mot · GP02A211 · 2001-10-05 00:00:00 — Bland cheferna hade av männen inte ens tagit ut pappamånaden. av de kvinnliga cheferna tar ut huvuddelen av dagarna för vård av sjukt barn, jämfört av deras manliga kollegor. drar den slutsatsen att uttaget av föräldraledighet och ansvaret för barnen är av avgörande betydelse för karriärutvecklingen och en förklaring till de stora löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Det är mycket viktigt att politiker, arbetsgivare och fackföreningar förstår hur unga människor av tänker och på så sätt finner olika sätt att stödja såväl mäns som kvinnors möjlighet att bilda familj och att förena familj och karriär. Alla typer av hinder eller diskriminering som män eller kvinnor utsätts för för föräldraledighet eller efter återvändandet till arbetet måste med all tydlighet bekämpas. 5 § i jämställdhetslagen stadgar att arbetsgivare ska uppmuntra föräldraledighet och underlätta den. Detta är en generell bestämmelse och sanktionsmöjlighet finns ej. Prejudicerande domar saknas, varför lagen blir tämligen uddlös. Ett enda fall har drivits av JämO, där en kvinna ansåg sig ha blivit av med utlovat jobb då hon berättade att hon var gravid. Domen blev ej fällande då inget skriftligt dokument kunde styrka att kvinnan verkligen varit lovad anställning. menar att lagen måste skärpas så att den blir ett användbart skydd för kvinnor och män som under föräldraledighet blir diskriminerade i något avseende. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag. menar att den extra kostnad en arbetsgivare har för en anställd som är föräldraledig i form av semesterersättning såväl till den föräldralediga som till vikarien motverkar anställning av människor i åldrar där föräldraskap är troligt. Därför bör ersättning för semesterersättning till föräldraledig betalas via med arbetsgivaravgiften och inte belasta enskild arbetsgivare. har enats om att garantera rätten för en anställd att återuppta sitt arbete utan försämrade villkor när man varit föräldraledig. Man skall också få räkna sig tillgodo förbättringar som arbetskamraterna erhållit . Det kan gälla generella lönehöjningar eller utbildningar. kan föräldraledigheten vägas in som skäl för att förändring av tjänsten, vilket nu inte blir förenligt med de nya EU-reglerna. ser fram emot att den svenska lagen kommer att skärpas i detta avseende. 5.2 Hushållstjänster För många familjer där mannen eller kvinnan eller båda vill satsa mycket tid och kraft på sitt arbete kan det bli en omöjlig uppgift att också hinna med hem och hushållsarbete. Man vill istället prioritera tid med barnen. Traditionellt sett har kvinnorna haft hand om hemmet, och denna förväntning finns fortfarande kvar även om de flesta kvinnor är yrkesarbetande. Ett sätt att stödja kvinnan är att utforma beskattningen så att det går att köpa hushållstjänster till ett rimligt pris. Detta skulle få en rad omedelbara effekter. Rimliga priser på hushållstjänster skulle möjliggöra även för dem med normala inkomster att köpa dessa tjänster. Det skulle också medföra att de personer, ofta kvinnor, som utför sådana hushållstjänster på en svart marknad skulle få riktiga jobb och därmed en betydande trygghet i form av lön, pension, försäkringar osv. Det skulle bli betydligt fler arbetstillfällen. Det skulle underlätta för många att såväl komma in på arbetsmarknaden som att pröva eget företagande i denna form. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Denna frågor utvecklas vidare i en annan motion. 