mot · GO02Kr8 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Kr8av , ()med anledning av prop. 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005Förslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett mångsidigt utbud av hög kvalitet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kulturansvaret.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillgänglighet för funktionshindrade.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utomståendes medverkan och utläggningar av produktionm.m.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om finansiering av programföretagens verksamhet.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fortsatt översyn m.m.InledningDet fria ordet innehåller en stor sprängkraft. Det är därför totalitäraregimer förtrycker det. Det fria ordet måste alltid värnas och vårdas i ettland som vill vara en demokrati i ordets djupaste bemärkelse. Fler än enröst måste få höras, och respekten för andras åsikter och synpunkter måsteupprätthållas. talas det om att vi befinner oss i demokratins andrakris, att trots att demokratierna är flera än någonsin så sviktar tilltron tilloch engagemanget i gamla demokratier som Sverige.Det är ur detta perspektiv som vi ser de svenska public service-företagensviktiga funktion, inte bara för gårdagens samhälle, utan kanske ännu mer förmorgondagens samhälle. Att i den stora förändringsprocess som mediasfärenidag genomgår verka för mångfald och variation. Att inte bara resursstarkaTV-magnater får en plattform, utan även små grupper, och människor sombefinner sig i utkanterna av samhället. Att hänsyn tas till språkligaminoriteter, till funktionshindrade och till ekonomiskt svaga grupper ärviktiga uppdrag för public service-bolagen. Att inte vara enStockholmsföreteelse utan att finnas och verka i hela Sverige.Vi kristdemokrater anser att det är bra att en beredningsgrupp fåttförbereda propositionen och att regeringen har verkat för att det skall finnasen bred politisk samsyn. Vi anser alltså att public service har en viktigfunktion att fylla och vi stödjer helheten i den liggande propositionen. Mendet finns ett antal enskilda frågor och formuleringar som vi skulle vilja seförändrade.Ett mångsidigt utbud av hög kvalitetPublic service-företagen har ett speciellt ansvar för allsidighet ochrelevans i sina program. De har en speciell ställning som föredömen ochkan genom sitt agerande förändra inriktningen av den modernamedielogiken i en mer positiv och demokratisk riktning.Personfixeringen, dramatiseringen, underhållningsmomentet ochfokuseringen på enskilda händelser understryker bilden av samhälletsmaktprocesser som ett skådespel med den enskilde medborgaren som passiv,om än välinformerad, åskådare. Medier tenderar att presentera nyheter utantvetydighet, undanflykt eller osäkerhet. Journalisten talar självsäkert omallting från ledarskap till speciella händelser: han eller hon nämner dem utannågra om och men. Verkligheten är dock inte så lättbeskriven.Journalister är utsatta för selektiv perception som alla andra. Men de ärdessutom i den situationen att de vidarebefordrar uppgifter baserade på sinegen selektering. Vidarebefordringen kan vara mer eller mindre medveten.För läsaren och tittaren har det alltså tidigt skett en filtrering i något somsedan ytterligare filtreras av den egna personen.I tillstånden mellan public service-företagen och staten finns detkvalitativa regler att hålla sig till, till exempel opartiskhet, saklighet,allsidighet, spegling och relevans. Man kan notera att relevanskravet har enrelativt svag skrivning i de nämnda tillstånden. Där heter det i det avseendetatt "ämnesval och framställning skall ta sikte på det som är väsentligt".Allsidighetskravet borde också få en starkare ställning för dessa företag,uttrycket "mångfald av åsikter" och "mångsidigt programutbud" har helleringen större skärpa.Motiveringen på detta område borde därför enligt vårt förmenande haföljande lydelse:Public service-företagens verksamhet innebär bl.a. att för allmänhetensräkning allsidigt beskriva och kritiskt granska skeenden, förmedla relevantkunskap, förklara sammanhang, belysa mindre kända förhållanden ochinitiera debatter. I detta arbete skall programföretagen sträva efteropartiskhetoch saklighet. Saklighetskravet inrymmer också tydliga krav på allsidighet,relevans och väsentlighet.Förslaget till riktlinjer för programverksamheten borde ha formuleratsenligt följande:Programföretagens sändningsrätt skall utövas opartiskt och sakligt.