ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02MJ354 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ354av ()Kvicksilver i djurmedicin Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvicksilver i djurmedicin. Inledning I en motion från till under förra riksdagsåret togs frågan om kvicksilver som tillsats till läkemedel upp. Det visar sig att kvicksilver också finns i djurmedicin, detta trots att denna tungmetall ska fasas ut ur samhället. Det är ännu underligare då det finns alternativa läkemedel utan kvicksilver. Kvicksilver är en extremt giftig tungmetall som inte bör finnas i vår miljö eller i våra eller våra husdjurs kroppar. I högre doser av kvicksilver ses klassiska och välkända gifteffekter. Men även en låg dos kan ge immunologisk påverkan och överkänslighetsreaktioner. WHO har konstaterat att det inte finns någon säker nedre gräns för immunologiska effekter. Exemplet hästvacciner Många hästar vaccineras mot hästinfluensa. Det krävs för att få starta på tävlingar. Många vaccineras också mot stelkramp, botulism och abortvirus. Det visar sig att många preparat innehåller Hg, trots att det inte är nödvändigt. Det är svårt för en icke-specialist att upptäcka innehållet av kvicksilver. Precis som i fallet humanmedicin heter det något som inte tyder på det innehållet. Vem kan gissa att ämnena thiomersal och natriumtimerfonat innehåller kvicksilver? Men det gör de. Samma ämnen återfinns i humanmedicin. Man kan tro att kvicksilver måste finnas i vacciner, men så är inte alls fallet. Det finns alternativ utan Hg. Mot hästinfluensa kan man välja Equip F istället för Duvaxyn, Equilis Pro (fd Prevacun) eller Nobi-Equenza. Equip FT skyddar kvicksilverfritt mot såväl influensa och stelkramp. Duvaxyn Plus, Equilis Pro T (fd Prevacun T) eller Nobi-Equenza T ger samma skydd, men innehåller Hg. Även ett Hg-fritt vaccin mot abortvirus finns. Hur det förhåller sig för andra djurslag har inte gått att belägga, men enligt uppgift förekommer samma konserveringsmedel som i human- och hästvaccin. Fasa ut kvicksilver i vacciner Det är förvånande att det ska vara så svårt att få bort tungmetallen kvicksilver ur mediciner, där den definitivt inte bör förekomma. Trots alla föresatser inom miljövården att få bort ämnet tycks kvicksilver på den medicinska sidan inte tas på allvar och här har inte utfasningen ens börjat. Kemikalieinspektionen har föreslagit regeringen att ge i uppdrag att se över användningen av kvicksilver i farmaceutiska och veterinärmedicinska preparat. har dock ännu inte fått något sådant uppdrag av regeringen. Man frågar sig varför. Vi djurägare är inte alla medvetna om förekomsten och det känns oerhört frustrerande att ansvaret tydligen helt läggs på oss. Eftersom det finns alternativ: förbjud kvicksilverföreningar i läkemedel och vacciner till djur! Kvicksilver i humanmedicin tas upp i en särskild motion.
