ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Kr405 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr405av ()Sommarkasino i till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sommarkasinoverksamhet i . Motivering Kasinoverksamhet har äntligen introducerats i , men den har helt koncentrerats till större städer. Internationella erfarenheter talar för det angelägna i att även stimulera turismen med tillgång till denna typ av förströelser. Ett första försök bör därför göras i med dess närhet till kontinenten och till turistströmmarna till . Ett kasino i bör kunna starta som filial till Malmökasinot. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Kr407 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr407av ()Olympiad i /Åre Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att starta en för . Motivering måste snart få arrangera . Ett med som huvudort bör vara målet för denna satsning. När och kunde skapa dessa fantastiska spel så vore det väl underligt om inte vi i med våra möjligheter skulle kunna arrangera ett . stad och måste givetvis få stöd och garantier för en satsning från staten. För att undvika orent spel så borde denna kommitté ledas från idrottsministeriet med berörda parter på övriga platser i . Kommun/landsting, samt näringslivets företrädare borde komplettera regeringens ledarperson i . Satsningar i anläggningar måste starta snart, alltså innan man är säker på att få spelen. Detta gäller inte minst infrastrukturen i närområdet, såsom vägar, vatten och avlopp samt hotell. Detta gäller först och främst kring och Åre.
mot · GP02Kr409 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr409av m.fl. (s)Homo- och bisexuella i idrottsrörelsen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en handlingsplan för mångfald inom idrottsrörelsen. Motivering Idrottsrörelsen är en av de största folkrörelserna i vårt land, och den är av stor betydelse för att skapa gemensamma värderingar och sammanhållning i samhället. Inom idrotten möts människor med olika bakgrund, och det bidrar till att motverka klassklyftor och segregation. Genom idrottsrörelsen finns goda förutsättningar för att skapa en hållbar integration, att skapa förståelse och acceptans för det annorlunda eller okända. Inom idrottsrörelsen finns människor med invandrarbakgrund, handikapp och naturligtvis lika många procent homo- och bisexuella som i samhället i övrigt. Det är viktigt att dessa människor känner sig välkomna och värdefulla, att skillnader i bakgrund samt förutsättningar accepteras och att människor vågar vara öppna med sin sexuella läggning utan att behöva vara oroliga för trakasserier. Ett stort ansvar vilar på idrottsrörelsen att vidarebefordra tolerans och jämlika demokratiska värderingar till såväl människor med invandrarbakgrund, handikappade, som hetero-, homo- och bisexuella ungdomar. Därför är det viktigt att samhället på allvar arbetar med att dessa frågor prioriteras inom idrottsrörelsen. Därför bör regeringen verka för att () inkluderar homo- och bisexuella i sin handlingsplan för mångfald inom idrottsrörelsen. () () Elisebeht () () ()
mot · GP02Kr411 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr411av ()Samhällets stöd till samlingslokaler Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen ökar anslaget till allmänna samlingslokaler i enlighet med vad i motionen anförs. Motivering Tillgången till samlingslokaler är grundläggande för landsbygdsutveckling. Det är där människor och olika föreningar möts. Det är där man träffas i studiecirklar och diskussionskvällar. Det är där man startar samhällsservice som får bygder att utvecklas och överleva. Med nu gällande regler och bestämmelser som finns för byggande och upprustning av allmänna samlingslokaler sker en betydande försämring vad gäller möjligheten till nya samlingslokaler samt upprustning av befintliga. Problemet är att det totala anslaget, som f.n. är , är alldeles för litet jämfört med det verkliga behovet. Det krävs minst det dubbla. För att vi ska få en verklig utveckling måste anslaget för samlingslokaler i årets budget räknas . Av dessa bör 45 miljoner avsättas till byggande och upprustning av allmänna lokaler samt 5 miljoner avsättas till handikappanpassning av dessa lokaler. Detta bör finansieras genom en omfördelning i utgiftsområdet.