Ämnesval och framställning skall därför ta sikte på allsidighet, relevans ochvad som därmed är väsentligt. Programföretagen skall beaktaprogramverksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och geutrymme åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. Programföretagenskall erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av hög kvalitet ialla programgenrer.Vidare konstaterar regeringen att sändningstillstånden för public service-företagen innehåller riktlinjer för att särskild hänsyn skall tas tillljudradionsrespektive televisionens genomslagskraft när det gäller programmens karaktäroch utformning. Enligt radio- och TV-lagen får program med ingåendevåldsskildringar av verklighetstrogen karaktär eller med pornografiska bilderinte sändas då det finns betydande risk att barn ser programmen.Detta är viktigt att upprätthålla. Exempelvis bör inte TV-program som liggerföre innehålla material som är skrämmande för barn. Men mångabarn lämnas ensamma framför TV:n sent på kvällarna. Givetvis är barnstittarvanor något som föräldrarna har huvudansvaret för, men vi måste kunnaha ett programutbud som tar hänsyn till de minsta i vårt samhälle.Det är också viktigt att public service-företagen på TV-sidan blir ettföredöme vid utnyttjandet av den digitala tekniken så att olämpligt materialför barn kan spärras ut av den vuxne och därmed bli ett stöd för föräldrarna(och andra vuxna). I det digitala marknätet finns vissa sådanamöjligheter och de bör vidareutvecklas för att tillgodose behoven på området.Mångfald i nyhetsutbud ochsamhällsbevakningSVT:s nyheter är ett ämne för ständig diskussion. Skall det vara en ellertvå redaktioner, skall båda redaktionerna ligga i , finns det enreell skillnad i de båda kanalernas nyhetsproduktion? Den senasteförändringen är att Rapport och Aktuellt har en gemensam nyhetsdesk,men med självständiga redaktioner. Motiveringen tillorganisationsförändringen var att ett bättre utnyttjande av personal ochteknik ger mer pengar över till fördjupning och analys.Vi stöder regeringens avsikt att ge och uppdrag att utvärdera hur de gjorda förändringarna av nyhetsorganisationenpåverkar mångfalden i nyhetsutbudet. Vi vill betona vikten av att dennautvärdering genomförs skyndsamt.KulturansvarPublic service-företagen har ett stort kulturansvar, både som förmedlareav kultur och som egna kulturinstitutioner. Att det finns bredd ikulturutbudet är viktigt. använder vi dock kulturbegreppet alltförsnävt. Vid sidan om film, teater, bildkonst och musik finns poesi, prosaoch annan litteratur. Även kyrkornas verksamhet är viktigt att nämna idetta sammanhang. I har vi länge varit fokuserade på människansfysiska behov, men underskattat den andliga dimensionen. Gudstjänster ärkulturhändelser i lika hög grad som konstutställningar och konserter.Enligt omvärldsanalys 2000 hade fler svenskar besökt engudstjänst än varit på ett idrottsevenemang . Dettaintresse bör avspeglas mer i programutbudet.Tillgänglighet för funktionshindradeEn viktig del av de tre företagens uppdrag är att vara tillgängliga förfunktionshindrade. I "Standardregler för att tillförsäkra människor medfunktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet", antagna av FN påinitiativ av bland annat , står följande: "Staterna bör uppmuntramedia, speciellt television, radio och tidningar, att göra sina tjänstertillgängliga." Givetvis skall public service-företagen i möjligaste månvara tillgängliga för människor som har svårt att delta i samhällslivet iövrigt. Det har tidigare funnits en tendens att dela ansvaret för olika typerav funktionshinder mellan bolagen. Radion har tagit ansvar för desynskadade och TV-bolagen har tagit ansvar för de döva. Vi anser attvarje bolag i princip skall ha ett totalansvar för funktionshindradesmöjlighet att ta del av deras programutbud. De två största grupperna avfunktionshindrade är just hörselskadade och synskadade. När det gällerstöd för synskadade anser vi kristdemokrater att uppläst textremsa skallerbjudas . bedömer attungefär 35 000 personer har behov av det för att kunna tillgodogöra siginnehållet i TV. av landets befolkning har större ellermindre hörselproblem. Cirka 600 000 av dem har sådan hörselnedsättningatt de behöver textade TV-program för att fullt ut kunna tillgodogöra sigvad som sägs. Vi anser att under den kommande tillståndsperioden skallandelen textade program successivt öka till av det totalasvenskproducerade utbudet, från dagens knappt 30 procent.Programverksamhet för språkliga och etniskaminoriteterEn viktig del av radio- och TV-företagens uppdrag är att se till språkligaminoriteter - grupper som är för små för att vara av kommersiellt intresse,varför de kommersiella kanalerna inte är inriktade på dem. Det är bra attregeringen föreslår en ökad satsning på program för dessa grupper.Idag kan till exempel finskspråkiga svenskar som bor i närheten avgränsen till se finska program, eftersom de finska analogasändningarna sträcker sig en bit in över . Detta kommer inte att varamöjligt när