mot · GP02Kr352 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr352av m.fl. (v)Dansen - Struktur och politik 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 28 2 Förslag till riksdagsbeslut 29 3 Struktur och tillväxt 30 4 Utveckla dansen en handlingsplan 30 5 Dansscenerna 31 6 31 7 Utvärdering av anslagen och kostnadsutvecklingen 32 8 Avtal för de fria dansgrupperna 33 9 Verksamhetsbidragen och mångfalden 33 10 Nationellt uppdrag 34 11 Unga koreografer 34 12 Jämlika villkor 35 13 Socialförsäkringen 35 14 Internationellt kulturutbyte och gästspel 35 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda hur en tydlig struktur för dansområdet kan åstadkommas, vilken skall syfta till att främja tillväxten på dansområdet och uppvärdera dansen som konstform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en handlingsplan för att utveckla dansen som konstform. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över tillgången på funktionella scener för dansen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om uppdrag till att bilda ett dansnätverk. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en konsekvensanalys när det gäller effekterna av att medelstilldelningen till dansen inte följer den faktiska kostnadsutvecklingen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utvärdering av hur anslagens storlek svarar mot den verksamhet som bedrivs på dansinstitutionerna, hos de fria grupperna och koreograferna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minst treåriga avtal bör slutas med de fria dansgrupperna och koreograferna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda de finansiella konsekvenserna av en långsiktig lösning på frågan om verksamhetsbidrag och projektbidrag för de fria dansgrupperna och koreograferna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett nationellt uppdrag på dansområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av behovet av att unga koreografer ges etableringsmöjligheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samtliga verksamma fria grupper i landet skall synliggöras av t.ex. genom att inbegripas och återfinnas i statistik, riktade satsningar, utredningar osv. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av dansarnas särskilda situation när det gäller pension och socialförsäkring så att inte de fria dansarna missgynnas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i arbetet inom EU och FN främja det internationella kulturutbytet av dans. 3 Struktur och tillväxt Dansen i består av ett nätverk av institutioner, grupper och koreografer nationellt, regionalt och lokalt. Detta är en geografisk struktur som i sig skulle kunna utgöra grunden för att expandera danskonsten. Men danskonsten har varit styvmoderligt behandlad och än finns en stor ekonomisk och strukturell obalans mellan dansen å ena sidan och teatern å andra sidan. Visserligen har det gjorts satsningar inom dansområdet som bekräftat dansen som egen konstform, men på något sätt har dansen inte fått bli ett eget tillväxtområde. Operabaletten vid nationalscenen har tillsammans med initierande, främjande och producerande uppgifter av nationell betydelse. De regionala institutionerna är balett, och Norrdans. Utöver dessa institutioner finns de fria dansgrupperna och de koreografer som inte är knutna till institutionerna. Utan tvekan går det att konstatera att det behövs en samlad bild om danskonstens förutsättningar och problematik. menar att regeringen måste initiera en utredning som ska se på problematiken och förutsättningarna för att därigenom skapa en tydlig struktur för dansen, en struktur som gör dansen till ett tillväxtområde med möjligheter till utveckling och expansion. Tydliga och klara strukturer i danskonsten är förutsättningen för en väl fungerande organisation som i sin tur lyfter upp konstformens egenvärde. Den rent konstnärliga strukturen med innehåll och framförande ska ligga helt och hållet på konstnärerna, men den organisatoriska strukturen kräver en tydlig politik för dansen som konstform. En sådan politik saknas . bör tillkännage för regeringen som sin mening att den bör utreda hur en tydlig struktur för dansområdet kan åstadkommas, vilken ska syfta till att främja tillväxten på dansområdet och uppvärdera dansen som konstform. 4 Utveckla dansen en handlingsplan Att det saknas en tydlighet i strukturen kan i förlängningen hämma det konstnärliga uppdraget. Ett stort och varierat utbud av dansföreställningar förekommer främst i , medan det på regional och lokal nivå råder en ojämn satsning. Danskonsten måste ges förutsättningar för ett fritt och oberoende skapande. menar att det behöver upprättas en handlingsplan för hur danskonsten ska utvecklas och bli en oberoende konstnärlig kraft i samhället. