mot · GP02K371 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K371av m.fl. (c)Demokrati Demokrati delaktighet, ansvar och gemensamt agerande 1 Sammanfattning En förnyad demokrati handlar om att alla människor ska vara delaktiga och ansvariga för gemensamma angelägenheter. Vägen dit ligger i att skapa ett utrymme för gemensamt agerande. Den demokratisyn som beskriver i denna motion innebär en radikal decentralisering av samhällets funktioner, från stat till region, från region till kommun, från kommun till människor i samverkan. Motionen lägger betoningen på deltagardemokrati med ökade direktdemokratiska inslag i vardagen. I svensk grundlag står att läsa att makten utgår från folket. Med synsätt innebär det att makten bör byggas underifrån och delegeras från folket till de politiska representanterna med en mer dynamisk växelverkan än vad som är fallet . Den decentraliseringspolitik som vi förespråkar bygger på tanken om ett starkt självbestämmande på varje samhällsnivå. Några förslag för förstärkning av den lokala demokratin är; fler och beslutande folkomröstningar, direktvalda kommundelsnämnder, medborgarinitiativ samt att kommuner lättare ska kunna delas för att öka delaktigheten. Vi uppmanar också regeringen till en översyn av den nuvarande regeringsformen, , med syfte att dels undvika centralstyrning av kommuner från statlig nivå, dels stärka makt i förhållande till regeringen. 2 Innehållsförteckning Demokrati delaktighet, ansvar och gemensamt agerande 36 1 Sammanfattning 36 2 Innehållsförteckning 37 3 Förslag till riksdagsbeslut 38 4 Inledning 40 5 Demokratins utgångspunkter 41 5.1 Människan i centrum 41 5.2 Engagemang genom självbestämmande och deltagande 41 5.3 Decentralisering och stärkt kommunalt självstyre 42 5.4 IT mötesplats för debatt 42 6 Demokratins bas är lokal 43 6.1 Ungas demokratiska inflytande 43 6.2 Folkomröstningar 44 6.3 Personval 45 6.3.1 Förstärk förtroendemannarollen 45 6.4 Medborgarinitiativ 46 6.5 Självförvaltningsorgan 46 7 Stärk det kommunala självstyret 47 8 Fler kommuner 48 9 Regionaliseringen 50 10 Rättsstaten 51 10.1 Rättsstatens utgångspunkter 51 10.2 Stärk yttrandefriheten, integriteten och offentligheten 51 10.2.1 Förstärkt integritetslagstiftning 52 10.2.2 Förstärkt yttrandefrihet 52 10.2.3 Förstärkt offentlighetsprincip 53 10.2.4 Retroaktivitetsförbudets tillämpning 54 10.3 Medborgarnas rättighetslista 55 11 En ökad maktdelning 56 11.1 Riksdag och regering 58 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ungdomars ökade möjligheter till ett aktivt deltagande i den demokratiska processen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att vara mantalsskriven på sin hemort vid studier på annan ort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla skall ha samma möjligheter att delta i allmänna val. begär hos regeringen en utredning för att belysa förutsättningarna för ökad direktdemokrati genom beslutande kommunala folkomröstningar. begär hos regeringen en översyn av personvalssystemet i enlighet med vad i motionen anförs. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i kommunallagen som möjliggör för medborgare att väcka initiativ i kommunfullmäktige. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att brukarna skall ha rätt att få sina initiativ angående självförvaltningsorgan prövade. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utvärdering av hur kommunallagen, 7 kap. 1822 §§ fungerat, vad lagstiftningen inneburit och vilka följder den fått. begär att regeringen lägger fram förslag till grundlagsändringar som möjliggör ett stärkt kommunalt självstyre. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den kommunala vetorätten förstärks. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommuninvånares rätt till initiativ till kommundelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ökat politiskt inflytande över kommundelningar. beslutar om sådan ändring av lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting att indelningsändringar skall beslutas av . tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om direktval till kommundelsnämnder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att de direktvalda regionförsöken skall permanentas . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om folkomröstning i samband med länssammanslagning och länsdelning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avveckling av landshövdingeämbetet och länsstyrelserna i sin nuvarande form. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att varje region skall ha ett direktvalt högsta beslutande organ. begär att regeringen gör en översyn av grundlagen rörande bildandet av regioner i enlighet med vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överlåta ansvaret för EU-stödet på regionerna. beslutar att personuppgiftslagen (1998:204) skall upphöra att gälla. beslutar att lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor skall upphöra att gälla. begär hos regeringen en utredning av 2 kap. 13 § RF samt en lagstiftning för att skydda enskildas yttrandefrihet i nya medier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att förhindra att dataskyddsdirektivet utsträcks till juridiska personer. beslutar att 7 kap. 16 § sekretesslagen upphävs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra det svårare att ändra sekretessbestämmelser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regering och riksdag bör lägga ut sina diarier på Internet i syfte att stärka offentlighetsprincipen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kraftfulla insatser för att värna offentligheten i den egna hanteringen av EU-ärenden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stärka Justitiekanslerns möjligheter att värna offentlighetsprincipen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av retroaktivitetsförbudet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införandet av en medborgarnas rättighetslista. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samlad diskrimineringslagstiftning och en samordning av ombudsmannafunktionerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en lagstiftning med utkrävbara individuella rättigheter och förstärkt kommunalt självstyre. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att den vertikala maktdelningen stärks i . begär hos regeringen en konstitutionell utredning med uppgift att utforma en grundlag som utgår från att makten kommer underifrån. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kravet på en prövning i Lagrådet bör göras mer tvingande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen obligatoriskt skall avgå efter ett val. 4 Inledning Vad är demokrati och hur ska vi förvalta den? Denna fråga bör med all rätt uppmärksammas och diskuteras med tanke på de skeenden vi sett passera . , diskussionen om det kommunala självstyret, kravallerna vid i och unga politikers avhopp från kommunpolitiken har alla bidragit till att sätta fokus på demokratins förutsättningar och utformning. Människor ifrågasätter de nuvarande politiska strukturerna, men det noteras ett ökat intresse för politik hos medborgarna som engagemanget i traditionella partipolitiska organisationer minskar. Den långsiktiga trenden för politiskt intresse tycks vara uppåtgående, står att läsa i betänkande. Men uppfattningen om det politiska systemet är negativ, och medborgarna upplever att de inte har möjlighet att påverka dagens politiska beslut. Misstron mot politiker och partier har ökat markant i . Detta torde ha ett samband med det minskande engagemanget inom partipolitiken. Det finns ingen rimlighet i att den alltmer politiskt intresserade medborgaren blir allt mindre politiskt aktiv. Det finns heller ingen rimlighet i att medborgaren i en demokrati betraktar sin vilja och sina ambitioner som obetydliga gentemot de beslut som politikerna i slutänden fattar. Att dagens demokratiska, politiska system har stora brister blir med dessa uppgifter tydligt. Därför måste uppdraget för riksdag och regering vara att skapa de nya former som människor efterfrågar för att de också ska engageras i partipolitiken och samhällsbygget. En ständig diskussion måste pågå om vad demokratin egentligen innebär, vilka krav det ställer på hur vi ska bedriva politik och hur de demokratiska institutionerna ska utformas. hållning är att det nu är dags att grundligt se över syftet med demokratins institutioner, deras funktioner och överensstämmelse med svensk grundlag. Tyngdpunkten måste ligga på ett mer deltagardemokratiskt förhållningssätt för att därmed ge den enskilde medborgaren större utrymme att föra fram sina åsikter. Ett avgörande inslag är möjligheten för var och en att kunna påverka också den politiska agendan, inte bara att välja mellan alternativ som någon annan har formulerat. Det förutsätter en ständigt levande offentlig dialog, där den representativa demokratins institutioner tar medborgarna på allvar. fortsätter den diskussion om vikten av deltagardemokrati, som vi som enda parti inledde . samt regionalisering ligger i blickpunkten. Makten bör delegeras till medborgarna, delegation underifrån, som såväl enskilt som i samverkan och lokala beslutande församlingar ges större utrymme. Kommunen bör bli mer självständig i förhållande till staten och ansvara för uppgifter som inte nödvändigtvis måste hanteras på statlig nivå. Statens uppgifter bör