5.3 Arbetstid anser att arbetstiden måste betraktas ur ett livscykelperspektiv och ta hänsyn till de olika behov olika människor har. Som 20-åring har man andra önskemål om arbetstidens omfattning och förläggning än när man är 35 eller . Arbetslivet måste vara förenligt med att vara förälder, odla ett intresse, vara aktiv i föreningsliv, driva eget företag vid sidan om en anställning osv. Därför bör arbetstiden kunna variera under olika tider i livet. En annan viktig är att skapa möjlighet för ett långvarigt deltagande i arbetslivet. avvisar en generell arbetstidsförkortning. Den ekonomiska välfärdsförlust det skulle innebära om alla skulle korta sin arbetstid skulle slå hårt mot såväl den enskilde och företagen som nationen . Ett gott arbetsklimat kännetecknas av ett stort medinflytande för personal. En av de allra viktigaste faktorerna för den enskilde är att få påverka omfattning och förläggning av arbetstider. Arbetstidslagstiftningen måste utformas så att arbetsgivare och arbetstagare i ökad utsträckning lokalt kan fastställa arbetstiden efter sina behov och önskemål. ser positivt på regler som skapar goda förutsättningar för parterna att finna väl balanserade lösningar mellan verksamhetens och de anställdas krav. Den av regeringen tillsatta kommittén Välfärdsbokslut har i sin aktuella antologi och ungdomars välfärd redovisat de positiva effekterna med att föräldrar har möjlighet att ha en flexibel arbetstid i arbetslivet. Man konstaterar att arbetsvillkoren har förändrats, att det blivit vanligare med flextid och med s.k. öppna arbetsplatser där arbetstagaren kan lämna arbetsplatsen eller ta emot besök. Detta har visat sig vara positivt för familjelivet. Flextiden kan bli ett sätt för familjen att pussla ihop sin egen tid och på det sättet kan man förkorta tiden utan hemmavarande förälder för barnet. Det har också visats att föräldrar i första hand använder sin flextid för att förkorta barnens tid i barnomsorgen. Enligt utredningen är det dock så att mödrar i högre grad än fäder har mer begränsade arbetsvillkor och i mindre utsträckning rätt till flexibel arbetstid. Samfällda utvärderingar visar också att de anställdas engagemang och ansvarstagande för verksamheten ökar när inflytandet över arbetstidens förläggning ökar. Staten och kommunerna bör föregå med gott exempel när det gäller att låta personalen på varje arbetsplats utifrån sina och verksamhetens behov påverka hur arbetstiden skall förläggas. Forskning visar att stress kan vara positiv , men vid långvarig stress ökar risken för utbrändhet. Det är därför nödvändigt med en längre sammanhängande ledighet för återhämtning. föreskriver lagen rätt . förslag att framförhandlad semester utöver skall kunna förläggas efter den enskildes önskemål och verksamhetens behov har getts som direktiv till den sittande (förslag på arbetstidsområdet). Detta ökar den enskildes möjligheter till flexibilitet. Kvinnor arbetar deltid i betydligt högre utsträckning än män. Flest deltidstjänster finns inom offentlig sektor, hotell och restaurang samt handel. var det av de sysselsatta männen som arbetade deltid och av de sysselsatta kvinnorna som arbetade deltid. Deltidsarbetandet har legat relativt , och trots att det i vissa branscher råder en stor arbetskraftsbrist kvarstår problemet med de deltidsarbetande som vill ha högre sysselsättningsgrad. Enligt statistik från vill av de kvinnor som arbetar deltid ha en högre anställningsgrad. Många av de deltidsarbetande klarar inte den egna försörjningen, vilket är skälet till att man vill öka sin anställningsgrad. Det är mycket viktigt att de som så önskar får möjlighet att gå upp i anställningsgrad och att nya tjänster som inrättas blir heltidstjänster. menar att offentlig sektor, d.v.s. politiker, har ett stort ansvar för att tillskapa heltidstjänster. Däremot kan lagstiftning skapa en fyrkantighet om den skall införas inom alla sektorer. som det är mycket viktigt att deltidsarbetande som vill arbeta heltid ges den möjligheten, är det lika viktigt att den som vill gå ner i tjänstgöringsgrad av olika skäl bereds möjlighet till detta. Önskemålen ser olika ut i olika skeden av livet och bör tillgodoses i största möjliga utsträckning för att människor skall ha fungerande liv. 5.4 Lika lön för lika arbete Vägen till ett jämställt samhälle är fortfarande mycket lång. Inkomsterna fördelar sig mycket olika mellan man och kvinna och skillnaderna bara ökar ju man arbetat. De genomsnittliga löneskillnaderna är även något större mellan män och kvinnor i offentlig sektor jämfört med privat. Högskoleutbildning lönar sig för såväl kvinna som man, men högskoleutbildade män tjänar ändå i genomsnitt mer än högskoleutbildade kvinnor. I FN:s färska rapport om jämställdhetsläget i olika länder får kritik bl.a. för att lönegapet mellan män och kvinnor är stort. Svenska kvinnor tjänar i genomsnitt av vad männen gör. Den siffran har i stort sett varit oförändrad . 