mot · GP02MJ356 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ356av ()MTBE i bensin Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om MTBE som tillsats i bensin i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om MTBE som tillsats i bensin inom EU. Inledning De danska bensinbolagen har enats om att ta bort kemikalien MTBE (metyltertiärbutyleter) från 92- och 95-oktanig bensin. Därtill ska antalet bensinpumpar med 98-oktanig bensin som innehåller MTBE skäras ned med . Skälet är att man i har påvisat att MTBE förorenar grundvatten. I har några förorenade brunnar påträffats i . Liksom i de danska fallen var källan främst en läckande gammal bensinstation. MTBE ökar oktantalet MTBE är en kemikalie som används för att öka oktanhalten i oblyad bensin. Kemikalien är vattenlöslig och kan därför lätt spridas långa sträckor med grundvattnet. Ämnet luktar och smakar illa och gör förorenat vatten odrickbart. MTBE misstänks även vara cancerframkallande. Tester har visat att ämnet orsakar cancer på försöksdjur. I finns ingen reglering av användningen av kemikalien, men en sådan diskuteras på EU-nivå. I är inte heller medlet förbjudet på nationell nivå, men myndigheterna i delstaten har beslutat att förbjuda MTBE i bensin . I genomsnitt har svensk bensin innehållit mindre MTBE än i exempelvis , där vissa bensinsorter har så mycket som MTBE. Den huvudsakliga användningen är och har varit i 98-oktanig bensin, som har en begränsad marknadsandel i , . I 95-oktanig bensin används mycket lite MTBE. Fasa ut MTBE MTBE är alltså ett cancerframkallande ämne som inte är absolut nödvändigt i bensinen. Det är därför viktigt att det fasas ut. borde följa exempel och förbjuda tillsatsen. Eftersom problemet är detsamma inom hela EU bör driva att MTBE förbjuds som tillsats i bensin i hela unionen. Men vi har lärt oss att sådant kan ta tid, så bör gå före och inte avvakta det beslutet.
mot · GP02MJ357 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ357av ()Isocyanater och polyuretan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utfasning av isocyanater och polyuretan. Inledning Isocyanater är föreningar som används alltmer. De används som utgångsmaterial vid framställning av polyuretan (PUR), som finns i skumplaster, gummimaterial, lacker, limmer, färger och vävbeläggningar m.m. PUR används också som skum för isolering och tätning. När polyuretan upphettas kan isocyanater frigöras. Isocyanater finns också i PUR-baserade lacker och i vissa alkydfärger. Då en produkt innehållande PUR upphettas till en temperatur på frigörs isocyanater liksom vid härdning av limmer. Det är mycket allergiframkallande och för vissa personer kan det räcka med en exponering för att framkalla astmaliknande besvär för resten av livet. Andra får nästäppa, rinnsnuva, rethosta eller näsblod. Man kan också få ögonirritation, huvudvärk eller att man känner sig tung i huvudet. Vissa personer får kontakteksem. Isocyanater är ett allt större arbetsmiljöproblem i många branscher. Isocyanater är luktlösa, vilket gör dem förrädiska. Ersättning finns Men det finns alternativ till polyuretan för vissa produkter. finns limmer som inte innehåller PUR. De kan limma bilrutor, trä, plast, stål och kompositmaterial. Det betyder att såväl verkstadsindustri som byggindustri till stor del skulle kunna fasa ut PUR-limmer. Flera stora industrier har enligt uppgift fasat ut PUR-limmerna. kap. 2 I den nya andra kapitel finns de allmänna hänsynsreglerna. 6 § lyder: 6 § Alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skall undvika att använda eller sälja sådana kemiska produkter eller biotekniska organismer som kan befaras medföra risk för människors hälsa eller miljön, om de kan ersättas med sådana produkter eller organismer som kan antas vara mindre farliga. Motsvarande krav gäller i fråga om varor som innehåller eller behandlats med en kemisk produkt eller bioteknisk organism. Den här paragrafen kallas ersättningsprincipen och tanken med den är att farliga produkter skall ersättas med mindre farliga. Fasa ut isocyanater och polyuretan (PUR) Isocyanater måste bort. De är för farliga. De bestämmelser som finns för hantering och lagring är rigorösa, men eftersom isocyanater är mycket reaktionsbenägna och påverkar människan så starkt har de inget berättigande i samhället. Eftersom det finns limmer utan isocyanater som bevisligen fungerar lika bra som de farligare borde de farliga limmerna vara borta ur marknaden enligt ersättningsprincipen i . Det är bara att förvånas över att de finns kvar. Isocyanater är farliga och Arbetarskyddsstyrelsen och olika fack har uppmärksammat dem. De kommer att orsaka problem länge eftersom PUR finns runt omkring oss i hus, möbler, bilar m.m. Men det är angeläget att starta en avveckling för att få bort isocyanatproblemen. En avveckling borde kunna ske stegvis. När det gäller limmer där alternativ redan finns borde de icke isocyanatfria produkterna fasas ut. För andra produkter med isocyanat och polyuretan är det angeläget med en plan för utfasning.
