mot · GO02T16 · 2001-05-25 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:T16av , ()med anledning av prop. 2000/01:127 SjöfartsstödFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att systemet med nedsättning av sociala avgifter ochlöneskatter för svensk färje- och handelssjöfart bör införas med retroaktivverkan från den 1/1 2001.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör se över möjligheten att i likhet med ,, och andra länder införa en tonnageskatt.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen på gemensamma regler för sjöfarten inom EU.InledningCenterpartiets enträgna arbete för att ge svensk sjöfart godaoch likvärdiga konkurrensvillkor har gett resultat. Iproposition 2000/01:127 Sjöfartsstöd föreslår regeringennämligen det var första parti att kräva, därtillmed finansiering: införandet av ett "nettostöd" (som är ennedsättning av sjöfartens sociala avgifter och löneskatter)gällande både färje- och handelssjöfarten. Att riksdag ochregering nu kan bidra till svensk sjöfarts fortlevnad ochutvecklingsmöjligheter är glädjande. Särskilt glädjande föross i som drivit på för att förbättra villkoren.Dock finns möjligheten fortfarande att ytterligare förbättraregeringens förslag.Svensk sjöfart konkurrerar på en marknad med tuffa villkor. gårcirka av den svenska exporten via sjöfart. Det är betydandesummor för ett land som är beroende av exporten för ett fortsatt välstånd. I ettsådant läge är det absolut nödvändigt att näringen ges likvärdiga villkor somsina konkurrenter.RiksdagshistorikI och med att danska den 26/5 2000 fattadebeslut om att utvidga Danskt Internationellt Skeppsregister() så hamnade svensk sjöfart i en svår situation. Detfinns all anledning att påpeka att svensk sjöfart, främstfärjenäringen, var akut hotad. , som inser attsjöfarten är en nödvändig och vital del av det svenskatransportsystemet, fann att måste agera medskyndsamhet för att säkerställa fortlevnaden av näringen. budgetmotion lade fram fannsdärför ekonomiskt utrymme för införande av en modell för"nettostöd" redan från den 1/1 2001. Regeringen hade i denbudget som arbetats fram tillsammans med Vänsterpartietoch inget ekonomiskt utrymme avsatt förinförandet av ett "nettostöd" från denna tidpunkt. Iställetaviserades bara att åtgärder för att motverka utflaggning frånden 1/1 2002.Mot bakgrund av sjöfartens utsatta läge och regeringens handfallenhetvalde att den 28/9 2000 begära ett utskottsinitiativ innebärandeatt trafikutskottet skulle ta initiativet och redan då påbörja arbetet med ettförslag till för att kunna införa ett "nettostöd" redan från den 1/12001. I sin tur fick detta centerinitiativ till följd att företrädare förriksdagensvänstermajoritet motionerade om förbättringar för sjöfarten redan under 2001.Till slut enades trafikutskottet (med undantag av ) om atttillkännage för regeringen att 1/1 2002 kan vara en för sen tidpunkt att införaett stöd till färjesjöfarten. Att regeringen nu lägger fram ett förslag om ettförändrat sjöfartsstöd från och med den 1/10 2001 istället för efter den 1/12002 kan ses som ett direkt resultat av påtryckningar iTrafikutskottet.Retroaktivt införandeCenterpartiet välkomnar att regeringen lyssnat på näringen,fackföreningarna och på oss när vi krävt att svensksjöfartsnärings konkurrenskraft ska förbättras. Vi tyckerdäremot att det är ledsamt att regeringen med sin långsammahantering inte lyckats få fram ett förslag till riksdagenavseende ett nytt och förbättrat sjöfartsstöd förrän nu.Centerpartiet avsatte redan hösten 2000skattesänkningsutrymme för ett "nettostöd" gällande bådefärje- och handelsflottan från och med den 1/1 2001. Vimenar att regeringen kunnat genomföra denna viktiga reformredan när vi föreslog det, om den rätta viljan hade funnits.Särskilt som trafikutskott i betänkande TU2000/01:01 påtalade att den 1/1 2002 kan vara en för sentidpunkt att införa ett stöd till färjesjöfarten.Centerpartiets uppfattning är att det dock ännu inte är för sent att förbättratiden för stödets införande. Vi anser därför att systemet med nedsättning avsociala avgifter och löneskatter för svensk färje- och handelssjöfart kan ochbör införas med retroaktiv verkan från den 1/1 2001. Detta bör ges regeringentill känna.TonnageskattI och med införandet av ett "nettostöd" kommer svensksjöfart ett steg närmare sina konkurrenter i EU vad gällervillkoren för att bedriva sjöfart. En del av paketet för attförbättra den svenska sjöfartens villkor visavi omvärldensaknas dock i regeringens proposition.Centerpartiet anser att det hade varit värdefullt om regeringen tagit uppfrågan om tonnageskatt i propositionen. Införandet av en tonnageskatt kan sessom det sista steget i att ge den svenska sjöfartsnäringen likvärdiga villkorsom sina konkurrenter. För främst de mindre och medelstora rederierna skulleett tonnageskattesystem vara värdefullt. Flera länder i har infört ellerär på väg att införa tonnageskattesystem vilket gör det angeläget att Sverigeser över möjligheterna att införa ett liknande system. har dennaskatteform och , , , samtFinland har infört tonnagebeskattning som ett alternativ tillordinarie företagsskatt.Tonnageskatten tas ut som en fast skatt relaterad till fartygets storlek. Enmodell med tonnageskatt ger en väsentligt lägre skatt om rederiet går medvinst än vad företagsskatten innebär. Tonnageskatten kan vara konstrueradantingen som en punktskatt eller som ett system där vinsten beräknas enligtschablon och sedan beskattas med vanlig bolagsskatt. Vanligast är det senareangreppssättet. Den beskattningsbara inkomsten beräknas med utgångspunktfrån nettotonnaget på de fartyg rederiet driver. Tonnageskatten ersätter bådeden taxerade vinsten/förlusten på rederirörelse och realisationsvinst/-förlustpå tonnagebeskattade tillgångar.Fördelen för rederierna med en tonnageskatt är att det blir avsevärt lättareför dem att planera sin verksamhet utan alltför stora skattehänsyn. Något somär viktigt för en näring som är utsatt för kraftiga marknadssvängningar. Föratt ge svensk sjöfartsnäring även den sista delen av paketet gällandelikvärdiga konkurrensvillkor bör se över möjligheten att i likhet medFinland, , och andra länder införa en tonnageskatt. Detta börges regeringen till känna.Gemensamma regler påEU-nivåPå EU-nivå finns gemensamma regler på sjöfartens område,de så kallade statsstödsreglerna, som EU-kommissionenförnyat 1997. Det är inom ramen för dessa riktlinjer somflera länder stärkt sina näringspolitiska insatser försjöfartsnäringen. Just detta sätter fokus på de problem somfinns med dagens gemensamma regler. De tillåter att olikaländer inom EU konkurrerar med varandra genom vad somkan kallas "statssubventionerad dumpning". skaman veta att syftar till att ge europeiska rederierrimliga konkurrensvillkor i förhållande till tredjelandsflottoroch bekvämlighetsflaggade fartyg som opererar medbetydligt lägre kostnader. Dessa lägre kostnader härrör frånlägre bemanningskostnader genom låga löner, inga eller smålöneskatter och sociala avgifter. Ytterligarekonkurrensmedel är bland annat lägre säkerhets- ochmiljökrav i många flaggländer. Att EU vill motverkautflaggning till mindre nogräknade register är därför intekonstigt.Så länge dessa EU-regler finns i sin nuvarande utformning kommerCenterpartiet att kämpa för att svensk sjöfartsnäring inte sätts i en sämre sitsän sina konkurrenter i andra länder. Just mot bakgrund av detta harCenterpartiet varit pådrivande för att inför ett "nettostöd" och justmot bakgrund av detta vill vi att ser över möjligheterna att införa entonnageskatt som beskrivits på annan plats i denna motion.Regeringen berör i korta ordalag att man "avser att ta upp långsiktigadiskussioner med i första hand de nordiska länderna och för attundersöka möjligheterna att nå fram till en gemensam syn på behovet avnäringspolitiskt stöd till den intraeuropeiska färjesjöfarten". Att fåbeständigagemensamma och enhetliga regler för sjöfarten inom EU är en mycket viktigfråga där bör vara drivande. Inriktningen på dessa gemensammaregler bör vara att länderna inom EU inte ska konkurrera med varandragenom att länderna vidtar olika åtgärder för att skydda sin egen flotta.Samtidigt är det viktigt att reglerna utformas på ett sådant sätt att densvenskaoch europeiska sjöfartsnäringen har möjlighet att leva vidare med bland annatde högre säkerhets- och miljökrav som ställs här jämfört med mindrenogräknade register. Vad som ovan anförts om inriktningen på gemensammaregler för sjöfarten inom EU bör ges regeringen till känna.Stockholm den 17 maj 2001Sven ()()()()()