ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02K400 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K400av och ()EU-information Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör undersöka möjligheten att avsätta årliga medel till . tillkännager till regeringen som sin mening att 2004-kommittén bör fördela sina resurser till opinionsbildning så att både EU-positiva och EU-negativa organisationer får delta på lika villkor. Motivering är ett av de länder där befolkningen är som mest EU-kritisk. Detta är ett styrkeförhållande som visat sig vara långvarigt. är majoriteten av medierna förhållandevis EU-positiv. Nej-sidan har här ett klart underläge. Det är därför av demokratiska skäl viktigt att nej-sidan ges medel så att man får resurser att delta i debatt och opinionsarbete. Ja-sidan har och har haft ett stort och aktivt ekonomiskt stöd från resursstarka organisationer och företag. Ja-sidan kan därför mönstra stora ekonomiska resurser. Nej-sidans ekonomiska resurser kan på intet sätt mäta sig med detta. I våra nordiska grannländer har respektive regeringar ansett det viktigt att ge nej-sidan ett minimum av understöd. I avsätts i statsbudgeten till ideella organisationers informations- och konferensverksamhet om Europafrågor. Därav erhåller organisationen till EU 1 miljon . I danska statsbudgeten avsätts för information om Europafrågor. Folkebevægelsen mod EU, Junibevægelsen (EU-kritisk organisation) och (EU-positiv organisation) får vardera . I får Alternativ till EU 300 000 finska mark . i är en partipolitiskt och religiöst obunden organisation som samlar ett tvärsnitt av EU-motståndet inom sig och ger ut tidningen . Organisationen, som bildades , fyller en central roll i debatten och opinionsarbetet kring EU-frågor. Denna debatt är demokratins livsnerv oavsett ja eller nej till EU. fyller därmed en viktig roll. Organisationen åtnjuter inget årligt organisationsstöd från staten. EU beslöt på toppmötet i att starta en stor diskussion bland EU-medborgarna om unionens framtid. ska det nya EU ta form, och då vill man ha en bred debatt. har 10 miljoner som ska satsas på en folklig debatt om hur EU:s framtid skall se ut. 2004-kommittén bör fördela sina resurser till opinionsbildning så att både EU-positiva och EU-negativa organisationer får delta på lika villkor. () ()
mot · GP02K401 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K401av ()till riksdagsbeslut beslutar att införa en författningsdomstol i enlighet med vad i motionen anförs. Motivering I ett rättssamhälle är det ytterst viktigt att medborgerliga fri- och rättigheter skyddas fullt ut. Grundlagarna i vår författning finns för att det inte skall vara möjligt att förändra vårt samhällssystem utan omfattande diskussion och information, med möjlighet för medborgarna att i allmänt val ta ställning om ändringen skall komma till stånd. Däremot finns det ingen som överprövar när övriga lagar stiftas eller ändras även om de strider mot vår grundlag. I många andra länder däremot finns en författningsdomstol som prövar om maktutövning sker med iakttagande av respekt för demokrati och rättstillämpning. Detta skulle vara välkommet även i eftersom det inte så sällan förs en debatt även här huruvida vidtagna åtgärder är i överensstämmelse med gällande lagstiftning eller ej. Det vore därför värdefullt, från demokratiska utgångspunkter, om det fanns en rättsinstans som har möjlighet och kompetens att avgöra om politiska beslut är i överensstämmelse med vår grundlag och annan lagstiftning. Införandet av en författningsdomstol skulle på ett påtagligt sätt stärka enskildas medborgerliga fri- och rättigheter. Risken att lagar skulle stiftas eller tillämpas på ett sätt som inte överensstämmer med vår grundlag skulle undanröjas.
