mot · GO02U8 · 2001-02-08 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U8av , ()med anledning av prop. 2000/01:49 Ett ramavtal om åtgärder för att underlätta omstrukturering och drift av den europeiska försvarsindustrinFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om europeisk och transatlantisk försvarsmateriell samverkan.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en fortsatt restriktiv syn på export av svensk försvarsmateriel.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hantering av tillstånd till försvarsmaterielexport, där svenskaprodukter ingår till väsentlig del.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen tar initiativ till att förmå främst medlemsstaternainom EU att bedriva en mer restriktiv försvarsmaterielexportpolitik.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen inom ramavtalet tar initiativ till att förmå dedeltagande staterna att bedriva en mer restriktivförsvarsmaterielexportpolitik.MotiveringDen säkerhetspolitiska utvecklingen i sedan det kallakrigets slut och en rad aviserade omfattande reduktioner ochomstruktureringar av försvarsmakter har lett till enkraftigt minskad marknad för försvarsmateriel. Detta hargivetvis lett till stora påfrestningar för särskilt europeiskförsvarsmaterielindustri. I grunden kan denna utvecklingbara hälsas med tillfredsställelse. Minskad efterfrågan påvapen är alltid önskvärd och bör därför understödjas.Svensk försvarsmaterielförsörjning har haft storsäkerhetspolitisk betydelse sedd bl a mot den svenska militära alliansfriheten.I rådande utveckling främst i är det naturligt att förändringarna ledertill ett ökat försvarsindustriellt samarbete med andra demokratiska stater iNorden, i övriga och med i syfte att trygga nödvändigförsörjning med försvarsmateriel, utan att därför öka efterfrågan.FörsvarsmateriellsamverkanUnder årtionden har den helt dominerade delen avmaterielen till det svenska försvaret levererats från inhemskindustri. Ingen annan icke stormakt har som haft enegen utveckling och produktion av vapensystem och stödsy-stem inom ett brett spektrum. Det har gällt flygplan, ubåtaroch ytfartyg, torpeder, luftvärnssystem, artillerisystem,pansarvärnsvapen, bandvagnar, pansrade fordon, radar,ledningssystem, motmedelssystem, signalsystem,ammunition, utbildningshjälpmedel etcetera.Denna inhemska materielutveckling har givit flera fördelar. Vi har fåttskräddarsydd materiel som tillgodosett just de behov som svensk terräng, vårakustförhållanden, våra räckviddskrav och vårt värnpliktssystem har. Det hargjort att materielen inte bara haft hög kvalitet utan också ofta varit billigare äninköp utifrån genom att utländska alternativ inrymt kapacitet vi inte haftbehov av.Det är dock uppenbart att , då svenskt försvar var tillräcklig somunderlag för en allsidig inhemsk försvarsindustri, är ute. Det svenskaförsvaret kommer att köpa allt mindre serier av olika materielslagän tidigare, som möjligheterna till uppgradering av elektronik m.m.gör att livslängden för olika vapenbärare och vapensystem tenderar att blilängre. Med färre enheter och längre mellanrum mellan nybeställningar blirdet allt svårare att basera utveckling och produktion på huvudsakligensvenska behov.Men kanske ännu viktigare är att också i betydligt större nationer tvingasförsvarsindustrin till strukturförändringar. I har på bara antaletstora försvarsindustrier minskat kraftigt till följd av fusioner och uppköp. Dethar givit några jätteföretag med väldiga utvecklingsresurser, och det kommermed stor sannolikhet att leda till att det amerikanska teknologiska försprångetinom flera viktiga teknikområden för försvarsmateriel blir än mer markerat.I har motsvarande omstruktureringar varit betydligt svårare attgenomföra, väsentligen därför att nationella ambitioner varit hinder motfusioner över nationsgränser. har dock några stora affärergenomförts.Den svenska försvarsindustrin håller på att omstruktureras från att ha variti huvudsak nationell till att i hög utsträckning bli del av en europeiskindustri.Denna omstrukturering måste bejakas. Det får dock inte stå i motsatsställningtill att svensk försvarsindustri på egen hand också framgent kan finnasamarbetspartner inom amerikansk försvarsindustri. Ett exempel på detta är,när det amerikanska företaget