att tre månaders handläggningstid inte får överskridas. anmäldes 938 fall av misshandel av barn i åldern och 5 625 fall av misshandel av barn i åldern . av dessa fall uppklarades. Antalet anmälda sexualbrott mot barn har ökat . Sexuellt utnyttjade barn är kränkta och utnyttjade brottsoffer. Precis som i fallet med barnmisshandel finns ett stort mörkertal i fråga om sexualbrott. Brott som begås i det privata anmäls generellt sett i lägre utsträckning än brott som begås på allmän plats. Dessutom anmäls brott där förövaren och offret är bekanta med varandra i lägre utsträckning än om de är obekanta. Mörkertalet är också större om offret är ett barn eller en ung person och speciellt om brotten begås inom familjen. Således kan man anta att en stor andel av de sexualbrott som begås aldrig polisanmäls. Det innebär alltså att man utifrån kriminalstatistiken inte kan dra några säkra slutsatser om den faktiska brottslighetens omfattning. Andelen uppklarade sexualbrott mot barn 1998 var för våldtäkt mot person och för sexuellt utnyttjande av person . Av 300 våldtäkter mot barn uppklarades . ledde till åtal, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse. Förutom de barn som själva utsätts för misshandel eller andra övergrepp är även de barn som inte får växa upp under trygga förhållanden i realiteten brottsoffer. På flera håll i landet har man upprättat verksamhet där man tar emot barn som växer upp med missbrukande föräldrar och föräldrar som har psykiska besvär. I tar man också emot barn som vuxit upp i hem där misshandel varit en del av vardagen. Det är angeläget att verksamhet som riktar sig till barn med svåra uppväxtförhållanden får ekonomiskt stöd i våra kommuner. Rehabiliterande insatser är av stor vikt för att dessa barn skall kunna växa upp till trygga vuxna människor. I regeringsförklaringen skriver regeringen: Alla barn ska ha rätt till en bra start i livet. Det är nu Internationella , och antogs. Trots att har gått sedan konventionen antogs är det fortfarande svårt att få kommuner, landsting och stat att efterleva densamma. FN:s granskning av hur följer samt ett flertal undersökningar visar att besparingar i samhället har gjort barns och särskilt utsatta barns situation svårare. Fallskärmarna i barnens liv har blivit allt bräckligare och barn faller lätt rakt igenom samhällets skyddsnät. 8 Stöd till brottsoffer I FN:s deklaration om brottsoffers rättigheter anges vissa grundläggande principer som skall gälla för brottsoffer. Det handlar bland annat om rätt till skadestånd från gärningsmannen och från staten samt rätt till erforderlig medicinsk, psykologisk och social hjälp. I deklarationen anges bland annat att brottsoffren skall behandlas med respekt och medkänsla samt skyddas av rättsordningen. Vidare står att system skall skapas så att brottsoffren snabbt och enkelt får gottgörelse. Verkligheten ser helt annorlunda ut. Vart tredje brottsoffer saknar, när polisutredningen är färdig och rättegången avslutad, förtroende för rättsväsendet. Brottsforskaren och doktoranden i psykiatri har på uppdrag av , och undersökt frågan. Bristande information ansågs vara det allvarligaste problemet. av de tillfrågade fick ingen information om brottsofferjourernas verksamhet. Detta är oacceptabelt. fick aldrig information av polisen om att de hade rätt att få veta vad som hänt i ärendet. På frågan om man skulle anmäla en liknande händelse svarade var femte att han/hon var osäker. visste inte och svarade nej. Behovet av stöd och hjälp till brottsoffer är stort. Ett kriminellt övergrepp drabbar inte heller enbart de direkt berörda. Barn och övriga anförvanter, arbetskamrater och vänner kan också påverkas. Nämnda utredning (1999) visade också att av de tillfrågade kom i kontakt med åklagare först på rättegångsdagen.