följaktligen bli färre, men dess kärnuppgifter får inte försvagas. En mindre men starkare statsmakt är målsättning. För att ge medborgarna större ansvar och utrymme att påverka och själva fatta beslut bör bland annat statens inflytande över kommunerna bli mindre, fler självförvaltningsorgan bör införas och uppmuntras och föreningar och andra frivilliga sammanslutningar ges större plats. Med dessa åtgärder kan demokrati bli det som det är tänkt att vara: ett folkstyre istället för en institution som levererar service till medborgarna. I relation till deltagardemokratin vill vi sätta individen, medborgaren, som måste ges ett bättre rättsligt skydd och stärkta rättigheter. Vi diskuterar därför även tre centrala medborgerliga rättigheter i demokratin: yttrandefriheten, offentlighetsprincipen och den personliga integriteten. Dessa rättigheter måste stärkas för att ge medborgaren de bästa möjliga förutsättningarna i ett politiskt engagemang. 5 Demokratins utgångspunkter 5.1 Människan i centrum Att människan har förmågan att utveckla sina möjligheter och att ta ansvar, för sig själv och för andra, är utgångspunkten i positiva människosyn. Det är en viktig politisk uppgift att ta vara på dessa egenskaper genom att ge människor utrymme att växa och att i samverkan lösa gemensamma problem. Varje människa ingår i ett socialt sammanhang. Det är i relationerna med andra som vi hämtar mening och trygghet och ger varandra ömsesidigt stöd. I mötet med varandra resonerar vi om det som är viktigt i våra liv och i samhället. Däri finns en naturlig drivkraft och vilja att påverka vår vardag och att själva forma den efter våra personliga önskemål och behov. Alla människor är unika och jämlika. Varje människa har samma rättigheter och samma skyldigheter oavsett kön, livsåskådning, sexuell läggning, ålder, bostadsort, etnisk eller social bakgrund. Olikheterna ska ses som en rikedom, eftersom de ger den mångfald av idéer och perspektiv som krävs för att ett samhälle ska kunna betraktas som levande. Att alla får leva och verka som man vill är en oavvislig rättighet. 5.2 Engagemang genom självbestämmande och deltagande ambition är att stärka människors självbestämmande. Med detta menar vi människors möjlighet att råda över sig själva, enskilt och tillsammans. Förutsättningen för detta är att beslut fattas så nära, och tillsammans med, de människor som berörs av det. Det är ett starkt decentralistiskt synsätt, som betonar den frivilliga samverkan mellan människor som grunden för beslutsfattande. Det civila samhället, familjen, kvarteret, vänkretsen och föreningarna stärks också som demokratiska arenor. Vårt synsätt innebär att vi ställer oss bakom ett deltagardemokratiskt ideal, där människor inte bara tillåts utan förväntas delta i det gemensamma beslutsfattandet. Förutsättningen för att detta ska vara möjligt är att människors deltagande också får leda till faktisk påverkan, genom ett decentraliserat beslutsfattande och genom tydliga direktdemokratiska inslag. 5.3 Decentralisering och stärkt kommunalt självstyre Utgångspunkten för ett förnyat folkstyre är därför en radikal och konsekvent decentralisering av politiska beslut till lägre beslutsnivåer. Framför allt bör det kommunala självstyret tydligare grundlagsfästas. Det lokala demokratiska självbestämmandet ska också stärkas i förhållande till högre beslutsnivåer. Med detta stärks i realiteten folkets rätt att delegera makt underifrån. Vi menar att detta är ett i grunden annorlunda förhållningssätt än det som präglar dagens svenska demokrati, där de politiska institutionerna alltmer har reducerats till att leverera tjänster och service till medborgarna. Resultatet blir en demokrati präglad av snabbhet och effektivitet istället för av medborgerligt deltagande och noggranna överväganden av beslut. Detta synsätt har tydligast gått igen i synen på kommunerna, som har ålagts allt fler offentliga uppgifter som utrymmet för lokala prioriteringar av ofta knappa resurser minskat dramatiskt. Staten måste dock ha ett fortsatt ansvar att upprätthålla de centrala politiska funktioner som krävs för att garantera likvärdighet mellan samtliga medborgare i landet. Om det lokala beslutsfattandet skulle kränka en enskild individ eller grupp ska staten kunna gå in och hävda den enskildes rätt. 5.4 IT mötesplats för debatt För att uppnå en demokrati med aktivt deltagande måste metoderna för detta anpassas efter tidens förutsättningar. Tekniken underlättar på ett smidigt sätt medborgarnas deltagande i det politiska livet. I en allt mer stressad värld känner många att de hårt måste prioritera sina intressen, och det politiska engagemanget får stå tillbaka för arbete och familj. IT har blivit ett naturligt inslag i mångas vardag som ett sätt att kommunicera, söka information samt sköta hemmets ekonomi. Av den anledningen bör IT användas som en mötesplats för politisk diskussion och debatt. IT kan också bidra till en förstärkt offentlighet där handlingar kan läggas ut på nätet i större utsträckning och där lokala medier kan bedriva lokal bevakning och debatt. menar också att IT kan vara ett sätt att stärka deltagardemokratin och civilsamhället genom att medborgarna bland annat ges en plats att påverka problemformulering före beslut i folkvalda församlingar. Denna möjlighet visade , men har ännu inte tagit ställning i frågan. 