mot · GP02Kr412 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr412av m.fl. (s)Samlingslokaler Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om det statliga stödet för allmänna samlingslokaler. Motivering Allmänna samlingslokaler är en mycket viktig tillgång för samhällslivet och en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Det måste finnas platser där människor kan mötas för att diskutera och debattera samt delta i studieverksamhet. I många av dessa samlingslokaler sjuder det av ideellt arbete, av liv och rörelse. Man jobbar med att fräscha upp lokalerna. Man lägger ner ett stort arbete på många arrangemang som loppmarknader, danser, utställningar, hemvändardagar, julfester, teaterkvällar, biovisningar och mycket annat. Som mötesplats i närmiljön har samlingslokalen även betydelse för människors lokala dialog, initiativrikedom och handlingskraft. Här talar man om vad som händer och sker i bygden och här går människor samman för att påverka i sin hembygd. Det finns drygt 2.000 geografiskt väl spridda anläggningar med allmänna samlingslokaler som tillhör någon av de samlingslokalägande riksorganisationerna Folkparkerna och Folkets Hus, Våra Gårdar och Bygdegårdarna. Behovet av samlingslokalanläggningar är långt ifrån tillgodosett, och detta gäller speciellt ungdomarnas behov. Vidare är många mindre föreningsägda samlingslokaler i stort behov av medel för underhållsåtgärder för att de ska kunna bevara och vidmakthålla anläggningens funktion och standard samt för att kunna utveckla verksamheten i samverkan med andra. Det kan gälla om- eller tillbyggnad, behov av energibesparande åtgärder, ny beläggning på yttertak, utbyte av el- och vvs-ledningar, fönsterbyte och att handikappanpassning sker. Enligt förordningen om bidrag till allmänna samlingslokaler får dessa lämnas till köp, ny- eller ombyggnad, standardhöjande reparationer eller handikappanpassning, just det som vi anser vara viktigt. Men vi anser att stödet är alldeles för lågt i förhållande till de behov som finns. De allmänna samlingslokalerna fyller en mycket viktig funktion och de utgör en viktig del av den så kallade sociala infrastrukturen i vårt land. De fungerar tack vare ett stort antal ideellt engagerade människors arbete, vilket skapar plats för det öppna offentliga samtalet. Vi anser vidare att tillgången till allmänna samlingslokaler är en förutsättning för dels det livslånga lärandet, dels för ett brett, mångsidigt kulturliv men även för sammanhållning för att utveckla den egna bygdens framtidsmöjligheter. Regeringen aviserar nu en översyn av stödformerna vilket vi anser vara acceptabelt. Men vill vi poängtera att det är viktigt och angeläget att det även fortsättningsvis finns statliga medel för allmänna samlingslokaler samt att detta stöd utökas och utvecklas. () () () () ()
mot · GP02L201 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L201av och ()Automatisk prövning av vårdnad Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om automatisk prövning av vårdnadsfrågan vid fall av grov misshandel eller mord på medförälder. Motivering har ett rättsfall uppmärksammats där en man mördade sin före detta fru. Mannen dömdes för mordet, men trots detta och att mannen sitter i fängelse för kunde denne ändå stå kvar som vårdnadshavare för barnet. Detta är tyvärr ingen engångsföreteelse. Någon automatisk prövning sker inte trots denna grava brottslighet mot medförälder och barn. Ovanstående aktualiserar problemet med barn som växer upp i familjer där en förälder misshandlar, och i vissa fall mördar den andra föräldern. har uppskattat att mellan 85 000 och 190 000 barn växer upp i hem där våld ingår som en del av vardagen. Det har visat sig att efterspelet i fall av grov misshandel eller mord på en medförälder ser olika ut beroende på var i landet det inträffar. Det beror på att det är upp till att bedöma om vårdnadsfrågan skall aktualiseras i sådana fall. Detta är långtifrån tillräckligt. Samhällets uppgift är i sådana här familjetragedier att se till barnets bästa. Därför är det i dessa fall nödvändigt att vårdnadsfrågan prövas. I de fall där allvarliga våldsbrott mot make/maka konstaterats, eller där dessa fall leder till dödlig utgång, bör frågan om vårdnad aktualiseras. Det skall inte vara upp till eller annan instans att avgöra om vårdnadsfrågan skall väckas, den skall upp på bordet . Vårdnaden skall naturligtvis inte fråntas en förälder per automatik. En individuell prövning skall alltid ske. Men en automatisk utredning om vårdnadsfrågan i sådana här fall skulle utan tvivel stärka barnens ställning. () ()
