mot · GP02U332 · 2001-10-05 00:00:00 — En konsekvens av detta är att de europeiska staterna måste kunna ta ett ökat ansvar för säkerhet. har fortfarande huvudansvaret för internationell fred och säkerhet, men EU skall självständigt kunna besluta om och, även i de fall Nato inte är engagerat, initiera EU-ledda operationer som i enlighet med principer kan bidra till fred och säkerhet. Härav följer arbetet med att senast sätta upp en europeisk militär krishanteringsstyrka med förmåga att hantera samtliga Petersbergsuppgifter (humanitära aktioner, fredsbevarande aktioner och krishantering med militära medel inklusive fredsframtvingande aktioner). 1954 bildades den Västeuropeiska unionen (VEU). deltar som observatör sedan inträdet i EU 1995. Trots att inte är medlem så har svenska trupper full rätt att delta i Petersbergsuppgifter efter att beslut om detta fattats på nationell nivå. Inför Europeiska rådets Amsterdammöte överfördes dessa uppgifter från VEU till EU. Vid rådets möte i överfördes även utförandet av uppgifterna till EU. En annan mycket viktig europeisk säkerhetspolitisk organisation är (). Den bildades som en vidareutveckling av den dåvarande Europeiska säkerhetskonferensen (ESK). har varit medlem ända sedan bildandet av ESK. arbetar med konfliktförebyggande verksamhet och har stor betydelse när det gäller att upptäcka potentiella konflikter. Organisationen har också spelat en avgörande roll i många demokratiseringsprocesser. Tillsammans med har en viktig funktion som komplement och fristående organ inom en framtida alleuropeisk säkerhetsordning. arbetar liksom med konfliktförebyggande verksamhet och bevakning av de mänskliga rättigheterna. 4 Omvärlden när och fjärran kan vi flyga från en kontinent till en annan , skicka små eller stora mängder information till andra sidan jorden med ett fåtal knapptryck, ta del av tv-sända händelser från fjärran platser i realtid. På dessa och andra sätt har jorden sannerligen blivit mindre. Närhet mellan olika regioner handlar i ökad utsträckning om gemensamma värden snarare än om territoriellt grannskap. Trots det kan det i syfte att tydliggöra vara meningsfullt med en uppdelning av det internationella systemets olika geografiska områden. 4.1 Bortom närområdet I många av stater har demokratiska val hållits . Flera inbördeskrig har förbytts i fred och det civila samhället vuxit sig starkare. De nya demokratierna är dock ofta svaga. Det ekonomiska läget är ofta svårt och många stater dras med omfattande låneavbetalningar. Staterna söder om använder av sina exportinkomster till räntor och avbetalningar. En ödesfråga för regionen är hiv-epidemin, som här mer än någon annanstans håller på att förändra hela samhällsstrukturer. De väpnade konflikter som rasar i exempelvis , , , , , , , och är ett av de största hindren mot varaktig social och ekonomisk utveckling. Väpnade konflikter förstör infrastruktur, orsakar närmast ofattbar fysisk och psykisk skada, leder till kapitalflykt och minskade utländska investeringar och försvårar internationellt bistånd. Till detta kan läggas den utbredda kriminaliteten i vissa regioner och den mycket stora tillgången på lätta vapen. syn på ges i en särskild motion. är en av efterkrigstidens ihärdigaste och mest komplicerade konflikter. Försöken att lösa situationen matchas av antalet misslyckanden. sökte under ordförandeskapet bidra till ett närmande av de bägge konfliktparterna. Vissa överenskommelser har tidigare uppnåtts där dragit sig tillbaka från delar av och . Dessa områden har givits en begränsad autonomi som utövas av palestinska myndigheter. På grund av bland annat sjunkande levnadsstandard, hög befolkningstillväxt och hög arbetslöshet har missnöjet i de palestinska delarna ökat mycket kraftigt och 2001. Varje typ av initiativ och arbete som ökar förståelse och respekt mellan