mot · GP02T454 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T454av m.fl. (m)Utgiftsområde 22 Kommunikationer Förslag till riksdagsbeslut anvisar till utgiftsområde 22 Kommunikationer för 24 . anvisar till utgiftsområde 22 politikområde 36:1 : Administration för . anvisar till utgiftsområde 22 politikområde 36:2 Väghållning och statsbidrag för 2 utöver vad regeringen föreslår, således 15 . anvisar till utgiftsområde 22 politikområde 36:3 : Administration för . anvisar till utgiftsområde 22 politikområde 36:7 Ersättning till fritidsbåtsändamål för . beslutar i enlighet med vad som i motionen anförs om avveckling av politikområde 36:8 Bidrag till sjöfarten. anvisar till utgiftsområde 22 politikområde 36:8 Bidrag till sjöfarten för budgetåret . anvisar till utgiftsområde 22 politikområde 36:10 : Administration för budgetåret . anvisar till utgiftsområde 22 politikområde 36:13 Rikstrafiken: Trafikupphandling för . anvisar till utgiftsområde 22 politikområde 37:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter för . anvisar till utgiftsområde 22 politikområde 37:3 Ersättning till för grundläggande kassaservice för budgetåret . avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät. Inledning I övriga kommittémotioner har vi redovisat vår syn på de principer som vi anser skall gälla för den långsiktiga trafikpolitiken. I denna motion återkommer vi med de förslag som berör anslagsyrkanden. Våra utgångspunkter grundas i hur en effektiv infrastruktur skall vara utformad samt om behovet av att genom sänkta statsutgifter och sänkta skatter åstadkomma bättre förutsättningar för företagande, tillväxt och nya jobb. Staten har ett ansvar för den gemensamma infrastrukturen och skyddet för liv, hälsa och miljö. Det skall finnas en tydlig koppling mellan nyttjande och finansiering av infrastrukturen, och det bör råda konkurrensneutralitet inom och mellan de olika trafikslagen. och affärsdrivande verk skall bolagiseras, konkurrensutsättas och privatiseras. Förslag till utgiftsområde 22 I tabellen nedan återfinns ett sammandrag av våra förslag. Endast de anslag som berörs finns med och endast dessa kommenteras: Tabell 1: 36:1 : Administration Vi föreslår en minskning av anslaget, jämfört med regeringens budgetproposition, med . Det arbete som startat inom , med krav på ökade rationaliseringar, bör med kraft fullföljas. 36:2 : Väghållning och statsbidrag Vi föreslår en ökning av anslaget, jämfört med regeringens budgetproposition, med 2002. Det innebär ökade resurser till vägutbyggnad samt möjliggör åtgärder i syfte att minska antalet dödade i trafiken. En ökning av anslagen till det enskilda vägnätet ger landsbygdsboende förbättrade kommunikationsmöjligheter och ökad trygghet i vardagen. 36:3 : Administration Vi föreslår en minskning av anslaget, jämfört med regeringens budgetproposition, med . En effektivisering och besparing bör ske genom att hela produktion upphandlas. konkurrensutsatta verksamheter skall bolagiseras för att verkets olika roller skall kunna tydliggöras. 36:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. Vi föreslår en minskning av anslaget, jämfört med regeringens budgetproposition, med . Anslaget är egentligen en restpost i verksamhet och har bara i ringa mån koppling till fritidsbåtar. kostnader bör generellt kunna minskas genom fortsatt rationalisering och en förändrad organisation, inte minst inom sjöräddningsverksamheten. 36:8 Bidrag till sjöfarten Vi föreslår en minskning av anslaget, jämfört med regeringens budgetproposition, med . Enligt regeringens förslag skall sjöfartsstödet fortsättningsvis betalas via budgetens inkomstsida. Enligt vår uppfattning bör avvecklingen av det nu gällande anslaget kunna genomföras snabbare och någon ny medelsanvisning ej behövas. 36:10 Vi föreslår en minskning av anslaget i förhållande till regeringens budgetproposition med . Det är vår uppfattning att statligt företagsstöd till svenska rederier inte skall utgå. blir därigenom överflödig. 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling Vi föreslår en minskning av anslaget, jämfört med regeringens budgetproposition, med . Genom en effektiv upphandlingsorganisation och ett ökat samarbete med trafikhuvudmännen bör en rimlig trafikstandard kunna erhållas, även med det av oss föreslagna lägre beloppet. Andra trafiklösningar än tågtrafik bör också kunna prövas. 