mot · GP02K402 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K402av ()Statsrådens deltagande i riksdagsarbetet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statsrådens deltagande i riksdagsarbetet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om som den viktigaste politiska arenan. Motiv för mitt förslag Frislängare fyller regeringen. Så löd rubriken på en intervju med en socialdemokratisk riksdagsledamot som publicerades i . Bakgrunden till intervjun är den oroväckande utveckling som pågår där viktiga beslut allt oftare presenteras utanför . har vi sett att propositioner presenteras i allt från Konsumbutiker till publicering på DN-debatt när det borde vara naturligt att ansvarigt statsråd gör presentationen i . Då hade det också varit normalt att genomföra angelägna remissdebatter med anledning av regeringens förslag. En annan brist med statsrådens frånvaro är att viktiga debatter förs utan att ansvarig regeringsmedlem finns i kammaren för att argumentera och försvara regeringens förslag. I de fall då ett statsråd uppenbarar sig i plenisal är det i stort sett så att statsrådet närvarar vid debattens inledning och fram till tidpunkten för det egna anförandet. Därefter lämnar statsrådet . Detta innebär att det är enbart en ledamot från varje parti som får möjlighet att föra debatt med ansvarigt statsråd. Övriga ledamöter som anmält sig till den aktuella debatten får tala inför tomma statsrådsbänkar. Att statsrådsbänkarna regelmässigt står tomma när det pågår viktiga debatter i plenisal visar närmast på ett förakt för som högsta politiska organ. I andra länder råder en annan ordning. Där är vanligtvis parlamentet den viktigaste arenan för politiskt debatt och diskussion. I t.ex. genomförs dagliga debatter med deltagande av regeringsmedlemmar när parlamentet har session. Vidare är det så i att alla regeringsmedlemmar är parlamentsledamöter och är därmed folkvalda och har säte i landets parlament. Det är bara att beklaga att det är alltför många som innehar några av landets viktigaste politiska ämbeten som inte är folkvalda. Det kan vara rimligt att ett statsråd eller möjligen någon ytterligare regeringsmedlem inte har mandat som folkvald parlamentsledamot, och därmed ett ansvar inför väljarna, om det anses vara angeläget att en viss kompetens skall finnas inom regeringen. Men den ordning som är vid handen synes inte vara motiverad, och viss kompetens inom kan naturligtvis upprätthållas utan att den aktuella personen utnämns till statsråd.
mot · GP02K404 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K404av ()Passfoto och offentlighetsprincipen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om undantag från offentlighetsprincipen för uppgifter om passfoto. Motivering Offentlighetsprincipen ger möjlighet för var och en som önskar att ta del av passmyndighetens information om varje svensk. Informationen innefattar även foto av aktuell efterfrågad person. har framkommit att interner vid fängelser har begärt utdrag från passmyndigheten på personer och närstående som arbetar på fängelset. Syftet med begäran om utdrag från registret är okänt, men upplevs av inblandad personal som utomordentligt frustrerande och obehagligt. Offentlighetsprincipen betyder i detta fall att enskilda personers integritet och säkerhet sätts i andra rummet efter principen om rätt till offentlig handling. Mot denna bakgrund finns det fog att fråga sig varför passfoto med information måste vara tillgängligt för andra än myndigheter. På samma sätt kan mediers rätt att fritt kunna rekvirera information via passmyndigheten i viss mån ifrågasättas. Det behöver inte uppfattas som en inskränkning i pressfriheten om det fanns vissa begränsningar i att, utan enskilda personers medverkan, fritt disponera foton från myndighetsarkiv. Här bör den enskildes intresse väga tyngre än det allmänna. I de fall där det ligger ett allmänintresse i att en persons bild publiceras i tidningen (t.ex. vid en efterlysning etc.) och inga bilder finns tillgängliga annorstädes, kan exempelvis polisen medverka till att ett foto trots allt tas fram. Sammanfattningsvis bör passfoto med vidhängande uppgifter undantagas från principen om offentlighet.