mot · GP02MJ359 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ359av och ()Reviderade återvinningsmål för förpackningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skärpa målen för insamling/återvinning av förpackningar. Motivering Producentansvarslagen för återvinning av förpackningar tillkom . Regeringen satte upp relativt höga mål för insamlingen som skulle uppnås vid ingången av 1997. En rikstäckande insamlingsorganisation byggdes upp i landet. Över 7 000 återvinningsstationer placerades ut och knappa 300 entreprenörer, privata och kommunala, engagerades för att sköta det praktiska arbetet. Regeringens insamlingsmål uppnåddes för alla materialslag utom aluminium. I de redovisningar av resultatet för som finns tillgängliga kan man konstatera att de insamlingsmål som satts upp i de olika materialslagen har alla utom ett uppnåtts med bred marginal. Plastförpackningar materialåtervanns/återanvändes till (regeringens mål var ), wellförpackningar återvanns till (målet var ), pappersförpackningar återvanns till (målet var ), metallförpackningar i stål återvanns/återanvändes till (målet var ), metallförpackningar i aluminium återvanns/återanvändes till (målet var ) och glasförpackningar återvanns till (målet var ). Av denna redovisning framgår att arbetet med återvinning/återanvändning har varit mycket framgångsrikt i förhållande till de mål regeringen satt upp. Det är bra och nödvändigt för att minska resursslöseriet i landet. Men måste ytterligare ett steg tas. Det är inte rimligt att hålla fast vid dessa målnivåer längre. Ribban måste höjas. () ()
mot · GP02MJ361 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ361av och ()Miljöklassning av alternativa drivmedel samt diesel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ny miljöklassning av alternativa drivmedel samt diesel. Motivering Arbetet med att utveckla nya, alternativa drivmedel är viktigt av flera skäl. Inte minst därför att energifrågan är en av de allra viktigaste framtidsfrågorna. Nya landvinningar på detta område görs . Därför är det också viktigt att lagstiftningen anpassas så att inte utvecklingen hindras och stagnerar. Krav som inte är relevanta för miljön är tekniska handelshinder. Det finns företag som tagit fram nya bränslesorter med lägre koldioxid- och svavelutsläpp men som stöter på klara konkurrensnackdelar i och med att dagens miljöklassning av diesel har regler som mer eller mindre gynnar råoljebaserad diesel tillverkad i petrokemiskt raffinaderi. Detta trots att såväl oljor från till exempel växt- och djurriket, såsom flera syntetiska oljor, med rätt behandling kan fungera i kompressionsmotorer. Det som reglerar om ett bränsle får tillhöra miljöklass 1 (MK 1) är en rad gränsvärden som inte får överstigas. Bland dessa återfinns gränsvärden för bland annat aromater, svavel, polyaromater och cetantal. Att dessa gränser är väsentliga av miljöskäl råder det ingen tvekan om. Dock innebär MK 1 i även skarpa gränsvärden för densitet och kokpunktsintervall, vilket skiljer sig från övriga EU och auto-/oil-direktivet. Det finns exempel på svenska företag som tagit fram icke-fossila drivmedel som med råge klarar gränsvärdena för aromater, polyaromater, svavel och cetantal. Däremot inte gränsen för densitet och kokpunktsintervall. För dessa drivmedel innebär detta en annorlunda miljöklassning som i sin tur minskar attraktionsvärdet på marknaden, inte minst på grund av andra skattesatser. Vi vill därför att regeringen får i uppdrag att följa denna fråga noggrant samt vidtaga åtgärder så att de regler för miljöklassning vi har inte motverkar sitt eget syfte. () Elisebeht ()