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 5 Dansscenerna En förutsättning för dansen är tillgången på scener. I finns ett stort antal små och medelstora scener. De stora scenerna för dans är egentligen bara två: en vid och en vid . Det är i och för sig inget självändamål med stora scener, men bristen på sådana begränsar danskonsten och gästspelsutbudet. Även den totala upplevelsen och intrycket kan bli förändrat då ett färdigt stycke som ska turnera tvingas förändras för att passa in på en mindre scen. menar att det finns ett behov att se över tillgången på funktionella scener för dans som ett led i att göra danskonsten mer tillgänglig men också för att inte hämma det konstnärliga skapandet med givna oföränderliga dansytor. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 6 har till skillnad från Operabaletten ingen fast ensemble men har i likhet med Operan ett uppdrag med särskild nationell betydelse. är den i särklass största dansscen i landet som utan egen ensemble arbetar med gästspel, initierar produktioner, främjar nyskapande och producerar föreställningar i samarbete med olika koreografer och deras dansare. Med liknande viktiga uppgifter finns även de tre fria dansscenerna: Dansstationen i , i samt i , i mindre skala men med hög konstnärlig kvalitet och en absolut spännande och nyskapande verksamhet. menar att även borde få ett uppdrag att bilda ett dansnätverk i landet där samarbetet till exempel kunde bestå i den producerade dansen i landet. Även de internationella gästspelen kunde tillgängliggöras för en bredare publik. Samarbetet skulle knyta till sig samtliga dansproducenter, såväl dansinstitutioner som fria dansgrupper och koreografer. Ett nätverk skulle också kunna knyta till sig internationella kontakter för exempelvis samproduktioner mellan olika länder och smidigare hantering av gästspel. Självklara delar skulle även kunna vara gemensamt publik- och informationsarbete i landet och internationellt, som ett led i att marknadsföra dansen och nå fler ovana dansbesökare. Även skulle kunna ingå i nätverket och bidra bl.a. med sin överlägsna kunskap och erfarenhet av turnéverksamhet. bör tillkännage för regeringen som sin mening det som här anförs om uppdrag till att bilda ett dansnätverk. 7 Utvärdering av anslagen och kostnadsutvecklingen Efter en genomlysning av dansområdet, genom ett antal översyner och undersökninger , har konstaterat att det finns behov av ökat stöd till flera delar av dansområdet. finns platser i landet där befolkningen sällan får uppleva professionell dans. De nationella målen om regional förankring och tillgänglighet i hela landet är därmed långtifrån uppnådda. Fördelningen av anslagen till dans administreras och bedöms av . Enbart nationalscenen, Operan, får sitt anslag direkt i budgetpropositionen via . Anslaget destineras således till såväl institutionerna som till de fria grupperna. har ett mycket stort ansvar för att de statliga medlen fördelas på ett rättvist sätt och med tydliga kriterier. Påpekas bör dock att anslagsnivå bygger på en utredning . Enligt förordningen om statsbidrag till regional kulturverksamhet (SFS 1996:1598) skall statsbidragens storlek bestämmas utifrån kostnaden för verksamheten. Enligt bör bidragen i enlighet med riksdagsbeslut fördelas så att kulturinstitutionerna och de fria grupperna får bidraget uppräknat med lönekostnadsindex. Den huvudsakliga tilldelningen av anslagen till dansområdet går till nationalscenen och institutionerna. Konsekvensen av denna obalans har bl.a. medfört att de fria gruppernas ekonomi urholkats och förutsättningarna för det fortsatta konstnärliga utövandet begränsats. I budgetpropositionen 2001 ökas anslaget för de fria dans- och teatergrupperna med . Detta sker efter det att presenterat både en rapport och en konsekvensanalys av medelsbristen inom konstområdet. Behovet som presenterats är att anslagen till den fria scenkonsten måste dubbleras. menar att den anslagsökning som föreligger är en bra början för att komma till rätta med underfinansieringen av de fria dans- och teatergrupperna men att staten även i kommande budgetar måste ta ansvar för att täcka de fria dansgruppernas underfinansiering. Ett annat dilemma för dansens kostnadsutveckling är det faktum att gästspelen kostar mer när kronans värde sjunker. Eftersom så har varit fallet har kostnaderna ökat för att ta in utländska gästspel. Detta är ett av de områden som måste analyseras när kostnadsutvecklingen inom dansområdet utvärderas. Vi ser även vikten av att anslagen utvärderas så att dansens anslagsnivåer ska kunna likställas med teaterns. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförs om behovet av en konsekvensanalys när det gäller effekterna av att medelstilldelningen till dansen inte följer den faktiska kostnadsutvecklingen. Vi ser också behovet av en utvärdering av den faktiska kostnadsutvecklingen om hur anslagens storlek svarar mot den verksamhet som bedrivs på respektive dansinstitutioner och i de fria dansgrupperna. Med detta vill vi komma bort från diskussionen om anslagen i sig och i stället få underlag till en diskussion om vad anslagen ska användas till, dvs. få en fördjupad kulturpolitisk diskussion. Vi ser inte att det föreligger något konkurrensförhållande mellan institutioner och fria grupper, utan enbart ett ojämlikt ekonomiskt förhållande. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförs om behovet av en utvärdering av hur anslagens storlek svarar mot den verksamhet som bedrivs på dansinstitutionerna, hos de fria grupperna och koreograferna. 8 Avtal för de fria dansgrupperna av de fria dansgrupperna har fortfarande sin hemvist i , även om det går att se en regionalisering. För att kontinuitet och kvalitet skall kunna utvecklas krävs att staten, landstingen eller regionerna och kommunerna sluter minst treåriga avtal med de fria dansgrupperna. En sådan åtgärd har föreslagits i rapporten har ett pris. menar att konstnärerna ska få ägna sig åt den skapande processen och inte tidsödande arbete med att fylla i ansökningshandlingar för att erhålla anslag. Det är vår självklara uppfattning att både konstarten och samhället kommer att tjäna på de längre avtalsperioderna. På så vis ges förutsättningar så att kvaliteten kan stärkas och utvecklas. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här sägs om att minst treåriga avtal bör slutas med de fria dansgrupperna och koreograferna. 9 Verksamhetsbidragen och mångfalden finns en struktur med verksamhetsbidrag och projektbidrag för de fria dansgrupperna och koreograferna. fördelade sammanlagt i verksamhetsbidrag till 12 dansgrupper. Vi ser allvarligt på utvecklingen att alltfler ordinarie verksamheter tvingas genomföras i form av projekt. Förutom den osäkra arbetssituationen för konstnärerna medför projektomvandlingen av ordinarie verksamhet att kvalitet och kontinuitet äventyras. Däremot kan projektformen givetvis vara en mycket lyckad form för att utveckla en verksamhet eller framför allt en möjlighet till nyskapande och gränsöverskridande satsningar, dock inte en form att bygga kontinuerlig verksamhet på. Den rådande situationen med verksamhetsbidrag som inte räcker till verksamheten, har gjort projektanslaget till en omistlig del av finansieringen av den ordinarie verksamheten. Vad blir det då av alla spännande verksamheter och projekt som inte får statligt stöd? Vi vill att regeringen utreder de finansiella konsekvenserna av en långsiktig och hållbar lösning på frågan om verksamhetsbidragen och det särskilda projektanslaget. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. Ett annat förslag som rapporten har ett pris lyft upp, är en koncentration av anslaget till färre dansgrupper och koreografer. Här ser en risk att mångfalden hotas. Att ett färre antal grupper erhåller högre anslag försämrar situationen för de grupper som inte erhåller något verksamhetsbidrag. En sådan åtgärd begränsar det konstnärliga uttrycket genom att det leder till att vi får ett mycket mindre antal fria grupper och koreografer. Regelverket för att erhålla bidrag bygger på att vissa subjektiva värderingar görs och att det egentligen saknas motiveringar till avslagsbeslut. Eftersom det totala anslagets storlek är begränsat måste avslaget inte bero på att den konstnärliga kvaliteten brister. Men ett avslag från tolkas oftast som att det finns allvarliga brister i den konstnärliga kvaliteten. I synnerhet gäller detta regioner, landsting och kommuner. menar att det föreligger ett behov av en långsiktig lösning på frågan om verksamhetsbidrag och projektbidrag samt en belysning av de reella orsakerna till att ansökningar avslås för de fria dansgrupperna och koreograferna. 