mot · GP02K408 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K408av och ()mellan gränskommuner Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bildandet av kommunalförbund eller annan lämplig juridisk person mellan och kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om instiftande av försöksprojekt i avvaktan på att lagen träder i kraft. Motivering är granne med den finska staden , som finns på gångavstånd. Kommunerna har en gemensam befolkning på ca 33 000 invånare, varav har ca 10 600 invånare. För att ge kommuninvånarna på båda sidorna av gränsen en så bra service som möjligt har kommunerna inlett ett samarbete inom olika områden. Gränssamarbetet är unikt och har resulterat i ett samarbetsorgan som heter Provincia Bothniensis (PB). Organisationen bildades och har eget kansli med anställd samarbetssekreterare. Utöver den fasta organisationen finns ett tiotal olika projekt. Det senaste projektet är ett gemensamt rättscentrum, som innebär att svensk och finsk tullmyndighet, polis m.m. skall lokaliseras i en gemensam byggnad för att samarbetet över gränsen skall bli smidigare. Provinssamarbetet har under alla år präglats av idéer, samarbetsvilja och en genuin känsla av att alla vill använda sig av möjligheten till samarbete när man kan se klara effektivitets- och kvalitetsvinster. Tyvärr har det alltför visat sig att idéer inte gått att förverkliga på grund av att finns mellan de två kommunerna. Ett problem är att PB saknar status som egen juridisk person. Organet kan t.ex. inte skriva avtal. Det som ligger till grund för samarbetet är ett samarbetsavtal mellan de två kommunerna. Enligt avtalet har PB till uppgift att koordinera samarbetet samt leda och följa upp de gemensamma verksamheterna och projektens fortskridande. För att överleva och utvecklas som kommun är det nödvändigt för att kunna utveckla samarbetet med stad. Regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att ett kommunalförbund kan bildas mellan och kommuner. Ett sådant förslag innebär en grundlagsändring och kan då ta tid att genomföra. Med anledning av detta, och i avvaktan på en grundlagsändring, föreslås att och blir försökskommuner. Ett sådant försöksprojekt skulle kunna bedrivas i avvaktan på att lagstiftningen träder i kraft. Den finska regeringen ligger långt framme med förslag till lagstiftning men avvaktar ett svenskt ställningstagande. () ()
mot · GP02K409 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K409av och ()Förstärkt representation Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om representation i beslutande organ. Motivering Små kommuner med utflyttningsproblem blir allt svagare representerade i politiska organ med ett proportionellt parlamentariskt system, som tillväxtkommunerna med kraft av nya inflyttade personer stärker sitt grepp om den politiska makten. De små kommunerna med utflyttning riskerar således att få en allt svagare röst i den politiska världen och därigenom svårare att få genomslag för sina frågor. Det kan därför finnas skäl att fundera över nya modeller för hur politiska mandat fördelas. Vårt grannland har infört ett system som ger små kommuner utökad representation i beslutande organ, vilket gör att bl.a. kommuner i finska har större möjligheter att göra sin röst hörd. Inom EU har det lagts fram förslag om länders representation enligt den s.k. kvadratrotsmodellen för att ge mindre nationer förbättrad representation. Den s.k. kvadratrotsmodellen är en modell av flera som kan stärka de små kommunerna röst. Det kan också vara så att det i vissa politiska församlingar finns starkare skäl att stärka de små kommunernas representation. De större kommunerna har inte alltid kunskap och erfarenhet av glesbygdskommunernas problem. En s.k. kvadratrotsmodell skulle innebära att mindre kommuner får starkare representation i förhållande till sin befolkning än vad större kommuner får. Det är angeläget att vi diskuterar möjligheter till utökad representation i beslutande organ alltifrån till kommuner för små kommuner etc. () ()
mot · GP02K410 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K410av och ()Avtal med TV4 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avtal med om regionala sändningar. Motivering har beslutat att lägga ned de regionala sändningarna i . Anledningen till detta uppges vara bristande lönsamhet. Beskedet om nedläggning oroar oss då bevakningen och speglingen av händelser i länet kommer att försämras. Enligt vad som regleras i sändningstillståndet för skall regionala sändningar ske från minst 16 områden. Vilka områden sändningarna skall ske från är inte reglerat i avtalet mellan staten och . För att uppfylla vad som regleras i avtalet avser att starta regionala sändningar i något annat område när man lägger ned i . Vi anser att det som hänt visar på behovet av att staten i avtalen om sändningstillstånden bör reglera i vilka områden som regionala sändningar skall ske. Att glesbygd och befolkningssvaga regioner skall förvägras alternativ och mångfald i nyhetsbevakning för att intäkterna från lokala annonsörer bedöms otillräckliga är en utveckling som oroar oss starkt. Hur skall alla delar av garanteras en allsidig nyhetsbevakning? Det är en fråga som seriöst måste diskuteras. För oss i , liksom för övriga delar av landet, behövs en lokal nyhetsbevakning som motvikt till den alltför Stockholmsfixerade mediebevakningen som riksmedia ägnar sig åt. För en levande samhällsdebatt är det viktigt att det finns olika aktörer på mediemarknaden. Det är viktigt även i glesbygd. Detta bör regleras i avtal mellan staten och dem som beviljas sändningstillstånd. () ()