1999 var männens genomsnittliga månadslön , medan kvinnornas var 17 600. Av 89 yrkeskategorier som gått igenom är det bara i tre som kvinnor tjänar mer än män: förskollärare/fritidspedagog, köksbiträde och speciallärare. Många olika faktorer styr löneutvecklingen: tillgång, efterfrågan, löneläget på orten samt individuella prestationer. Kvinnor söker sig ofta till ett begränsat antal yrken och arbetsplatser vilket leder till ett utbudsöverskott som pressar ner lönen. Detta har särskilt gällt vård och omsorg. Dessutom finns där nästan bara en köpare, nämligen den offentliga sektorn. Bemanningsföretagen har förändrat situationen något. Det är av största vikt att de offentliga monopolen bryts upp så att vård- och omsorgssektorn därigenom kan utvecklas bättre, men också därför att anställda inom dessa yrken skall kunna välja mellan olika arbetsgivare. Men lönesättningen avspeglar också värderingar. Bakom dessa ligger traditioner samt arbetsgivares och fackförbunds uppfattningar om olika arbeten. Det är en anständighetsfråga att undanröja osakligt motiverade löneskillnader. Det är en grannlaga uppgift med högsta prioritet. Arbetsvärdering är en metodik där arbetsuppgifter jämförs. JämO bör ges i förnyad uppgift att i samarbete med arbetsmarknadens parter hitta ett accepterat och väl fungerande arbetsvärderingsinstrument som kan ge vägledning för så objektiva värderingar som möjligt, även om fullständig objektivitet naturligtvis aldrig helt går att uppnå. Arbetsdomstolens domar visar att prövade arbetsvärderingsinstrument varit otillräckliga. Det uppmärksammade barnmorskemålet där två barnmorskors arbetsuppgifter jämfördes med en teknikers ledde ej till fällande dom. Det är av största vikt att arbetsmarknadens parter involveras i det fortsatta arbetet med att finna redskap för att undanröja lönediskriminering. Statliga myndigheter skall enligt regeringen arbeta mera aktivt med jämställdhetsfrågor och lönefrågor. Lönerna i är dock synnerligen ojämlika. Den senaste statistik som finns att tillgå () visar att bland handläggarna i exempelvis Statsrådsberedningen tjänar männen runt mer än kvinnorna. Detta innebär att löneskillnaden har ökat med ! Det är minst sagt anmärkningsvärt att en regering som påpekar vikten av jämställdhetspolitiken låter lönediskriminering förekomma på . I tabellen nedan redovisas medellönen för kvinnor och män i personalkategorin handläggare. Departement Kvinnor Män Alla SB 22 348 29 282 26 971 Ju 28 769 31 714 29 921 UD 24 625 27 323 25 957 Fö 26 608 27 931 27 402 S 27 635 28 440 27 922 Fi 28 724 30 361 29 557 U 27 220 30 437 28 318 Jo 25 868 27 864 26 642 N 26 013 27 672 26 762 M 27 744 29 538 28 549 Ku 26 917 28 104 27 438 Källa: /Det borde vara självklart för den regering som ständigt talar om att är världens mest jämställda land att föregå med gott exempel nationellt och internationellt. Regeringen bör vidta åtgärder för att komma tillrätta med lönediskrimineringen i . 