israeler och palestinier bör stödjas. syn på ges i en särskild motion. får allt större säkerhetspolitisk betydelse. Sannolikheten är stor att politiska och kommersiella makt kommer att öka. nuvarande och framtida militära resurser, både konventionella och nukleära, utgör ett orosmoment. Regionen är starkt präglad av maktbalanstänkande och kapprustning är inte ett uteslutet scenario. Konflikten mellan och rörande Kashmirregionen är ytterligare ett orosmoment. Dessa bägge länder förfogar även över nukleär teknologi. Kärnvapentester har utförts i flera omgångar. Ett positivt tecken är de ökade kontakterna mellan framför allt och . Två säkerhetspolitiska problemkomplex med anknytning till kärnvapen är relationerna mellan och och relationerna mellan och . 4.2 Samarbete och säkerhet i Vi kristdemokrater anser att utvidgningen och fördjupningen av EU är av central betydelse för säkerhet. De fasansfulla krig som drabbade stärker denna uppfattning. Balkankonflikterna pekar också på behovet av en europeisk militär krishanteringsförmåga. I egenskap av enda kvarvarande supermakt och dominant inom Nato kommer under överskådlig framtid att ha stor betydelse för den europeiska säkerhetspolitiken. Då det inte är sannolikt att EU inom överskådlig framtid kommer att klara sig helt utan Natos hjälp för att skapa eller upprätthålla fred i , så ligger det i intresse att och Nato även fortsättningsvis behåller den europeiska kontinenten som ett prioriterat intresseområde. Den transatlantiska länken får inte brytas. måste den europeiska gemenskapen ta ett ökat ansvar för sin säkerhet. säkerhetspolitiska beroende av Nato måste gradvis ersättas av ett partnerskap. Utvecklingen av en europeisk säkerhets- och försvarspolitik är tänkt att stärka, inte försvaga, transatlantiskt och europeiskt samarbete. Framtida hot mot säkerheten i bör företrädesvis lösas och hanteras gemensamt inom ett utvidgat EU. Ett ökat europeiskt ansvar kräver också praktisk förmåga att hantera säkerhetspolitiska problem. Krishantering enligt Petersbergsdeklarationen innebär att EU:s medlemsstater skall bidra med humanitär och ekonomisk hjälp, uppbyggnadsinsatser och direkta fredsframtvingande insatser. Det är mycket viktigt att medverkar aktivt i det arbetet. Europeiska rådets beslut i medför att EU-staterna gemensamt skall kunna samla och sända ut en krishanteringsstyrka på 60 000 man . Denna samlade styrka skall kunna sättas in vid konflikter i och, efter beslut av alternativt utifrån folkrättsligt acceptabla kriterier, även utanför gränser. Det är av största vikt att solidariskt bidrar till denna insatsstyrka. Dessvärre finns ett glapp mellan politiska deklarationer och faktiska resurser. En gemensam europeisk insatsstyrka av nämnd omfattning kräver stora ansträngningar. Dessa ansträngningar måste återspeglas i EU-staternas försvarsbudgetar. satsar hårt på att öka sin internationella kapacitet, som det nationella försvaret drabbats av en omfattande nedrustning. Det är angeläget att tillräckliga resurser finns avdelade för den internationella verksamheten. Risken är annars stor att den svenska Försvarsmakten inte kan fullfölja politiskt beslutade internationella åtaganden som den åläggs. I då nationell säkerhet i mindre grad än tidigare kan sökas enbart på nationell grund är det av mycket stor vikt att hela vår försvarsmakt är modern och flexibel och har hög samverkansförmåga med andra länders förband. är även medlem i det västeuropeiska försvarsmaterielsamarbetet (WEAG). Det ökar möjligheterna att påverka inriktningen av den europeiska försvarsindustripolitiken. Det möjliggör även en högre grad av interoperabilitet (samverkansförmåga) mellan svenska och utländska militära system vid gemensamma internationella insatser. bör denna interoperabilitet utvecklas så att alla svenska insatsförband kan ingå i EU- eller Nato-ledda krishanteringsinsatser och fredsfrämjande verksamheter. 