mot · GP02MJ362 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ362av och ()Svenskt rovdjurscentrum Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett svenskt rovdjurscentrum i . Motivering I utredningen rovdjurspolitik (SOU 1999:146) föreslogs att staten bör bidra till att inrätta ett rovdjurscentrum. En arbetsgrupp knuten till Järvzoo i har arbetat intensivt med att finna formerna för att etablera ett svenskt rovdjurscentrum i . Detta arbete har varit inriktat på att konkretisera en framtida organisation, att hitta en finansiering samt att starta en detaljprojektering för att etablera rovdjurscentret i . Då enligt nedan fyller kraven som man bör ställa på ett svenskt rovdjurscentrum föreslår vi att regeringen i regleringsbrevet till avsätter medel inom ramar för framtida drift av ett rovdjurscentrum i eller på annat sätt bidrar till att projektet kan genomföras. Svenskt rovdjurscentrum i riksdag har tagit beslut som innebär att vi i skall slå vakt om våra stammar av stora rovdjur och arbeta för att skall kunna hysa livskraftiga stammar av björn, varg, järv och lo. uppfyller alla de krav som man bör ställa på ett svenskt rovdjurscentrum. ligger i ett län och en del av landet där de aktuella rovdjuren förekommer i vilt tillstånd björn, lo, varg och även järv. I finns Järvzoo, en attraktiv djurpark som är öppen . En viktig förutsättning för ett rovdjurscentrum. I Järvzoo finns samtliga de aktuella rovdjuren varg, björn, järv, lo och kungsörn. Dessutom i en miljö som ur ett djurparksperspektiv måste betraktas som så nära naturlig som det går att komma. Förutom rovdjuren finns också de viktigaste bytesdjuren företrädda i parken. Detta ger förutsättningar att på ett naturligt sätt presentera även bytesdjuren och förhållandet mellan rovdjur och bytesdjur. En nödvändighet i ett komplett rovdjurscentrum. Med hjälp av Järvzoos renar kan man på ett naturligt sätt knyta an till rennäringen den näring som drabbas av störst förluster orsakade av stora rovdjur. kan erbjuda skidåkning och ett levande kulturliv något som lockar många besökare. är lätt tillgängligt och ligger på dagsturs- eller helgtursavstånd från och hela . För att följa och samarbeta med viltforskningen har Järvzoo etablerat goda kontakter med landets rovdjurs- och viltforskare. Järvzoo har etablerat ett intimt samarbete med kunskapsprojektet fem stora för att redan nu få tillgång till en högkvalitativ, spännande och aktuell hemsida med många besökare. () ()
mot · GP02MJ363 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ363av ()Laxfisket i norra till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den mångåriga fisketvisten i norra . Motivering Laxfisket i är trots sin begränsade omfattning av mycket stor betydelse för yrkesutövare, industri och konsumenter. I generationer har utövare av fiske livnärt sig och sina familjer på råvara ur . Det är viktigt att ge yrkesfiskarna goda förutsättningar för att kunna leva på sitt yrke. Det ensidiga laxfiskeförbudet som gällt utanför de outbyggda norrlandsälvarna har drabbat yrkesfiskare hårt. Fortsätter förbudspolitiken riskerar denna del av landet att bli av med hela den reguljära fiskerinäringen. Investeringarna i redskap, båtar, stugor, magasin och kylanläggningar blir värdelösa och många familjers existens hotas. I har yrkesfiskarna enskild fiskerätt och kan inte fråntas denna, såvitt inte överenskommen ersättning reglerats innan förbudet verkställts. Detta stadgas i vår grundlag, i vår regeringsform och i . Bestämmelserna i 2 kap. 18 § RF fick sin nuvarande lydelse den . 1995 i samband med att inkorporerades i svensk rätt. Genom bestämmelsen fick en grundlagsfäst principiell regel om att den enskildes rätt till sin egendom skall lämnas okränkt. Enligt min mening har inte de senaste årens fiskeförbud och myndighetsingripande stöd i något lagrum. När det gäller är 2 kap. 20 § mer tillämplig. Den lyder: Begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke får införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag . Eftersom laxfiskeförbudet enbart gäller vissa fiskare, kan inte det allmänna intresset hävdas. bör därför ge regeringen i uppdrag att en gång för alla lösa den mångåriga fisketvisten i norra .