5.5 Jämställdhetsmärkning Vår starkt könsuppdelade arbetsmarknad motverkar jämställdhet. Att arbeta med ett kvalitetskriterium för jämställdhet för företag kan bli ett verksamt marknadsföringsverktyg. Miljömärkningen har t ex förändrat människors val av produkter. Kvinnor sköter en stor del av hushållens inköp och jämställdhetsmärkning ger möjlighet till konsumentmakt för att premiera företag som arbetar aktivt med jämställdhet. Kriterier för att bli ett jämställt företag skall ställa vissa krav på exempelvis jämställdhet i bolagsstyrelse, företagsledning och produktion. Det är viktigt att en jämställdhetsmärkning fokuserar människan i företaget snarare än produkten. anser att direktiven till den utredning om jämställdhetsmärkning som arbetar borde ha innefattat hur personalpolicyn utformas. En bra föräldrapolicy skulle t.ex. vara ett av kraven för att ett företag skulle få kalla sig jämställt. Detta synsätt stöds även av projekt som genomförts inom LO och TCO. menar att utredningen bör ges tilläggsdirektiv när det gäller att också beakta personalpolicy och policy vid föräldraledighet som ett kriterium för jämställdhetsmärkning. 6 Lika villkor i utbildningsväsendet 6.1 Skolans betydelse för jämställdhet Alla barn är unika. Skolan skall sträva efter att möta varje barn utifrån dess särskilda behov. Jämställdhetsarbetet i skolan skall handla om att skapa respekt för och ta tillvara olikheter, att ge utrymme och lika förutsättningar för flickor och pojkar. I LpO 94 står att skolan skall aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan, och de krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar att motverka traditionella könsmönster. Den skall ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. Detta uppdrag förutsätter att lärarpersonalen har kunskap på detta område så att den kan fungera stödjande i sin roll. Skolan har en viktig roll att som ett komplement till föräldrarna förmedla normer och värderingar till elever. Det är viktigt att aktivt förmedla att den värdegrund som finns fastlagd i läroplanen har sitt ursprung i en etik som förvaltas av tradition och västerländsk humanism. Den handlar alltså om alla människors lika värde, om att behandla sin kompis som man själv vill bli behandlad o.s.v. I värdegrunden finns också basen för att aktivt bekämpa varje tendens till mobbning. menar att en nollvision för mobbning måste införas. Alla barns rätt till en trygg skolgång och skolmiljö måste säkras. Den könsrelaterade mobbningen i form av könsord etc. som är vanligt förekommande på skolgårdar måste uppmärksammas som den kränkande handling den är. Åtgärder för att förebygga och komma tillrätta med den måste inrymmas i varje skolas åtgärdsplan mot mobbning. I den nationella kampanj som regeringen startat på initiativ skall den könsrelaterade mobbningen särskilt uppmärksammas och åtgärdas. 6.2 Universitet och högskolor Av de 70 100 som påbörjade en universitets/högskoleutbildning /00 var kvinnor. Samma läsår var fördelningen av de utfärdade examensbevisen mellan kvinnor och män ungefär 60/40. Kvinnor fullföljer utbildningen och tar grundexamen i högre grad än män. Men könsuppdelningen är tydlig. av dem som tog examen /00 inom området undervisning var kvinnor. Men av dem som tog examen inom ämnesområdet teknik och naturvetenskap var kvinnor, vilket trots allt är en ökning från föregående år. Andelen män har minskat vid lärarutbildningar. På programmet för t.ex. gymnasielärare minskade andelen män från /00. Utredningen (SOU 1997:137) Glastak och glasväggar? pekar dock på att det faktiskt sker en konsekvent förändring av yrkesval, även om det går långsamt. Flertalet utbildningar har lägre grad av könsberoende än . En avvikande bild visar utvecklingen av bibliotekarier, farmaceuter, psykologer och banktjänstemän, där det kvinnliga inslaget blivit alltmer dominerande. Högskolan har en viktig uppgift när det gäller att skapa ett mer jämställt samhälle. Många av framtidens opinionsbildare och beslutsfattare inom både privat och offentlig sektor finns på våra högskolor. Högskolan har därför ett särskilt ansvar för att erbjuda studenterna de förutsättningar som krävs för att attityder och normer skall förändras. I högskolornas jämställdhetsarbete bör jämställdhetsplanerna vara ett viktigt inslag. Beklagligt nog saknar många högskolor en jämställdhetsplan. Detta måste åtgärdas. har här en viktig uppgift att se till att planerna är verksamma instrument i vardagen. Planerna