mot · GP02K411 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K411av Per ()Monument över förolyckade offentligt anställda Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett inrättande av ett centralt beläget monument för offentligt anställda som offrat sina liv i sin yrkesutövning för vårt gemensamma bästa. Monument utförs många olika slags bragder och modiga ingripanden. Med fara för eget liv griper enskilda in och räddar andra människor i fara. En del av oss har det som yrke att uträtta goda gärningar och på olika sätt hjälpa de utsatta, lindra och bota lidande och fattigdom. De får betalt för sina insatser, men de får inte betalt för att vara omtänksamma, för att göra det där lilla extra eller för att i ett slags plikttrogenhet riskera eller offra sina liv. Ett osjälviskt beteende väcker beundran, och motsatsen väcker obehag och kanske rent av bestörtning. Vissa yrkesgrupper tvingas regelbundet riskera sina liv. För det gemensamma samhällsbygget och vårt gemensamma bästa fordras att en del av oss arbetar inom polisen, räddningstjänsten, försvaret, rättsväsendet och andra utsatta arbetsuppgifter. Även arbete inom andra myndigheter med exekutiva och administrativa uppgifter eller inom skolan kan vara utsatta positioner. Detta leder till att enskilda yrkesutövare som poliser, brandmän, annan räddningspersonal, militär eller annan utsatt personal, i sin yrkesutövning kommer i situationer där de tvingas offra sina liv för den gemensamma saken. På offrade kanske mer än 300 brandmän och inte fullt hundra poliser sina liv när de två tornen i rasade . I kanske vi tänker på de två poliserna som brutalt sköts ihjäl vid . Enligt min mening finns det ett stort behov av en centralt belägen offentlig minnesplats med något slags monument för alla de offentligt anställda i vårt land som av olika skäl frivilligt eller ofrivilligt offrat sina liv i sin yrkesutövning för vårt gemensamma bästa. Ett sådant monument skulle fylla flera behov. Det skulle hedra minnet av dem och deras insatser; det skulle kunna bli en plats, där offentliga ceremonier kan äga rum vid motsvarande händelser ; det skulle kunna bli en plats dit andra alltid kan komma för att kunna hedra dem och ge uttryck för sin sorg och erkänsla; det skulle kunna lyfta fram dem som goda exempel och det skulle kunna bli en påminnelse om allvaret i dessa offentliga yrkesgruppers kall och arbete. Det skulle också kunna bli en sammanhållande symbol för alla som lever i vårt land, för vårt samhälles gemensamma bästa och för de grundläggande och omistliga värden vår demokrati ytterst vilar på. Gotab, 2001 Per ()
mot · GP02K412 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K412av ()Offentlighetsprincipen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insyn i de kungliga hovstaterna och . Motivering Offentlighetsprincipen är en grundläggande del av den svenska demokratin. Det handlar om att medborgarna skall ha rätt att granska hur myndigheter och andra för dem viktiga organ såsom , landstingen och kommunerna agerar i olika frågor. Offentlighetsprincipen förbättrar möjligheterna att föra en öppen och saklig debatt. Offentlighetsprincipen underlättar för medborgare och medier att granska eventuella övergrepp och missbruk. Med andra ord är det viktigt att i olika sammanhang verka för en fördjupad offentlighet. Ett sådant lysande exempel är den arbete för att sprida principen in i arbetet som bedrivs i Europeiska unionen. Ett närmast obegripligt undantag gäller dock i form av de kungliga hovstaterna och . Enligt förarbetena till regeringsform undantas hovet explicit från offentlighetsprincipen. Detta skulle ju kunna vara acceptabelt om hovet spelade någon mindre viktig roll för medborgarna. Men det kan ju knappast hävdas vara fallet. En institution som givits uppdraget, och resurserna, att inom och utom landet representera svenska folket är naturligtvis en angelägenhet för hela svenska folket. Folket bör i detta fall, som när det gäller andra offentliga makthavare, ges möjligheten att granska hur medel används och ämbete utövas. Följaktligen behövs en lagändring i detta avseende. Det finns sannolikt tillfällen då det kan finnas problem med att offentliggöra handlingar. Det kan exempelvis finnas skäl att fundera på om det kan uppstå tillfällen då offentlighetsprincipen kan komma i konflikt med statschefens behov av integritet som privatperson, i kontakt med medborgare eller främmande makt. Detta kan dock på intet sätt väga så tungt att offentlighetsprincipen får stå tillbaka och bör i så fall avgöras genom de gängse regler som finns för hur andra myndigheter hanterar sådana ting.
