mot · GP02A246 · 2001-10-05 00:00:00 — Då kan man ägna sig åt barnen under deras vakna timmar och arbeta när barnet sover eller befinner sig i skolan. Man minskar också restiden. distansarbetar cirka 200 000 människor i landet. Vi ser också positivt på så kallade job-sharing, där två parter med likartad kompetens delar på ett jobb för att klara till exempel barnomsorg på ett familjenära sätt. Arbetstidsförläggning som går väl att förena med familjeliv är en angelägenhet för framtidsinriktade arbetsgivare. Underlätta dubbelarbetet Stress är som tidigare nämnts inte enbart en arbetsmarknadsfråga. För många kvinnor är stressen utanför jobbet det stora problemet. Professor vid påpekar att hela den sociala situationen kan utlösa utbrändhet. De flesta män uppger situationen på arbetsplatsen som den främsta källan till stress. För kvinnor är livet utanför jobbet en minst lika viktig stressfaktor, menar professor som arbetar med kvinnor med stressrelaterade sjukdomar. Studier gjorda och mitten av visar att kvinnor generellt sett har större utsöndring av stresshormonet noradrenalin. stiger kvinnans adrenalinhalt kraftigt och når sin topp . Då har mannens stresshormon lagt sig tillrätta efter en liten topp . En studie på 300 kvinnor, som vårdats för akut kranskärlssjukdom i åldern , visade att den stress som var förknippad med familjelivet utgjorde den största faran för hälsan. Många män i den yngre generationen har en situation som mer liknar kvinnans, tror . Dock finns det inga studier som undersökt detta. anser att stressen måste minska också i hemmen. Möjligheten att köpa privata tjänster, såsom städning, tvätt, trädgårdsskötsel, fönsterputsning, bilvård och så vidare, måste öka. Det ger möjlighet för familjer att frigöra tid för fri användning istället för att, som , producera alla dessa tjänster själva. Sänkt skatt på hushållstjänster skulle ge lägre priser och ett antal nya jobb. Det skulle möjliggöra även för låg- och medelinkomsttagare att kunna välja bort arbetsuppgifter i hemmet, till förmån för andra aktiviteter alternativt vila. För många människor, främst kvinnor och småbarnsföräldrar, är dubbelarbetet mest påfrestande inte arbetstidens längd i sig. På grund av våra höga skatter lägger vi i ned mycket tid på sådant som man köper i andra länder. Om vi vill lätta på arbetsbördan är det bättre att skapa förutsättningar för alla att köpa hushållstjänster än att sänka arbetstiden för alla. Det kan ske genom att hushållstjänster berättigar till en skattereduktion på av arbetskraftskostnaden. En sådan reform skulle förbättra förutsättningarna för den vita marknaden för hushållstjänster. Det skulle öka jämställdheten, eftersom det fortfarande ofta är kvinnorna som har huvudansvaret för hemmet och barnen. Genom vårt förslag tror vi att fler kommer att köpa hushållstjänster och därmed också underlätta för både män och kvinnor att förena yrkesarbete med föräldraskap och fritid. Vidare skulle vårt system öka sysselsättningen och göra många svarta jobb vita. Flexibel arbetstid Ett gott arbetsklimat kännetecknas av ett stort medinflytande för personal. En av de allra viktigaste faktorerna för den enskilde är att få påverka omfattning och förläggning av arbetstider. Ett ökat utrymme av självvalda arbetstider ger också en positiv inverkan på arbetsklimatet och minskar stressfaktorn. Enligt SCB:s statistik anser av alla anställda att de har inflytande över arbetstidens förläggning. Andelen har ökat markant . Detta system gynnar alla parter på arbetsmarknaden. Sju av tio företag tillämpar en flexibel förläggning av arbetstiden. Arbetstagaren har önskemål om att få påverka arbetstidens förläggning. Arbetsgivaren har önskemål utifrån