mot · GP02L202 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L202av och ()Ersättning till butiksinnehavare till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning till butiksinnehavare vid evenemang där staten står som värd. Motivering har varit värd för ett antal större arrangemang, senast genom ordförandeskapet i EU. Dessa möten är naturligtvis som helhet positiva för vårt land, men det finns också vissa avigsidor som bör undanröjas. Det finns bl a en yrkeskategori som kanske inte ser fram mot kommande internationella evenemang och det är butiksinnehavare i de städer där möten äger rum. var det butiksinnehavare i som drabbades av avspärrningar i delar av staden. Dessa fick ingen ersättning för uteblivna intäkter. Justitiekanslern skrev 2000 till regeringen och efterlyste lagstiftning på detta område. senast har det varit butiksägare intill i som förlorade intäkter på grund av sommarens . Dels gäller det butikerna som låg inom det av säkerhetsskäl avspärrade området. Dels gäller det affärsidkare som drabbades hårt av de kravaller som inträffade i . Affärsinnehavare förlorade intäkter, förutom den skadegörelse de utsattes för. Det är inte rimligt att enskilda affärsidkare skall drabbas ekonomiskt vid liknande arrangemang , därför bör ett system införas där butiksägare kan kompenseras för uteblivna intäkter vid arrangemang där staten står som värd. () ()
mot · GP02L203 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L203av ()Ersättning till köpmän, affärsmän och fastighetsägare som drabbats ekonomiskt av t.ex. kravaller Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten måste svara för kostnader som drabbar personer efter kravaller. Motivering Under i klarade polisen inte av de kravaller som tyvärr ägde rum. Många affärsmän, affärsidkare och fastighetsägare drabbades ekonomiskt av kravallerna. För mig framstår det som en självklarhet att de drabbade skall ha ekonomisk ersättning av staten för det inträffade eftersom det var staten som dels arrangerade , dels var det staten (polisen) som svarade för säkerheten.
mot · GP02L206 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L206av och ()Tvångsäktenskap Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap i enlighet med vad som anförs i motionen. Motiv för vårt förslag Den internationella rörligheten bland människor ökar alltmer. Inom familjerätten uppkommer det allt oftare situationer när personer har anknytning till flera länder, t.ex. genom medborgarskap i ett land men hemvist i annat. måste man då ta ställning till vilket lands lag som skall tillämpas. Utgångspunkten är att det är lagen i det land som man är medborgare i. har emellertid en persons hemvist fått allt större betydelse. Rätten att ingå äktenskap i prövas enligt lagen i det land där den som vill gifta sig är medborgare. Men en person som är får inte gifta sig utan tillstånd av även om det skulle vara tillåtet enligt medborgarskapets lag. Människors ökande rörlighet gör att det är viktigt att en dom eller ett beslut i ett land erkänns och blir gällande i andra länder. När det gäller äktenskap är grundläggande principer att ett äktenskap som ingåtts utanför gäller också här i landet. Grundregeln i är att det är tillåtet att i gifta sig som det också är tillåtet för svenska flickor att gifta sig bara det sker utomlands. Risken är stor att detta skapar familjekonflikter. Det är inte ovanligt att invandrarflickor gifts bort vid tolv, ålder i det ursprungliga hemlandet för att sedan gifta sig borgerligt i . lever de som gifta, avslutar inte sin skolgång, lär sig inte svenska och får problem när det gäller integrering i det svenska samhället med isolering som följd. Vi menar att följderna av det generösa accepterandet av lagstiftning som medger äktenskap för barn och därmed särbehandlar invandrarflickor är oacceptabel. Särbehandlingen bör försvinna ur lagstiftningen. () ()
mot · GP02L208 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L208av m.fl. (m)Namnlagen (1982:670) Förslag till riksdagsbeslut beslutar att endast immaterialrättsligt skyddade värden skall begränsa medborgarnas möjligheter att själva välja sina namn. Motivering Namnlagen (1982:670) innehåller bestämmelser om personnamn. Med personnamn avses efternamn, mellannamn och förnamn. Lagen trädde i kraft och ersatte då namnlag. Lagen sätter bland annat gränser för vad en person kan heta, både i förnamn och efternamn. Vilka nybildade för- och efternamn som får godkännas regleras också genom lagen. Lagstiftaren lägger olika skönhets- och moralaspekter på vilket namn som är möjligt att välja. Det har visat sig att tillämpningen av dessa skönsmässiga regler blir ojämn och oförutsägbar. Ett exempel är kammarrätt som tillåtit förnamnet (som refererades till en fotbollsspelares benämning) men nekat Bajen (som refererade till benämningen av ett fotbollslag). Det förekommer även namn som är skyddade mot nya bärare. I de fallen handlar förbuden om skydd för namnets immaterialrättsliga värde och inte estetiska aspekter av namnkonstruktioner. En annan namnfråga som är hårt reglerad är den om dubbelnamn. Dubbelnamn är efternamn som består av två namn vilka båda ensamt kan utgöra efternamn, som förenas med ett bindestreck. Det namn som skapas blir ett enda efternamn i vilket de båda sammanbundna namnen ingår som likvärdiga delar. Det är inte längre tillåtet att nybilda dubbelnamn då dessa ansetts blir otympliga och föranleda praktiska svårigheter. finns det i stället något som benämns mellannamn. Det består av en makes tidigare efternamn och