sändningarna blir digitala, eftersom det inte är nödvändigt med såstarka sändare för att nå alla i respektive land. Det kommer att innebära enförlust för många. Ett juridiskt dilemma är att till exempel SVT inte harrättighet att sända TV i till exempel . finns det en oro igränsområdena att denna möjlighet att se grannlandets television skallförsvinna. Vi ser det som mycket viktigt att den digitala tekniken används isamarbete över nationsgränserna för att producera och sända program på tillexempel meänkieli eller samiska. De språkliga minoriteterna finns även i fleraav våra grannländer. Därför bör de svenska programbolagen få i uppdrag attfördjupa samarbetet med de övriga nordiska ländernas public service-företagnär det gäller programverksamhet för språkliga och etniska minoriteter.Decentraliserad organisationUnder har det förekommit en intensiv debatt om i förstahand . Vi menar att det funnits tydliga tendenser attkoncentrera alltför många beslut till . Därför anser vi attregeringens ställningstagande i denna fråga är positivt. Det är av ytterstavikt att både beslut fattas och produktion sker decentraliserat iorganisationerna. Dels för att spegla hela , dels för att uppnå enmångfald av perspektiv och åsikter. I en mediesituation där internationelltinnehåll från olika länder är tillgängligt kommer det lokala perspektivetatt vara en styrka i public service-företagens programutbud.Utomståendes medverkan och utläggningar avproduktion m.m.Vi anser att regeringens styrning av utomståendes medverkan är alldelesför detaljerad. I denna typ av frågor måste företagsledningen få frihet ochförtroende att själva fatta beslut. Regeringens försök till politiskdetaljstyrning gagnar vare sig företagen eller svenska folket.Uppföljning och granskning avprogramverksamhetenUnder har det inom offentlig förvaltning funnits en trendmot alltmer målstyrning. Tillsammans med den trenden har följt en ökadbetoning på uppföljning av verksamheten. Vi ställer oss positiva tillregeringens förslag att låta fristående bedömare granska bolagen. görbolagen egna utvärderingar i public service-redovisningarna. Regeringenkonstaterar att redovisningarna är tänkta att fungera som underlag för enfortlöpande allmän debatt om public service-verksamheten. Menkonstaterar att: " - - - ett viktigt syfte med redovisningarna intehar uppnåtts i tillräcklig utsträckning, dvs. att utgöra ett lättillgängligtunderlag för en mer levande offentlig debatt om public service-företagensprgramverksamhet och hur TV-avgiftsmedlen används. "Vi kristdemokrater uppfattar det som avgörande för svensk public service,att det finns en levande debatt och folklig förankring kring idéerna bakomföretagens verksamhet. Vi anser därför att programföretagen själva ocksåaktivt skall verka för offentlig diskussion om public service.Distribution av televisionVi kristdemokrater föreslår att regeringen beslutar om ett datum då deanaloga markbaserade sändningarna släcks ner. Detta blir ett incitamentför att öka försäljningen, skynda på den tekniska utvecklingen av digitalamottagare och pressa priserna. Om inte beslut tas om ett slutdatum,riskerar SVT att få kämpa med dubbla kostnader för analoga och digitalasändningar , vilket åderlåter företagets ekonomi ochförhindrar nysatsningar.Finansiering av programföretagensverksamhetRegeringen gör en koppling mellan att Radiotjänst lyckas driva in merpengar och att företagen får ökade anslag. Denna koppling är vikristdemokrater mycket tveksamma till. betalar avalla TV-tittare TV-licens, vilket är en hög siffra ur ett internationelltperspektiv. Kostnaden för den uppsökande verksamheten är såhög att ytterligare satsningar riskerar att kosta lika mycket som deberäknas inbringa. Risken är att kombinationen av höjd licens ochintensivare licenskontroll kommer att uppfattas som mycket negativt avmånga svenskar, och att lojaliteten med systemet minskar. En bättre vägatt gå vore att ge någon typ av mervärde till dem som betalar TV-licensen.Fortsatt översyn m. m.Regeringen tillkännager i propositionen sin avsikt att tillsätta enparlamentarisk kommitté som skall göra en djupare utredning av publicservice framtid i . Detta anser vi nödvändigt. Vi vill framhålla attdet är viktigt att denna utredning börjar arbeta omgående, om den skallhinna göra ett gediget arbete inför nästa tillståndsperiod. Vi anser blandannat att följande frågor skall behandlas: konvergensfrågorna,teknikutvecklingen, finansieringsfrågorna och organisationsfrågorna(bolagen, styrelserna, stiftelsen med mera). Även public service-begreppets innehåll, Utbildningsradions utvidgade uppgift i ett moderntkunskapssamhälle och etiska riktlinjer för etermedier bör behandlas avutredningen.Stockholm den 6 april 2001Inger ()()()()()()()()()()()()()()()()()