verksamhetens behov. Givetvis kan konflikter i önskemålen uppstå. Dessa kan bara lösas med hjälp av dialog och med stor öppenhet för nya arbetstidsmönster. Försök med olika slag av flexibel arbetstid pågår runtom i , såväl inom offentlig som privat verksamhet. Timbanker, tvättstugescheman, poängmodellen, med flera, har alla det gemensamt att de tar hänsyn till varje anställds enskilda önskemål om förläggning av arbetstiden. Arbetstidslagstiftningen måste utformas så att arbetsgivare och arbetstagare i ökad utsträckning lokalt kan fastställa arbetstiden efter sina behov och önskemål. Vi ser positivt på regler som skapar goda förutsättningar för parterna att i kollektivavtal finna väl balanserade lösningar mellan verksamhetens och de anställdas krav. För arbetstagaren är det positivt att, utifrån verksamhetens behov och arbetslagets möjligheter, kunna förlägga arbetstiden på ett sätt som gör det möjligt att kombinera arbete med exempelvis studier, tid med barnen eller fritidsaktiviteter. Obekväm arbetstid kan exempelvis för småbarnsföräldrar vara tidpunkten för hämtning på daghem, för andra tidig morgon och för ytterligare andra kan det vara kvällar. Även arbetsgivaren gynnas av en friare användning av arbetstiden. Möjlighet till säsongs- eller efterfrågeanpassad arbetstid ökar chansen att behålla arbetskraften i en konjunktursvacka eller vid minskad orderingång. Då kan den totala arbetslösheten pressas ner och antalet sysselsatta öka. Undersökningar visar också att de anställdas engagemang och ansvarstagande för verksamheten ökar när inflytandet över arbetstidens förläggning ökar. Forskning visar att stress kan vara positiv , men att risken för utbrändhet vid långvarig stress ökar. Det är därför nödvändigt med en längre sammanhängande ledighet för återhämtning. föreskriver Semesterlagen (SFS 1977:480) rätt . Vi föreslår att av den semester som utgår ska regleras enligt nuvarande lag, med uttag av och sammanhängande perioder. Betald semesterledighet utöver de ska kunna förläggas efter den enskildes önskemål och verksamhetens behov. Denna del blir då möjlig att ta ut också som arbetstidsförkortning per dag, , eller att spara till en riktigt lång semester. För att öka individens frihet vill vi i detta avseende förändra Semesterlagen med ett tillägg i 10 §, andra stycket, så att betald semester utöver ska kunna tas ut som arbetstidsförkortning. Utbildningskonto Den kompetensrelaterade stressen i arbetslivet uppkommer då människor upplever att de inte har nödvändig kompetens för sina arbetsuppgifter. Det handlar ofta om att ny teknik eller en ny organisation har införts. Nya fackbegrepp lanseras ideligen som informationsflödet ökar totalt. Språkliga svårigheter drabbar förstås på ett särskilt sätt våra nya svenskar. Den tid är förbi när man skaffade en utbildning som sedan räckte för ett helt yrkesliv. Halveringstiden för kunskap accelererar och nödvändiggör för många att kontinuerligt uppdatera och uppgradera sin kunskap. Arbetsgivaren har ansvar att tillse att erforderlig kunskap ges i samband med att ny teknik introduceras. Certifiering av olika slag har medverkat till en omfattande kompetenshöjning på många företag. Arbetstagaren har ett ansvar att se till att anställningsbarheten inte minskar. är det få människor med fast arbete som ser det som ekonomiskt möjligt att ta ledigt för studier. Ett individuellt utbildningskonto ger den enskilde möjlighet att ta ansvar för sitt eget liv och sitt eget lärande. Det ligger naturligtvis i den enskilda människans intresse att genomgå utbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. Det underlättar också för äldre arbetstagare att konkurrera med yngre människor som har