mot · GP02T26 · 2001-10-18 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T26av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall betraktas som nationellt stråk med särskild betydelse för inland. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall ingå i länstrafikplaneringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall betraktas som del i det statliga järnvägssystemet, men förvaltas av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att investeringsmedel bör anvisas i särskild ordning för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av upprustning av syd mellan och . Bakgrund Ursprungligen byggdes från till , 19101937, för att utveckla inland. I likhet med andra järnvägar minskade trafiken på . Genom ett beslut i överfördes ansvaret för mellan och till ett förvaltningsbolag. Bolaget ägs av de 15 inlandskommuner som banan passerar och fungerar som ett banverk. Förhållandet mellan staten och bolaget regleras i ett avtal där bolaget ska sköta drift, underhåll, investeringar och utveckling av banan. övertog () ansvaret för banan. Från övertagandet fram har godstrafiken på ökat och motsvarar ca 40 000 långtradare. utgör ett nationellt stråk. Banan sträcker sig mellan och . Den är och utgör av vårt nationella järnvägsnät. Medel för drift och underhåll Ekonomiska medel för drift, underhåll och tågledning tillförs bolaget i särskild ordning. Detta är också fortsättningsvis föreslaget i infrastrukturpropositionen med en uppräkning från tidigare års nivå. IBAB har förvaltat dessa medel så att man använt dessa effektivare än . Detta har varit möjligt genom upphandling av underhåll i konkurrens. Pengar har anslagits för att garantera godstrafik med krav om viss standard. IBAB har lyckats att hålla efterfrågad standard på den aktuella sträckan, men dessutom att hålla resterande bana, för persontrafik och av dessa för godstrafik, för samma pengar. totalt godstrafikjärnväg och ytterligare för persontrafik för anslagna medel för . Investeringsmedel Investeringsmedel har sökts i särskilt äskande direkt från , fram . har yttrat sig i ärendet varefter pengar har anslagits. beviljades inga investeringsmedel till IBAB. Genom upphandling av de beräknade investeringarna har IBAB kunnat vara kostnadseffektivare än den nivå som anges i den beräkningsmodell som används av . , april, togs ett beslut på att investeringsmedel till skulle sökas inom den tidigare anslagna ramen för länsplanerna i respektive län (Ltp) utan att extra medel anvisats. Detta förfarande har lett till skrivelser från berörda länsstyrelser till . status Sträckan KristinehamnPersberg betraktas som länsjärnväg. Medel för investeringar anvisas via länsplan för . Sträckan PersbergMora används inte för tågtrafik. bedriver verksamhet utefter sträckan. Sträckan MoraSveg, STAX. Sträckan SvegBrunflo, STAX, dispens ges för STAX. Sträckan BrunfloÖstersund, STAX, , sammanfaller med Mittbanan (). Sträckan ÖstersundArvidsjaur, STAX. Sträckan ArvidsjaurGällivare (anslutning till mot ), STAX. Denna sträcka används i huvudsak för turisttrafik . standard är STAX för stomjärnvägar. Investeringar Inlandsbanan AB:s företagsledning har visat att man med stor skicklighet kan utnyttja de investeringsmedel som anvisats. Egentligen är detta en motsatt trend mot de beräkningar från och sida som tidigare kritiserats av 1994. RRV påpekar att objekten blir avsevärt dyrare än de beräkningar som gjorts. Detta faktum uppmärksammas särskilt i propositionen, avsnitt 12.3 sidan 132. Det är angeläget att även i fortsättningen tilldelas investeringsmedel direkt via regeringen. Ansökningar som sedan kan värderas av innan beslut fattas. Vidare är det angeläget att betraktas som ett nationellt stråk med särskild betydelse för inland. Regeringen har för övrigt, i linje med detta, i den regionalpolitiska propositionen föreslagit att en särskild inlandsdelegation tillsätts för utvecklingen av norra inland. syd, MoraKristinehamn Den del av som inte används för trafik, som tidigare beskrivits under status, mellan MoraPersberg, kan betraktas som en felande länk i det nationella stråk som utgör. Den totala sträckan som måste upprustas är endast . Räls och slipers ligger kvar på banvallen utefter hela sträckan. Den sydligaste delen, PersbergKristinehamn, används för trafik och finns med som länsjärnväg i Ltp för . De sydliga kommunerna har bildat en arbetsgrupp för att utreda och förbereda en upprustning av den sydliga delen, kallad syd. Ett nationellt stråk En komplett upprustad inlandsbana i hela sin ursprungliga längd, ca. rakt igenom det svenska inlandet, från till Vänerhamnen i , kan utgöra en stor resurs vid utvecklingen av inlandets näringsliv. När kan användas i hela sin sträckning förbinder den hela i ett rakt stråk söderut till och och andra banor. kan användas för t ex returfrakt av tomvagnar, militära transporter, farligt gods, transittrafik från och till , avlastning av de östliga järnvägsbanorna samt inte minst ur beredskapsaspekten, utöver den ordinarie godsmängden. av godsmängden på banan går på export. Stor utvecklingspotential finns på godssidan. Vidare har de senaste årens regnande med problem längs Norra stambanan och Mittbanan visat på behovet av alternativa transportleder. rätt utnyttjad kan vara en sådan nödvändig resurs. Detta bör ges regeringen till känna. () () () () ()