mot · GP02MJ364 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ364av ()Kartläggning och sanering av förorenade områden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett nationellt ansvar vid kartläggning och sanering av förorenade områden. Motivering Medel har avsatts för att kartlägga och sanera förorenade områden. Det kan gälla byggnader, soptippar, industrier etc. som läcker ut kemikalier och gifter. Dessa föroreningar är en fara för människors hälsa och för vår miljö. Denna satsning för att förbättra miljön är således mycket positiv. står för samordning och uppgifter som tillsynsvägledning, uppföljning och utvärdering. Länsstyrelserna hanterar inventeringar, fördelning av rambidrag, utredningar och stöd till kommunerna, som arbetar med det enskilda objektet. För enskilda projekt kan även annan vara ansvarig, t.ex. företag. Det finns således en klar arbetsfördelning. Det som saknas är ett karakteriserings- och klassificeringssystem för den här typen av avfall. Detta upplevs såväl miljömässigt som tekniskt och ekonomiskt svårbedömt. Arbetet med att ta fram egna riktlinjer och klassificeringssystem, för vad som är klass 1 och vad som är klass 2 etc., åvilar således varje län. Detta är ett svårt arbete för länen och det är önskvärt med ett nationellt ansvar för detta.
mot · GP02MJ365 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ365av och ()Insatser för att stimulera det gotländska lantbruket Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det krävs särskilda insatser för att stimulera det gotländska lantbruket. Motivering har två stora basnäringar, lantbruket och besöksnäringen. Lantbruket sysselsätter av arbetsföra befolkning och av gotlänningarna är direkt eller indirekt beroende av denna näringsgren. Dessutom är ca en tredjedel av öns industriverksamhet livsmedelsförädling. Sammantaget spelar jordbrukets och skogsbrukets utveckling en avgörande roll för läns utveckling. jordbruk är inne i en period av en mycket snabb strukturomvandling. Antalet sysselsatta minskar stadigt men de producerade volymerna av jordbruksvaror ökar eller ligger oförändrade. Men det finns även segment som minskar, till exempel har svinproduktionen minskat med . Marknadskrafterna kräver större och större volymer kontinuerligt för att en produktion skall vara lönsam. Det kräver stora investeringar i alla led, allt från gårdsnivån till förädlingsindustrin, för att kunna hävda sig framöver. Detta ansvar vilar på jordbrukets egna aktörer. Samhällets roll är att vara behjälplig med att stödja och stimulera till en positiv utveckling på . Viktigt är att möjliggöra denna utveckling, dels genom de direkta styrinstrument som finns i form av bidragsrätter och mjölkkvoter, dels också genom att staten tar sitt ansvar för finansieringen av till exempel startstöd och investeringsstöd via Landsbygdsutvecklingsprogrammet, LBU. Och att staten tar ett ansvar för att finansiera förslaget om ett nationellt livsmedelsinstitut på , vilket är en viktig länk för att kunna höja förädlingsgraden. bör i ökad utsträckning kunna användas för livsmedelsförädling och forsknings- och utvecklingsinsatser. Ett exempel där samhället kan hjälpa till är SLU:s försöksstation Stenstu som hämmas av en snäv regeltolkning vilket gör att dess försöksverksamhet med bland annat ekologisk odling, nya resurssnålare odlingsmetoder och nya grödor är hotad. Vidare har staten ett ansvar att bevaka de stora infrastruktursatsningar som staten har gjort angående sockerbetstransporterna. En långsiktig lösning måste hittas för att möjliggöra en varaktig användning av dessa investeringar. Sockerbetsodlingen är fortfarande den viktigaste inkomstkällan för växtodlingsgårdarna på . () ()