4.3 geografiska skäl är det naturligt att är av särskilt intresse för svensk säkerhetspolitik. Här har vi goda möjligheter att bidra till och ta ett större ansvar för regionens fredliga utveckling. Det är av största säkerhetspolitiska betydelse att utveckla förtroendefulla relationer till och att ytterligare förstärka samarbetet med de nordiska och baltiska staterna. måste verka för att alla stater i regionen får en långsiktig säkerhetslösning. Utvecklingen i regionen kring har på det hela taget varit mestadels positiv och utgör i sig ett gott exempel på en gemenskap där det bredare säkerhetsbegreppet utgör ramen för ett brett samarbete inom exempelvis krishantering. Demokratiseringen och den ökade respekten för mänskliga rättigheter förbättrar närområdets säkerhet och verkar konfliktförebyggande. Att inlemma i en alleuropeisk och transatlantisk säkerhetsordning bör vara en hörnsten i säkerhetspolitik. Häri spelar EU och östutvidgningen en viktig roll, liksom ett allt mer fördjupat PFF-samarbete, där Natos engagemang bidrar till att stärka den fredliga utvecklingen och säkerheten. Det ligger i intresse att stödja de baltiska staternas integration i EU och Nato. En sådan utveckling bör gagna hela regionens säkerhet, liksom ett ökat stöd till dessa staters totalförsvar och suveränitet. inrikespolitiska läge är förhållandevis stabilt. Med eventuellt undantag för så är risken för sönderfall eller splittring av den inte stor. Den ryska utrikespolitiken blir allt mer aktiv, intresseorienterad och långsiktig under president ledning. Krigsmakten genomgår en reform med syfte att omorganisera och modernisera de militära styrkorna. får allt större betydelse för utrikes- och säkerhetspolitik. intar en fortsatt negativ inställning till de baltiska staternas eventuella Nato-medlemskap. Förhållandet till är självfallet mycket viktigt och vill även fortsatt se sig som en stormakt jämbördig grannen väster om haven. Trots vissa positiva tendenser utgör alltjämt en osäkerhetsfaktor i det svenska närområdet. innehav av stora mängder NBC-stridsmedel är de enda permanent stationerade i närområdet. omfattande miljöproblem, unionssamarbete med och ekonomiska och sociala problem måste beaktas. Osäkerheten om säkerhetspolitiska strategier och framtida utveckling måste inkluderas i svenska säkerhetspolitiska bedömningar. 5 En modern säkerhetspolitik för De osedvanligt omfattande förändringar som det internationella systemet genomgick från och med övergången från 1980- och fram till har haft genomgripande konsekvenser för svensk säkerhets- och försvarspolitik. I ljuset av dessa förändringar framstår behovet av en ny och modern säkerhetspolitik för som tydligt och klart. Svensk säkerhetspolitik skall präglas av internationellt samarbete för människors säkerhet och fred i vår omvärld. Kris- och konfliktlösning är säkerhetspolitikens främsta uppgift. Detta arbete skall bygga på respekten för demokrati och mänskliga rättigheter, samt strävan att skapa en säkerhetsgemenskap byggd på fredlig konfliktlösning. Fokus i arbetet för en fredligare värld skall vara de förebyggande åtgärderna. Försvaret av det egna territoriet är fortsatt en av försvarspolitikens huvuduppgifter. Det svenska totalförsvaret består av ett militärt försvar och ett civilt försvar. Totalförsvarets gemensamma resurser skall skydda det svenska samhället och dess medborgare mot angrepp i tider av såväl fred som krig samt bidra till fred i omvärlden. Dessa resurser skall också präglas av hög kompetens, kvalitet och flexibilitet samt utformas med hänsyn till en ökad bredd av hot och kunna nyttjas vid olika internationella fredsfrämjande insatser och humanitära insatser. 