37:3 Ersättning till för rikstäckande kassaservice I propositionen föreslås att ersättningen till för grundläggande kassaservice fördubblas till . numera har ombildats till ett aktiebolag, och därmed verkar under andra förutsättningar, har uppenbarligen inte uppmärksammats av departementet. Genom medlemskap i unionen är statens frihet att lämna statliga bidrag till olika självständiga företag kraftigt begränsad. För att klarlägga Postens ansvar måste regeringen definiera vilka uppgifter som hör till kärnverksamheten. krav att tillhandahålla kassaservice är rimlig, men lösningarna kan vara olika beroende på lokalisering och efterfrågan. Genom förändrade tekniska förutsättningar har de postala verksamheterna mer än halverats och efterfrågeminskningen fortsätter med mellan tio till femton procent . har Posten strävat efter en anpassning av kontorsnätet som motsvarar behovet och även genomfört mindre lyckade försöka att diversifiera kassakontorens produktutbud. Anpassningen av kassaservicen har inneburit att Posten arbetat med olika lösningar för kontorsdriften. Post i butik och utökad lantbrevbäring är exempel på detta. Lantbrevbäring är en landsbygdens livsnerv och skall bibehållas, men kan liksom övriga posttjänster efter upphandling i konkurrens mycket väl utföras av entrepenörer. I och med bolagsbildningen måste dock arbetet intensifieras. En ny organisation för kontorsnätet beslutades därför av . Ett olyckligt uttalande av näringsministern uppfattades av som ett förbud från ägaren att genomföra den tänkta organisationsförändringen. Därmed kom i ett tvångsläge. Det påbörjade arbetet fick delvis avbrytas med stora kostnader som följd. Ett anslag för att täcka beräknade förluster för kassatjänsten infördes . Dåvarande Postverket redovisade dock aldrig några beräkningar av hur stor denna förlust var, inte heller har man någonsin redovisat hur de från staten erhållna medlen disponerats. Beloppet om , som utgått , verkar istället ha varit en lagom stor summa för att förbättra resultaträkningen. förutsätts nu inrätta ett nytt monopol för kassaservice, en tjänst som inte finns definierad i lag och som möjligen kan komma att fastställas i en senare proposition. Gemenskapsrätten har långt större krav på regler för statlig upphandling, och något nytt monopol för kassatjänst finns inte i unionen. Förslaget strider också helt klart mot de regler som gäller i lagen om statlig upphandling (1992:1528). Möjligheten att tillhandahålla begränsad kassatjänst på mindre orter finns även hos andra aktörer än . Ett grundläggande krav måste därför vara att kraven på kassaservice definieras till omfång och innehåll, att korrekta anbudshandlingar upprättas och att upphandling av tjänsten sker med iakttagande av de regler som gäller för offentlig upphandling enligt svensk lag och gemenskapsrätten. Vi avvisar regeringens anslag på för ersättning till för rikstäckande betalningsservice. Banavgifter täcker staten en stor del av kostnaderna för underhåll av järnvägen med budgetmedel. Enligt fjolårets budgetproposition täcks endast en fjärdedel av kostnaderna för banhållningen med banavgifter. Så långt det är möjligt skall de olika trafikslagens kostnader bäras av den egna verksamheten. Därför bör, enligt vår mening, drifts- och underhållskostnaderna på järnvägsområdet långsiktigt huvudsakligen täckas av trafikavgifter. Regeringen bör därför återkomma med förslag som uppfyller dessa krav. Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät Regeringen föreslår en förlängning av lagen i fråga från till . Vi avvisar nu liksom tidigare förslaget till kreditering av kommunernas skattekonto, vad gäller avdrag för bredbandsutbyggnad, och därmed avvisar vi också förslaget till prolongering av lagen. Marknaden klarar av att bygga ut bredbandsnäten i kommunerna utan stöd. Vi avvisar även tekniken med skatteavdraget eftersom det är ett sätt att komma undan utgiftstaket. Vi avvisar i princip även förslaget om skatteavdrag för företag och fastighetsägare. Verksamheter som förs i rörelseform kan göra avdrag för sina kostnader. Vi kan däremot tänka oss en avdragsrätt för installationer hos enskilda personer. De saknar möjligheten att dra av sina kostnader, och stödet kommer att leda till ökad uppkopplingstäthet. () Tom () () () () () () () Per () () ()