mot · GP02MJ366 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ366av och ()Strandskyddsbestämmelserna Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om ändring i strandskyddslagstiftningen som syftar till att strandskyddet skall utformas på nivå. Motivering Den nuvarande strandskyddslagstiftningen har rötter decennier tillbaka. Den har verksamt bidragit till att bevara värdefulla strandmiljöer från exploatering och därmed räddat dessa miljöer för det rörliga friluftslivet. Så bör det huvudsakligen vara även . Men, är ett stort land där befolkningen är ojämnt fördelad över landet. Det uppenbara behov av ett starkt strandskydd som kan finnas i exempelvis delar av eller i specifikt attraktiva kustområden runt är inte lika uppenbart i andra mer glesbefolkade eller mindre attraktiva kustområden. I vissa fall är till och med strandskyddet ett hinder för att hela landet skall kunna utvecklas. Målet måste vara att alla regioner skall kunna skapa tillväxt och utvecklas utifrån egna resurser och efter egna prioriteringar och beslut. Detta bör även vara en önskvärd utveckling såväl för landsbygden som för skärgården i dess helhet. Därför finns det anledning att överväga om inte reglerna rörande strandskydd bör utvecklas så att de blir mer flexibla utifrån regionala och lokala behov och förutsättningar. Ansvaret för utformningen av strandskyddet bör föras över till kommunerna och det generella förbudet att bygga i närheten av vatten bör avskaffas. Genom att kommunerna har ansvaret för utformningen av det lokala strandskyddet stärks det kommunala självstyret och möjligheterna att skapa fler attraktiva boenden både i skärgården och i andra delar av landet väsentligt förbättras. Detta bör ges regeringen till känna. () ()
mot · GP02MJ369 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ369av ()Djurtransporter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om djurtransporter. Motivering Vi får med jämna mellanrum se otäcka bilder i medierna om hur djuren behandlas vid transporter. Påfallande ofta misshandlas djuren därför att de är rädda för att gå upp för branta ramper till transportbilar. Det är ett naturligt beteende att vara rädd för det okända och det gäller både djur och människor. Därför måste djurtransporter utföras på ett sådant sätt att djuren i så liten utsträckning som möjligt blir utsatta för rädsla och stress. Det är viktigt att nya metoder tas fram för att göra transporterna både kortare och mer skonsamma för djuren. finns det få men ofta mycket stora slakterier, vilket innebär långa transporter och stress. Om djuren slaktas närmare den plats där de har fötts upp minskar både transporterna och riskerna för att djuren ska behandlas illa. Det finns regler inom EU för djurtransporter, men dessa efterlevs i olika hög grad av medlemsländerna. Kraven berör transportsträckor, utfodring, vila och inspektioner. Det är viktigt att pressen på att efterleva dessa krav ökar på de olika medlemsländerna. Jag anser det vara av vikt att den teknik som berör hur djur transporteras ständigt utvecklas med målsättning att minimera stress och skador vid djurtransporter.
mot · GP02MJ371 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ371av och ()Småskalig livsmedelsproduktion Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om småskalig livsmedelsproduktion. om i vårt land är det allt fler som producerar och förädlar livsmedel i småskalig storlek. Det kan vara s.k. gårdsbutiker där man tar tillvara och utvecklar den produktion som finns på gården. Det kan gälla produkter av kött, korv, ost, etc. Det finns en marknad som är ökande, alltfler konsumenter vill ha produkter som är lokalt producerade. Kraven och kontrollen för dem som har småskalig livsmedelsproduktion är höga, vad gäller hygien och kvalitet. Så skall det naturligtvis vara. Konsumenterna skall veta att de produkter som säljs håller hög kvalitet. För att få sälja krävs att man får tillstånd av kommunens miljö- och hälsoskyddsmyndighet. När en producent eventuellt vill sälja sina produkter i en annan kommun måste han eller hon söka ett nytt tillstånd i den kommunen. Detta innebär att man måste söka ett särskilt tillstånd i varje enskild kommun där man skall försöka sälja sina produkter. Detta regelsystem hämmar en möjlig utveckling och borde ändras så att det räcker med att få tillstånd i en kommun eller i en länsstyrelse. Detta bör sedan gälla oavsett var man sedan säljer sina produkter. () ()