6 Demokratins bas är lokal Människors delaktighet i gemensamma beslut, företrädelsevis på lokal nivå, är med vårt synsätt demokratins verkliga bas. Demokratin blir då inte endast en metod att avgöra beslut i politiskt valda församlingar, utan ett förhållningssätt som även präglar människors vardagliga umgänge och som gör det möjligt att fatta beslut också på den verkligt nära nivån. En möjlig beskrivning av detta är att vi eftersträvar en vardagsdemokrati som kommer till uttryck genom engagemang i lokalt föreningsliv och i den vardagliga samverkan med likasinnade, som exempelvis andra föräldrar engagerade i skolan eller grannar. Demokratiskt arbete på denna nivå kommer att vara ett utpräglat deltagardemokratiskt arbete. Strävan att stärka vardagsdemokratin och att utnyttja den som en levande demokratisk arena måste vara vägledande också för arbetet i politiskt valda församlingar. De beslut som delegerats till nivå kan delegeras vidare direkt till dem som berörs, t.ex. till brukarstyrelser vid skolor och daghem eller till brukarråd i primärvården. Erfarenheterna av sådana former av brukarinflytande är generellt sett mycket goda och bör ligga till grund för införandet av fler sådana organ. Enligt uppfattning bör det bli möjligt att, på de berördas initiativ, bilda självförvaltningsorgan. Stärkta möjligheter till självförvaltning bör förenas med större möjligheter att också påverka det politiska beslutsfattandet. Ett av de viktigaste stegen är att stärka den kommunala politikens ställning och synliggöra de kommunala frågorna genom skilda valdagar. Inte minst genom arbete i ska frågan nu utredas på nytt. Deltagardemokratin är inte, enligt vårt synsätt, ett alternativ till den representativa demokratin, utan ett viktigt komplement. En avgörande förutsättning för att detta ska fungera är att förtroendevalda förmår överbrygga avstånden mellan den offentliga sektorn och det civila samhället eller marknaden. En deltagardemokrati mår därför bra av att ha förtroendevalda som både kan utöva ett tydligt inflytande och ledarskap och som är välkända i det egna samhället. 6.1 Ungas demokratiska inflytande Många unga upplever utanförskap och brist på inflytande, vilket vill motverka genom att införa Ungdomsfrid. Det händer att enskilda näringsidkare och även vissa kommuner diskriminerar unga genom kollektiv bestraffning, bland annat genom att ungdomar i allmänhet utestängs från affärer vissa tider eller omfattas av utegångsförbud på grund av att några har misskött sig. En tillåtande attityd till kollektiv bestraffning underbygger ungas utanförskap. Regeringen bör låta se över åldersgränserna utifrån detta perspektiv, inte minst för att minska det utanförskap som drabbar många ungdomar sedan de fyllt 18, men fortfarande inte har tillträde till en mängd offentliga lokaler. Dessa krav har tidigare framförts i men något beslut i frågan är ännu ej fattat. Ungdomars politiska engagemang är stort och många är aktiva medlemmar i olika idéorganisationer. Samhället måste se som sin uppgift att stimulera denna medvetenhet och stärka ungdomar till engagemang och uppmuntra till kritiskt tänkande. Därför är det viktigt att fånga upp detta intresse och ge ungdomarna mer utrymme till påverkan i sin närmaste miljö. Ungdomar bör därför få ett reellt inflytande i skolan och i kommunen. Skolan ska också uppmuntra till demokratiskt engagemang och främja politisk verksamhet. Genom lokala styrelser, som behandlar t.ex. miljö- och ungdomsfrågor, kan man ta tillvara den enorma kompetens som många aktiva besitter. Dessutom bör ungdomars civila samhälle stärkas genom tillräckligt med resurser och tillgång till mötesplatser, såväl fysiska som virtuella. Vi menar också att det ska vara möjligt att rösta från och med det år man fyller . Vad som ovan anförts om att öka ungdomars möjlighet till ett aktivt deltagande i den demokratiska processen bör ges regeringen till känna. Det är även viktigt att demokratin möjliggör för unga att ta förtroendeuppdrag. Studerande ska därför inte tvingas att mantalsskriva sig på högskoleorten. Då behålls möjligheten att vara politiskt engagerad i sin hemkommun. Det är dock viktigt att kostnaderna utjämnas för kommunerna så att dessa inte snedvrids. Vad som ovan anförts om mantalsskrivning i hemkommunen bör ges regeringen till känna. 