mot · GP02K413 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K413av m.fl. (s)Fördelning av resurser inför folkomröstning om EMU Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fördelning av statliga bidrag inför en kommande folkomröstning om EMU. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att inrätta en kommitté med uppgift att övervaka och publicera all tillgänglig information om de ekonomiska stöd som ges. Motivering Många rapporter har berättat om den sneda fördelningen av ekonomiska resurser inför folkomröstningen om anslutning till EU 1994. De konkreta siffrorna varierar, men enligt de flesta verkar ja-sidan inför folkomröstningen ha förfogat över 1020 gånger större kampanjbudget. Alltför stor ojämlikhet vad avser ekonomiska kampanjmedel i en fråga strider mot demokratins grundprinciper. Idealet som naturligtvis aldrig nås är när människor fritt och rationellt kan ta ställning till olika budskap och göra sitt val utifrån en informerad position om samtliga alternativ. Det är bekymrande ur demokratisk synvinkel om privata eller andra intressen utnyttjar sin ekonomiska överlägsenhet till att påverka ett val. I folkomröstningen om EU har den kraftiga snedfördelningen av ekonomiska resurser lett till att misstron mot demokratin ökat och att människor vänder sig bort från politiken. Detta är en farlig utveckling. För att inte samma sak skall upprepas inför en folkomröstning om EMU bör åtgärder vidtas. Vi kan redan konstatera att t.ex. har stöttat en tydlig ja-organisation, Stiftelsen i , med ca för EMU-information. Enligt journalisten (Metro ) stöttade svenska kontor dessutom fyra organisationer med ytterligare 1 miljon. Dessa var Fackliga röster för , ABF, Bildningsverksamhet och Vuxenskolan. Till detta skall läggas att det svenska näringslivet redan satsat en okänd summa pengar på reklam för EMU och att man är beredd att lägga ut stora belopp i en eventuell folkomröstning. Det är angeläget dels med transparens och öppenhet i denna fråga, dels att de båda alternativen i EMU-frågan erhåller likvärdiga resurser. En kommitté bör inrättas som skall ha till uppgift att övervaka och publicera all tillgänglig information om de ekonomiska stöd som ges till och mottas av de båda alternativen. Denna kommitté bör fungera fram till folkomröstningen om EMU. Alla organisationer som deltar aktivt i EMU-frågan bör uppmanas att frivilligt till kommittén offentliggöra alla ekonomiska bidrag, från enskilda, organisationer och företag. bör dessutom uttala som sin mening att en jämn resursfördelning av de statliga bidragen mellan alternativen är önskvärd. () () () () ()
mot · GP02K414 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K414av ()Regionfullmäktige på Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det inrättas ett regionfullmäktige på . Motivering I den europeiska unionen sker en tydlig utveckling mot att regionerna får en allt starkare roll kulturellt, ekonomiskt och demokratiskt. Denna utveckling kan vi även skönja ta fart i efter det att vi blev medlemmar 1995. Det är på väg att utkristalliseras ett flertal tydliga regioner i till exempel , och MalmöKöpenhamn. De regionala försöken startade som en följd av denna utveckling. har ingått i regionförsöken, som ett av fyra försöksområden, med ett utökat ansvar för den regionala utvecklingen. Efter de initialproblem som en sådan organisationsförändring alltid medför har intrycket av försöket varit positivt. Grundtanken att den demokratiska instans som har närmast till medborgarna, i fall kommunfullmäktige, även skall ansvara för utvecklingsfrågorna i regionen har fått en bred uppslutning. Därför är det mycket viktigt att försöket får fortsätta, alternativt att dagens ordning permanentas i enlighet med slutsatserna i . Det sämsta som kan ske är en ny organisationsförändring som alltid innebär en tempoförlust med tanke på just nu utsatta arbetsmarknad. har fastlagt att är en egen region, om än en liten sådan. Därför är en naturlig utveckling av regionförsöket på att ersätta kommunfullmäktige med ett regionfullmäktige. Det skulle vara en viktig signal till både gotlänningarna och omgivningen att är en självständig region. I de omfattande internationella kontakterna som har är det norm att det är en politiker som är främste företrädaren för sin region, speciellt då i EU sammanhang. Genom att utse ett regionfullmäktige underlättas internationella kontakter.
mot · GP02K415 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K415av m.fl. (s)Barnreklam i etermedier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd för regeringens krav om att förbudet för eterreklam riktad mot barn fortsatt skall gälla. Motivering I finns redan ett effektivt förbud för etermedier att rikta reklam mot barngrupper. Det har dock i debatten framkommit att EU-regler kan föra med sig att kan tvingas överge sin tidigare hållning. Detta är mycket oroande. Regeringen har i olika EU-sammanhang hållit fast vid den svenska inställningen. Det är angeläget att en enig riksdag ger regeringen stöd i denna fråga. bör slå fast att detta område inte får bli föremål för kompromisser eller anpassning till andra länders regelverk. Barnens bästa måste ställas före krämarintresset. Att reducera barn till konsumenter är synnerligen oetiskt. Det finns företag som använder sig av etermedier som sänder från andra länder för att rikta in sig mot barn. Detta kan riksdag och regering ej påverka. Konsumenterna äger dock makten att visa sin avsky mot denna försäljning. Vad riksdag och regering kan besluta om är villkoren för SVT och . Denna rätt skall finnas kvar. TV har en så stark genomslagskraft att detta medium bör vara fritt från försäljning riktad mot barn. () () () ()