förvärvade . Alternativet till europeisk och/eller transatlantisksamverkan är för del således inte inhemsk försvarsindustri utansnarare ingen försvarsindustri alls. liberalerna välkomnar därfördet samarbete som etableras med föreliggande ramavtal.Däremot har liberalerna sedan det försvarspolitiska beslutethösten hävdat att ett ökat internationellt försvarsmateriellt samarbete,som t ex det svenska medlemskapet i WEAG , är av storsäkerhets- och utrikespolitisk vikt och därför inte bort ske genom stegvisaförändringar utan att de långsiktiga konsekvenserna kartlagts. Den samladeöversyn av detta och villkoren därför som vi begärt har inte gjorts eller på etttillfredsställande sätt redovisats av regeringen. Det ger lätt intryck av attvaraytterligare ett känsligt fält av vår internationella samverkan, som regeringenhellre smyger fram.FörsvarsmaterielexportSedan det slut har den internationellamarknaden för krigsmateriel minskat påtagligt. Det är ihuvudsak i och samt i Ost-och , som utvecklingen inte följt denna trend. ISydostasien skedde dock en kraftig nedgång åtminstonetemporärt som en följd av den ekonomiska krisen hösten1997. Vissa tecken tyder dock på att nedgången hejdats iUSA och mot bakgrund av erfarenheterna frånKosovokriget . Även uppbyggnaden av eneuropeisk krishanteringsförmåga kan komma att leda tillbetydande försvarsmateriella investeringar i Europa.Det är å ena sidan en självklar rätt för varje stat att kunna försvara sig. Föratt detta ska vara möjligt står valet mellan egen försvarsmateriell tillverkningeller att importera. Det är därför fullt rimligt att svensk försvarsindustri kansälja till andra länder. Å andra sidan är det en förutsättning att detta intebidrar till att öka risken för väpnade konflikter eller att försvarsmatrielanvänds för inhemskt förtryck. Det är bakgrunden till den restriktiva svenskasynen på krigsmaterielexport. liberalerna anser att riktlinjerna försvensk krigsmaterielexport bör lagfästas. liberalerna välkomnarockså den av EU antagna Code of Conduct för krigsmaterielexport.Det är ingen obefogad misstanke att den totalt minskade efterfrågan påförsvarsmateriel kan leda till en frestelse att tänja på restriktiva regler ochkriterier för exporttillstånd. Om man som anser att demokrati är enviktig, om än inte tillräcklig, förutsättning för att export ska kunna beviljastillett bestämt land, så innebär självfallet det faktum att alltfler stater genomgåren demokratisering, att den potentiella listan över möjliga exportländer ökar.Det finns dock anledning att vara observant på att listan kan komma att tänjasut med även andra stater. Den misstanken finns även vid hanteringen avexporttillstånd i Sverige.Folkpartiet liberalerna anser att de svenska mycket restriktiva reglerna ochkriterierna ska gälla även inom ramen för det nu ingångna ramavtalet. De börgälla alla exportprojekt, där svenska komponenter till väsentlig del ingår. Detär därför en viktig del i tillståndsgivningen att den svenskaexportkontrollnämnden alltid ges möjlighet att komma in så tidigt ihanteringen av ärenden med svenska komponenter, att den kan få ett reelltinflytande över bl a den länderlista, som upprättas i enlighet med artikel 13 iramavtalet. Det gäller särskilt som ramavtalet föreskriver att ett land pålistanbara kan tas bort vid mycket allvarligt försvårande omständigheter.I artikel 13 föreskrivs enhällighet vid beslut inom ramen för ramavtalet.Mot bakgrund av de erfarenheter som föreligger av den nuvarande svenskaregeringens sätt att delta i liknande internationellt samarbete, finns det dockanledning att befara att i valet mellan att få delta i ekonomiskt betydelsefullaprojekt och att kanske ensamt vidhålla en mer restriktiv svensk syn kanregeringen komma att drivas mot en allt mindre restriktiv hållning.Det gör också att största möjliga öppenhet om gjorda affärer måsteeftersträvas både vad avser årlig svensk statistik som också redovisar närsvenska delkomponenter ingår och de landlistor som fastställts.Sverige bör inom ramen för ramatalets samarbete verka för att övrigadeltagande stater ansluter sig till en så restriktiv hållning som möjligt iöverensstämmelse med de svenska reglerna och kriterierna. bör ocksåverka för detta gentemot främst medlemsstaterna i EU.Stockholm den 8 februari 2001Runar ()()