placeras mellan förnamnet och det nya efternamnet. Bindestreck mellan namnen får dock inte förekomma. Det förefaller inte skäligt att begränsa medborgarnas möjligheter att själva välja vad de vill kalla sig med hänvisning till datasystemens begränsningar, eller att den som vill byta namn skall vara utelämnad till en skönsmässig bedömning av en eventuellt fotbollsintresserad tingsrätt. Att inte tillåta medborgare att formellt heta vad de själva önskar kommer enbart att leda till ett dubbelspel, där medborgarna brukar ett namn vid kontakt med myndigheter och ett annat vid andra tillfällen i livet. Det finns inte något tillräckligt starkt skäl att hindra människor ifrån att skapa de namn man önskar, vare sig det gäller förnamn eller efternamn. () (m) () () () () de () ()
mot · GP02L209 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L209av ()Översyn av stiftelselagen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om översyn av tillsynsgränserna för mindre stiftelser. Motivering I har vi många gamla stiftelser och fonder som har sin grund i att hjälpa och förbättra förhållandena för människor. Dessa har en stor uppgift att fylla för att bistå ordinarie nätverk som inte fungerar eller passar. Dessa stiftelser sköts i många fall på ideell basis och ger därför en effektiv utdelning. har det dock skett en del förändringar i stiftelselagen och stiftelseförordningen som fått till följd att det försvårat organisationen för stiftelserna och gjort att mindre bidrag kunnat delas ut. Till exempel har stiftelselagen (1994:1220) och stiftelseförordningen (1995:1280) inneburit en skärpning av tillsynen av stiftelser. Krav på godkänd eller auktoriserad revisor samt årlig tillsyns- och registerhållningsavgift har påverkat de mindre stiftelsernas ekonomi hårt. Enligt 20§ stiftelseförordningen (1995:1280) skall näringsdrivande stiftelser samt personal och pensionsstiftelser erlägga en årlig tillsynsavgift på . Andra typer av stiftelser skall erlägga en årlig tillsynsavgift på . Enligt 21§ stiftelseförordningen (1995:1280) skall en stiftelse som är registrerad i stiftelseregistret betala en årlig registerhållningsavgift. För stiftelser som utövar näringsverksamhet är avgiften samt för personal-, pensions- och övriga stiftelser . Dessa tillsynsavgifter innebär att utrymmet för utdelning till sökande och behövande minskas i motsvarande grad. Eftersom det nu kommer att göras en översyn av stiftelselagen bör bl a termen stiftelser ses över. Detta på grund av att dagens stiftelser täcker verksamheter med oerhört skiftande ekonomiska förutsättningar. I denna översyn bör också göras en justering av tillsynsgränsen så att de mindre stiftelserna undantas årlig avgift.
mot · GP02L210 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L210av och ()Ändrad redovisningstid för förordnade förvaltare, gode män och förmyndare Förslag till riksdagsbeslut beslutar om ändring av så att en förvaltare, god man eller förmyndare kan lämna årsredovisning för sina uppdrag efter det att uppdraget påbörjats och . Motivering Förordnade förmyndare, gode män och förvaltare skall enligt 14:15 före i en årsräkning till överförmyndaren redogöra förvaltning av egendom som stått under ställföreträdarens ansvar. Årsräkning skall avges på heder och samvete. För att sprida på överförmyndarens arbetsbelastning och för att denna skall hinna gå igenom årsräkningar och utbetala arvode, föreslår vi att, för den uppdragstagare som börjar sin arbetsuppgift exempelvis , skall redovisningsåret omfatta tiden till och med och lämnas in till överförmyndaren därefter. Om man däremot inte överenskommer med överförmyndaren om annan tid, skall årsräkningen som lämnas före . Vårt förslag minskar såväl arbetsbelastning som handläggningstider för överförmyndaren. män och förvaltare lägger ner stor omsorg och omtanke om sina huvudmän och vederbörandes ekonomi och behöver sprida arbetet med redovisningarna över året. Överförmyndaren kommer på detta sätt att ha lättare att fördjupa sig i enskilda ärenden. Även anförvanterna har ett intresse av att uppdragstid och redovisningstid överensstämmer. () ()
mot · GP02L211 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L211av ()Betalningstider för parkeringsavgifter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om betalningstider för parkeringsavgifter. Motivering Flera privata parkeringsföretag har gjort det mer eller mindre till affärsidé att i stället för gängse 30 dagars betalningstid för en faktura kräva betalning på betydligt . I annat fall utgår särskild avgift. Eftersom hushållen normalt betalar sina fakturor i samband med lön har detta medverkat till att ett stort antal parkeringsböter både blivit betydligt högre och att antalet ärenden hos kronofogden ökat i onödan. Jag tycker att det finns goda skäl att undersöka om det inte vore rimligt med en generell regel netto vid denna typ av skulder. De skäl för snabbare betalning som möjliggörs i lagstiftning syftar till att möta mindre företags likviditetsbehov vid mer omfattande tjänster etc. De finns knappast i de aktuella fallen.