behöver dock inte omfatta studenterna eftersom de inte omfattas av jämställdhetslagen. Det bör ses som en självklarhet att studenterna skall åtnjuta samma rättsliga skydd som anställda vid högskolan. Enligt undersökningar gjorda vid högskolor och universitet är det oroväckande många av de kvinnliga studenterna som har varit utsatta för någon form av sexuella trakasserier. välkomnar den lagrådsremiss som just nu föreligger, Likabehandling av studenter i högskolan, där det förslås att alla diskrimineringsombudsmän skall kunna föra talan i mål för studenters räkning. Det är svårt att direkt tillämpa jämställdhetslagen även för studenter eftersom den är en arbetsrättslig lag, men det är rimligt att jämställdhetslagen används som förebild för att införa en jämställdhetslagstiftning i högskoleförordningen. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Studiestödet/studiefinasieringen måste ses över så att inte ensamstående med barn missgynnas i en studiesituation, utan att det är möjligt att fullfölja studierna i kombination med aktivt föräldraskap. förordar en översyn av studenternas helhetssituation. Särskilt bör de ekonomiska villkoren för studerande med barn samt ett mera enhetligt regelverk av studiefinansiering vid gymnasiestudier belysas. Vi utvecklar vår syn på studentens studiesociala situation i en särskild motion. Inom forskningen är av professorerna kvinnor, av disputerade forskare är kvinnor och av doktorander är kvinnor. Det är positivt att antalet kvinnliga disputerade forskare och doktorander har ökat så markant . Många kvinnor har dessutom visat ett stort intresse för tvärvetenskaplig forskning, vilket är berikande för hela forskarvärlden. 7 Delat ansvar för barn och hem Åtta av tio svenskar anser att ansvaret för familjens uppehälle bör delas lika mellan makar/sambor. Den faktiska verkligheten är dock att endast i drygt var tionde familj delar paret lika på de tyngsta och mest tidskrävande sysslorna när det första barnet kommer. Den mest jämställda arbetsfördelningen finns bland unga par utan barn, men när barnen kommer ökar kvinnornas arbetsbelastning alltmer och denna arbetsfördelning kvarstår när barnen flyttat hemifrån. För att få ett jämställt hemmaliv krävs att arbetet med hem och familj synliggörs och att mannen och kvinnan delar på ansvaret för det. Historiskt sett har det varit kvinnorna som utfört de flesta arbetsuppgifterna i hemmet som obetalt arbete. Samhället har inte värderat hemarbetet med pensionspoäng eller sjukförsäkringsförmåner. arbetar de flesta kvinnor utanför hemmet, men utför ändå det mesta av hemarbetet. I hushåll där både mannen och kvinnan förvärvsarbetar använder kvinnan i genomsnitt mer än mannen till hemarbete. Heltidsarbetande mammor med barn arbetar i genomsnitt . Trots mörkertalen visar SCB:s tidsundersökningar att kvinnor i genomsnitt utför två tredjedelar av allt hemarbete. När jämställdhet inte mäts i timmar och minuter, utan mer hur det känns, blir resultatet lite annorlunda. Det visar en undersökning som sociologerna i har gjort av familjer med barn . En tredjedel av familjerna tycker att jämställdheten är helt naturlig och innebär ett delat ansvar, även om båda inte gör lika mycket. Den gruppen är mest nöjd. Minst nöjd är den tredjedel som har en mer traditionell uppdelning av hushållsarbetet. I den tredje gruppen pågår ständiga diskussioner och överenskommelser om vad som skall göras och vem som ska göra det. Kvinnorna är mest drivande i att leva upp till jämställdhetsnormen. Den gruppen tycker att det fungerar halvdåligt. Undersökningen visar på vikten av att inte bara mäta kvantitet utan också kvalitetsaspekter för att få en heltäckande bild. Det finns studier som behandlar frågan om hur kombinationen förvärvsarbete och hemarbete påverkar kvinnors hälsa. Enligt slutbetänkande är det mycket som talar för att flera livsuppgifter, d.v.s. förvärvsarbete, hemarbete och fritidssysselsättning, gynnar hälsan under förutsättning att