5.1 Den militära alliansfriheten och neutraliteten Ledstjärnan i svensk utrikes- och försvarspolitik har varit den självvalda neutraliteten. Rötterna till den svenska neutralitetspolitiken går att finna , men det var först efter som den konsekventa neutraliteten växte fram. skrevs den klassiska säkerhetspolitiska doktrinen in i regeringsförklaringen: alliansfrihet i fred, syftande till neutralitet i krig. Fram till förblev detta ställningstagande i det närmaste oomtvistat ett politiskt paradigm. , med dåvarande borgerliga regering vid rodret, omformulerades doktrinens lydelse till: militär alliansfrihet syftande till att vi skall kunna vara neutrala i händelse av krig i vårt närområde. Denna skrivning kan till stor del ses som en anpassning till de fundamentala förändringar som medförde. Det slut väckte frågan om vad egentligen var neutralt till. I skrivande stund pågår partiöverläggningar med målet att formulera en ny och bred överenskommelse om en ny skrivelse av den säkerhetspolitiska doktrinen. Med militär alliansfrihet menas att i fred inte ingår i ömsesidiga försvarsförpliktelser. är en aktiv medlem av EU som i grunden är en fredsallians. Säkerhetspolitiska förändringar, nya hot och konflikttyper illustrerar dock behovet av konfliktlösning i stor skala och säkerhetspolitiskt samarbete. Ett av EU:s fundament är att utveckla ett starkare utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete (GUSP). stödjer av samma skäl utvecklingen av en europeisk militär krishanteringsstyrka. Den europeiska krishanteringsstyrkan medför däremot inga försvarsförpliktelser. deltar enbart som observatör i VEU där det finns en ömsesidig försvarsfunktion genom artikel 5. PFF-samarbetet bygger på frivilligt deltagande och medför inga ömsesidiga skyldigheter. har svenska militära förband agerat på i samarbete med och under ledning av Nato. har också ingått försvarsmaterielavtal inom ramen för det västeuropeiska försvarsmaterielsamarbetet (WEAG). Vi kristdemokrater ser positivt på Nato och anser att ett nära och öppet samarbete skall vara en naturlig del av svensk säkerhetspolitik. Vi kristdemokrater anser däremot att ett svenskt medlemskap i inte är aktuellt. Men då alliansen förändras och utvidgas och kan komma att omfatta hela Öst- och , måste ständigt vara berett att pröva sin relation med Nato. Med neutralitet menas att enligt folkrättens regler ställer sig utanför och inte tar sida i ett pågående krig. Till skillnad mot och neutralitet så är inte tvingande genom lag. Den svenska neutraliteten är frivilligt antagen och kan rent formellt sett överges när som helst. Att det svenska folket under till stor del undgått krigets fasor har länge och med nästan inga reservationer tillskrivits neutralitetspolitiken. Efter det slut framkom en annan bild genom att forskare och journalister fick tillgång till tidigare hemligstämplade källor. Omfattande forskning har unisont åskådliggjort att under större delen av efterkrigstiden drivit en utrikes- och säkerhetspolitik i ord och en annan i sak. Vi kristdemokrater anser att det är omöjligt att vara neutral i förhållande till kränkningar och våld. Det är helt emot kristdemokratins grundläggande syn på människans medfödda rättigheter och okränkbarhet. Passivitet inför en konflikt kan dessutom uppfattas som en symbolhandling genom vilken vi tar ställning för endera parten. kan inte längre stå neutralt om våra grannländer anfalls. Nya hot såsom terrorism måste i högre bekämpas tillsammans med andra stater. Därför bör vi även fortsättningsvis ta aktiv del i arbetet med att lösa säkerhetsproblem i och närområdet, såväl som i övriga delar av världen efter förmåga och kapacitet. medlemskap i och EU och samarbete med Nato ger oss tillgång till de bästa kanalerna och möjligheterna. Det är dags att lämna föråldrade doktriner till historien och bygga en modern säkerhetspolitik för . Gotab, 2001 () () () () () () () () () () () ()