en mer aktuell utbildning, något som visat sig bli allt svårare i dagens arbetsliv. För arbetsgivaren ger utbildningskontot tillgång till personal med uppdaterade kunskaper och större engagemang. Det ger möjlighet att utnyttja tider med låg arbetsbelastning för studier och att trots detta behålla personal. En självklar effekt blir att produktiviteten ökar och att de anställdas trygghet förbättras. föreslår att såväl arbetsgivare som arbetstagare kan avsätta högst av bruttoinkomsten. Pengarna blir avdragsgilla och ska beskattas först vid uttag. Medlen på utbildningskontot kan placeras på valfritt sätt. Arbetstagaren bestämmer själv över inriktningen på studier för egenhändigt avsatta medel. Överenskommelse mellan båda parter sker vid nyttjandet av de medel som arbetsgivaren avsatt. Kompetensutveckling i alla former stärker individen för att klara arbetslivets krav. Studier blandat med arbete ger andningshål i tillvaron. Arbetsrelaterad ohälsa i offentlig sektor Offentlig sektor toppar statistiken över såväl antalet långtidssjukskrivna som korttidsfrånvaron på arbetet. En särskild genomlysning bör göras av den offentliga sektorns speciella problem. Hur uppnås ökade möjligheter till delaktighet och inflytande i offentlig sektor? Hur kan staten och kommunerna svara upp mot den kompetensutveckling som krävs för att framtiden ska bli hanterlig för personalen? Den offentliga sektorn har stora rekryteringsproblem inom skola, vård och omsorg. Det är viktigt att största arbetsgivare tar sitt ansvar på allvar. Erbjudande om trygga jobb, med möjlighet till flexibel arbetstidsförläggning och rik möjlighet till kompetensutveckling, är några viktiga faktorer för framtidens personalpolitik inom offentlig sektor. Extra viktigt är det med tanke på att kvinnor är överrepresenterade i ohälsostatistiken. Många yrkesgrupper inom offentlig sektor domineras av kvinnor. Att minska ohälsan bland dessa grupper är alltså i allra högsta grad ett led i arbetet för ett jämställt samhälle. I vår jämställdhetspolitiska motion anger vi en rad konkreta åtgärder för att komma tillrätta med dagens problem. Rehabilitera snabbt Tendensen att de långa sjukskrivningarna ökar, indikerar att det tar alltför från det att sjukdom bekräftats tills rehabiliteringsåtgärder sätts in. Den kaotiska situation som råder, med långa köer på många vårdinstitutioner, spolierar människors möjligheter till snabbt återhämtande. Rehabiliteringstiden förlängs väsentligt ju längre man tvingas vänta på vård. Trots att antalet långtidssjukskrivningar har fördubblats är antalet rehabiliteringsinsatser oförändrade. Det är misshushållning med mänskliga och samhälleliga resurser då människor är sjuka längre än nödvändigt. menar att fler platser och mer resurser behövs inom vården. Bland de 430 000 personer som lämnat arbetsmarknaden med förtidspension finns med all säkerhet många som kunnat komma tillbaka om de fått rehabiliteringsinsatser snabbt. Aktivera Det nyinrättade måste självfallet arbeta på ett aktivt sätt med såväl fysisk som psykisk ohälsa. bör fungera som en närvarande och uppsökande samarbetspartner för de företag, organisationer och offentliga förvaltningar som vill ha råd och stöd i arbetet med fysisk och psykisk ohälsa. Arbetet med arbetsrelaterad stress bör ske med det breda perspektiv som angivits i denna motion. Det förebyggande arbetets betydelse kan inte överskattas. Det är varje arbetsgivares skyldighet att genomföra Systematiskt arbetsmiljöarbete på varje arbetsplats. Hela personalen ska involveras i arbetet. Det ger en ökad medvetenhet om hur ett hälsofrämjande arbetsliv kan skapas så att människor trivs och mår bra. () () () () () () () () () Per () () () () ()