den totala belastningen inte är för stor. Även männens hälsa skulle således påverkas positivt av ett utvidgat arbete och ökat ansvar för den privata sfären. Synen på jämställdhet börjar i hemmet och barnen lär sig tidigt av sina föräldrars könsroller. Enligt forskarvolymen och ungdomars välfärd hjälper både döttrar och söner till mer i hemmet om pappan tar det största ansvaret för hushållet. Om mamman i sin tur tar det största ansvaret för reparations- och utomhusarbete hjälper döttrarna till mer med den typen av uppgifter. Detta påverkar i sin tur barnens syn på jämställdhet. För att jämställdhet skall uppnås är det alltså viktigt att både mans- och kvinnorollerna förändras och möter varandra i gemensamt arbete för hem, familj och samhälle. 7.1 Föräldraledighet Undersökningar visar att många mammor och pappor skulle vilja ägna mer tid åt barnen främst när de är små. Yngre män uttrycker att de ser framför sig ett liv där det ryms tid för både familj och yrkeskarriär. Unga människor söker hitta en livsrytm som trots ofta stressiga arbeten ger nödvändiga pauser för ett helhjärtat föräldraengagemang. Det är samhällets uppgift att stödja deras möjligheter till detta. En jämnare fördelning mellan förvärvsarbete och vård av barn skulle medföra många positiva effekter när det gäller ökad familjestabilitet, jämställdhet och inte minst när det gäller förbättrad kontakt mellan pappor och barn. Statistik från visar dock att det är mycket få pappor som är hemma än den lagstadgade pappamånaden. 1998 tog kvinnorna ut av de i föräldraförsäkringen. Enligt uppgift är det företrädesvis som männen tar ut föräldraledigheten. Andelen män med uttag av dagar har dock ökat sett över , från år . Männen tog 1999 ut av föräldrapenningen. ökade dock papporna sitt uttag av föräldraledighet, om än marginellt. Men uttaget varierar över landet. Pappor i storstäderna är sämst medan papporna i kommun tar mest föräldraledigt. Andelen som tog ut de i samband med födseln har sjunkit från till . Orsaken till den nedåtgående trenden är inte klarlagd. För barnets utveckling är det viktigt att stimulera pappan att ta mer av föräldraledigheten. Det är dock självklart att mamman och pappan själva skall besluta om vem som skall vara barnledig under vilken period. Familjers omständigheter ser olika ut, därför blir också uttaget av föräldraledigheten olika fördelat. anser därför att det är fel väg att gå att lagstadga om ytterligare en eller flera pappamånader. En enda lösning passar inte alla. Målet måste vara att pappor skall vilja och välja att vara hemma med sina barn, inte att de skall tvingas till att ta ut tiden. Studier bör göras av det varierande uttaget av pappaledighet över landet för att identifiera stimulerande faktorer för ett ökat uttag. Som arbetsgivare bör den offentliga sektorn vara ett gott föredöme och gå före i arbetet att på olika sätt uppmuntra manliga anställda att ta ledigt med sina barn. Det förbättrar också kvinnors ställning på arbetsmarknaden, om vård av barn verkligen blir båda föräldrarnas självklara val. Även efter avslutad föräldraledighet måste samhället betrakta det som en vinst att anställda lyckas förena arbetsliv och familjeliv på ett bra sätt med t.ex. flexibla arbetstider. Fungerar familjelivet bra höjs också prestationsförmågan på jobbet, vilket är en vinst för såväl arbetsgivare som familj. Stat och kommun bör tillsammans med näringslivet och de fackliga organisationerna ta sin opinionsbildande roll på allvar för att kraftfullt förändra andelen föräldralediga pappor och synen på föräldraledighet. Detta kan göras genom en nationell kampanj. Kvinnor jobbar ofta deltid när barnen är små. Endast var tjugonde man har av familjeskäl arbetat deltid mer än i sträck. I en genomförd studie om svenska företags attityd till mannens föräldraledighet framkom det att en mycket stor del män motarbetas passivt eller aktivt av sina arbetsgivare. upplever de även en negativ attityd från arbetskamrater.