mot · GP02L212 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L212av och ()Adoptionsrätt för frånskilda Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frånskildas rätt att adoptera barn. Motivering kom till och som fosterbarn när han var . hade haft det besvärligt hemma hos sina riktiga föräldrar. Bägge var allvarliga missbrukare och till slut blev omhändertagen av de sociala myndigheterna och placerad som fosterbarn hos och . och fick inga egna barn och de började allt mer betrakta som sin egen son. När var tyckte emellertid både och att de ville gå skilda vägar. De var inte ovänner, men kände att de inte hade så mycket gemensamt längre. Jo, de hade ju så klart! Därför fick bo kvar i villan tillsammans med och bosatte sig alldeles i närheten för att skulle kunna träffa sin pappa så ofta han ville. Det fungerade jättebra! och pappa umgicks nästan . Detta fortsatte de med även sedan pappa gift om sig och fått en liten syster. När var dog hans riktiga mamma. Hans riktiga pappa hade dött redan när var . När Puttes bägge föräldrar var döda tyckte och att det var dags att ansöka om att få adoptera . Äntligen skulle de föräldrar som han betraktade som sina bli hans mamma och pappa på riktigt. De gick tillsammans till en advokat för att få hjälp med adoptionshandlingarna. Där drabbades de emellertid av sitt livs största besvikelse. Bägge föräldrarna kunde inte prövas som adoptivföräldrar eftersom de var skilda! Hela familjen var otröstlig. Hur kunde lagstiftningen vara så grym? Varför kunde inte få samma rättigheter gentemot sina bägge föräldrar som andra barn till frånskilda föräldrar? Ja, varför skall inte frånskilda föräldrar kunna prövas som fosterföräldrar om det vid prövningen visar sig vara det bästa för barnet? Vi anser att detta bör vara tillåtet och menar att lagstiftningen måste ändras. () ()
mot · GP02L213 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:L213av och ()Sjöfylleri Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge polismyndigheter rätt att utföra alkoholtester till sjöss. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av promillegräns till sjöss. Motivering Sjötrafiken i har utvecklats mycket kraftigt , trafiken till sjöss kan på vissa sätt liknas vid trafiken på våra vägar. Antalet fritidsbåtar har ökat kraftigt och båtarna har också blivit större och snabbare. Framförandet av båtar ställer därför allt högre krav på gott omdöme och sjövett. Alla torde vara överens om att alkohol och framförandet av båtar inte hör ihop. Tyvärr sker ett stort antal olyckor till sjöss i . I ett icke ringa antal av dessa är alkohol inblandad. I fördubblades exempelvis antalet misstänkta fall av grovt sjöfylleri i förhållande innan. Enligt är alkohol inblandad i av allvarliga sjöolyckor. Det naturliga är därför att införa en promillegräns för onykterhet till sjöss samt att ge Sjöpolisen befogenhet att tillämpa lagstiftningen i praktiken. Promillegränsen bör vara den samma som gäller spår- och vägtrafiken, nämligen . Enligt utredningen 2001:30, Sjöfylleri, föreslås en promillegräns för sjöfylleri. Utredningen ville dock begränsa en ny lagstiftning till att gälla i allmän farled, kanal, sluss och allmän hamn. Detta skulle enligt vår mening skapa omöjliga gränsdragningsproblem och ger inte en tillräckligt stark signal om att alkohol och båtliv inte hör ihop. Sjöpolisen bör inom sitt ansvarsområde ges rätt att utföra alkoholtester på förare av båtar. () ()