6.2 Folkomröstningar Staten har till uppgift att garantera landets alla medborgare lika möjlighet att delta i allmänna val. För många funktionshindrade innebär det svårigheter bara att ta sig in i vallokalen med rullstol. Det kan dessutom vara omöjligt för synskadade att genomföra röstning på grund av sitt handikapp. En person som är behjälplig vid röstning borde därför finnas till hands. mening är att alla medborgare bör ha lika möjlighet att rösta. Vad som ovan anförts om att alla skall ha lika möjligheter att delta i allmänna val bör ges regeringen till känna. Folkomröstningar är ett verktyg för påverkan, som inte minst har betydelse då den skapar en diskussion kring den händelse eller det dilemma som är upphovet till den. Den enskilde medborgaren måste även naturligt känna en större delaktighet genom att lägga sin röst i valurnan i jämförelse med att vid sidan om betrakta kommunpolitikernas beslutsfattande. Det handlar självfallet inte om att alla alltid är nöjda med utfallet, men att alla kan känna sig delaktiga genom att bli tillfrågade i beslutsprocessen. Ett förstärkt folkomröstningsinstitut är också ett tydligt minoritetsskydd mot omvälvande förändringar med tveksamt medborgerligt stöd. I sägs bland annat att den ska föreslå åtgärder för att öka medborgarnas delaktighet, engagemang och demokratiska medvetenhet i det demokratiska systemet. Utredningen har i likhet med kommit fram till att en väl fungerande demokrati betecknas av ett effektivt och jämlikt deltagande. Detta skulle innebära ett samhälle där medborgarna är aktiva och ansvarstagande, med lika möjligheter att påverka sin egen situation såväl som samhällsutvecklingen i stort. Folkomröstning beskrivs i utredningen som ett bra verktyg att även öka den lokala självstyrelsen. Medborgarna måste utifrån demokratiska ideal betraktas som rationella människor som förmår fatta väl avvägda beslut. Dessa beslut, och de val som görs, måste respekteras och få större politisk betydelse. För att öka inslaget av direktdemokrati på kommunnivå bör därmed beslutande folkomröstningar införas. Regeringen bör därför tillsätta en utredning för att belysa förutsättningarna för ökad direktdemokrati i kommunerna genom beslutande folkomröstningar. Beslutande folkomröstningar bör införas även på nationell nivå. Regeringen har enligt linje beslutat att tillsätta en utredande kommitté i frågan, men något beslut är ännu inte fattat. De direktdemokratiska inslagen i kommunerna bör också uttryckas i medborgarnas rätt till att ta initiativ till folkomröstning, något som för övrigt förekommer i ett flertal politiska system i . En folkomröstning bör således komma till stånd om av kommunens invånare begär det. 6.3 Personval Personvalsreformen har i valkampanjer bidragit till ett ökat deltagande av människor som annars inte är politiskt aktiva. anser att personvalsreformen bör fortsätta att utvecklas, bl.a. genom mer likvärdiga villkor för kandidaterna och genom likställd avdragsrätt för kampanjkostnader. menar att utvecklingen bör leda till att väljaren kan rangordna alla kandidater inom ett parti och att det bör leda till att spärrarna helt tas bort. Här är det av stor vikt att olika former av personval diskuteras och avhandlas. Det är rimligt att avskaffa spärrarna i personvalet till riksdag, kommun samt till region eller landsting. Ett sådant steg skulle lägga makten över valet i händerna på väljarna. Med hänvisning till det ovan sagda bör regeringen genomföra en översyn av personvalssystemet. 6.3.1 Förstärk förtroendemannarollen Genomförandet av personval i innebär ökade möjligheter för väljaren att utse ledamöter i riksdag och andra valda församlingar utifrån personlig tilltro. Ett starkt personvalssystem är ett sätt att stärka de förtroendevalda, som med en annan auktoritet än tidigare kan hävda att de är valda av folket snarare än tillsatta av partierna. Det stärker de förtroendevalda i förhållande till sina partier och gör med stor säkerhet en ökad dialog med väljarna nödvändig. Det kanske viktigaste arbetet för att stärka förtroendemannarollen måste göras i varje församling var för sig, utifrån lokalt givna förutsättningar. Det är också ett personligt ansvar som inte kan lagstiftas fram. Valsystemet kan förstärka den rollen. Vår ambition att bygga makten underifrån innebär också att folkvalda representanter ska ha den verkliga makten när det gäller det högsta politiska beslutsfattandet.