10 Nationellt uppdrag Ett nationellt uppdrag innebär att erfarenheter och kunskaper av en verksamhet som haft stor positiv betydelse för en kommun eller region får spridning nationellt. Ett riktat nationellt uppdrag innebär dessutom en möjlighet till en tidsbegränsad satsning och utvecklingsfas. självklara mening är att ett nationellt uppdrag skall tilldelas dansområdet. Dessutom behövs det ett nationellt uppdrag specifikt avsett för dans riktad till barn och ungdomar. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 11 Unga koreografer Det finns ett antal verksamma unga koreografer i landet, några av dem utbildade i . Dessa har från tid till annan svårt att etablera sig. Bidragen har nämligen en exkluderande effekt eftersom det är de redan etablerade som erhåller bidrag. Det måste ligga i samhällets intresse att finna etableringsmöjligheter för att möjliggöra för unga koreografer att komma ut med sitt skapande och bidra till dansens utveckling. I synnerhet gäller detta yngre kvinnliga koreografer vilka ofta har svårare att hävda sig än sina manliga kollegor, precis som fallet är på andra områden i samhället. menar att etableringen av unga koreografer är en investering för framtiden. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som här anförs om behovet av att unga koreografer ges etableringsmöjligheter. 12 Jämlika villkor Att den fria scenkonstens verksamhetsområden är många är kanske väl känt. Mindre väl känd är all den professionella teater och dans som produceras ute landet, vilken inte uppbär statliga kulturanslag. fungerar anslagstilldelningen som en osynliggörande faktor för alla de fria grupper som ej erhåller några statliga anslag. Det kan inte vara statens mening att medverka till detta osynliggörande av professionella konstutövare. Såväl konstutövarna själva som deras publik ska ju omfattas av de nationella kulturpolitiska målen. Därför ska inte anslagstilldelningen vara den faktor som avgör huruvida staten ska lyfta fram en särskild konstproducent eller inte. Oavsett om en fri grupp erhåller anslag från eller ej bör verksamma fria grupper erhålla samma service som de grupper som erhåller statliga verksamhetsbidrag eller projektbidrag. De fria gruppernas verksamhet bör synliggöras av t.ex. genom att inbegripas och återfinnas i statistik, riktade satsningar, utredningar. Staten bör på detta sätt uppvärdera och synliggöra den mångfald som existerar i landet i stället för att som är fallet i det närmaste osynliggöra alla de professionella fria grupper och konstutövare som inte uppbär statliga anslag. Detta bör tillkännage för regeringen. 13 Socialförsäkringen De statligt anställda dansarna har en garanti- eller avtalspension som ger dansarna möjlighet att gå i pension redan . Detta är en välförtjänst pension då flertalet av dansarna slitit ut sina kroppar och behöver vila. Dilemmat är att inga andra dansare, exempelvis i de fria grupperna, har rätt till en sådan pension. mening är frågan kring dansarnas pension och socialförsäkring måste ses över så att inte de fria dansarna missgynnas. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. 14 Internationellt kulturutbyte och gästspel Internationellt kulturutbyte och gästspel av dans ger möjlighet till konstnärlig befruktning och inspiration. Vid internationella kulturutbyten får människor i ett ypperligt tillfälle att uppleva och ta del av teater och dans som producerats i andra länder. På samma sätt kan dansen i presenteras för publik i andra länder. ser det kulturella utbytet som en oerhört viktig del i det internationella kultursammanhanget. Det är dessutom oerhört viktigt för värnandet av utvecklingen inom de olika konstarterna. Kulturutbytet har också en stor outnyttjad potential att utveckla förståelsen mellan människor över alla gränser. Kulturens betydelse för att påverka attityder och fördomar är ovärderlig. Likaså är kulturen en källa för förståelse och bekräftelse av de egna känslorna, vilket stärker människor i deras identitet. Särskilt viktigt är det med kulturinsatser som på olika sätt bidrar till öppenhet och respekt för olika grupper. Här har det svenska kulturlivet även ett ansvar gentemot människor i andra länder, där man på olika sätt förtrycker sin befolkning eller vissa minoriteter och bryter mot konventionen om de mänskliga rättigheterna. kan använda kulturaktiviteter som ett aktivt verktyg i biståndsarbetet för att stärka demokratiseringen och respekten för de mänskliga rättigheterna. menar att på olika sätt ska stödja det kulturella utbytet av dans genom att i EU och FN arbeta för ökat internationellt kulturutbyte. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () (v) () () () () ()