ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Fö258 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö258av Per och ()Helikopterförband på Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett helikopterförband permanent skall baseras på . Motivering Inte minst mot bakgrund av skärgårdens speciella geografiska förhållanden och den livliga transport- och reseservice som förekommer utanför anser vi att regeringen måste komma med ett klart och tydligt besked att ett helikopterförband permanent ska baseras på även . Med såväl militära som civila uppgifter fyller förbandet flera viktiga funktioner. Vid sidan av självklara militära uppgifter som havsövervakning, radarspaning och ubåtsjakt tillkommer synnerligen viktiga civila uppgifter som sjö- och flygräddning, brandsläckning och transporter. Ett väl fungerande räddningssamarbete () i och med danska och norska helikopterförband, samt ett allt mer fördjupat försvarssamarbete med Nato i PFF-sammanhang, talar också för att bör utvecklas till för internationell helikopterverksamhet. Samverkansförmågan mellan amfibiebataljonen (Amf4) i och nästa generation ytstridsfartyg, korvett , stärker insatsorganisationens slagkraft. Att ha tränad personal med därtill anpassad utrustning har ett stort värde när incidenter inträffar. Det finns också all anledning att tillvarata den sjöoperativa helikopterkompetens som finns på . Den ger goda möjligheter till ytterligare kompetensutveckling i samband med införskaffandet av nya tunga, kvalificerade helikoptrar. Försvarsberedningen säger i sin senaste rapport att det finns skäl att överväga att utöka svenska bidrag till internationella förbandsregister med bland annat helikopterförband. Osäkerheten är dock ett allvarligt hot mot att kunna bibehålla den samlade kompetens som finns på . Regeringen har i proposition 1999/00:30 Det nya försvaret hävdat att verksamhetsdelen vid bör kvarstå till och med , och försvarsutskottet har vid sin behandling av propositionen slagit fast att tidpunkten 2003 nu inte behöver preciseras som en bortre gräns vad avser helikoptrar för Försvarsmaktens eget behov på . Vi menar dock att behoven i talar sitt tydliga språk. Vi anser att ett helikopterförband permanent skall baseras på även . Per () ()
mot · GP02Fö259 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö259av m.fl. (s)Försvarets anläggningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statligt ägd mark ej kan försäljas om berörda intressenter (kommuner, landsting, stiftelser, länsstyrelser m.m.) kan använda marken för annan allmännyttig verksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om gällande förvaltning och avgifter för nyttjande av statlig mark. Motivering Den statligt ägda mark i som förvaltande myndighet/verk inte längre behöver för egen verksamhet skall enligt dagens direktiv försäljas till marknadsvärde. Vid stora verksamhetsförändringar som t.ex. inom försvaret kan detta innebära att stora markområden och anläggningar, som skulle kunna nyttjas till gagn för rörligt friluftsliv och utveckling av turismnäring, riskerar att också fortsättningsvis vara stängda för en större allmänhet. I har beslutat, att sådan mark ej får försäljas innan myndigheten frågat kommun eller annan samhällsinriktad organisation om de önskar använda marken. I de fall behov finns överförs marken internt inom staten, med staten fortfarande som ägare, men med annan användare. Den norska modellen skulle vara utmärkt även i . T.ex. skulle detta innebära att den mark som Försvarsmakten inte längre behöver prövas för annan allmännyttig verksamhet innan beslut om försäljning att tas. I hela landet finns många försvarsanläggningar som inte längre behövs för försvaret av landet, både i skärgårdsområdena i och liksom efter kuststräckor längs öst- och sydkusten samt i inlandet. Vid beslut om att försvaret inte längre behöver anläggningarna lämnas de till för försäljning till marknadsvärde. Marknadspriserna i framförallt kustområdena ger inga skärgårdsbor möjlighet att förvärva marken för bostads- eller näringsverksamhet. Det är också tveksamt att staten säljer ut dessa områden och privatiserar denna typ av allmänt ägd mark innan prövning skett gentemot andra angelägna samhällsmål, såsom naturvårdsskäl, utveckling av friluftsliv och turism. Ändrade riktlinjer enligt motionens förslag ger samhällsekonomisk nytta genom fler arbetstillfällen inom flera näringsgrenar (handel, transport m.m.) samt minskade kostnader för t.ex. arbetslöshet. Förslag Vi föreslår att sådana områden med staten som ägare förvaltningsmässigt överförs till stiftelser som alternativt kommuner och landsting. Förvaltningsuppdraget bör innebära ett helhetsansvar omfattande ledning, skötsel, vård, reparationer samt uthyrningsverksamhet. Behöver försvaret nyttja anläggningarna eller delar av året regleras detta i särskilda hyresavtal. kan marken och anläggningarna användas för rekreation, naturvård, vandrarhem, lägerverksamhet m.m. Flera av dessa marker kan även användas för byggande av åretruntbostäder för uthyrning till skärgårdsbor. För försvarets del innebär det att man även fortsättningsvis har tillgång till områdena/anläggningarna men till en lägre kostnad. För skärgårds-, kust- och inlandsområdena ger det människor större möjligheter att utveckla sin hembygd med nya näringsgrenar inom främst turismområdet. () () () () ()
mot · GP02Fö262 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö262av ()Räddningstjänstlagen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om räddningstjänstlagen. Motivering Vid omfattande räddningsinsatser i ska länstyrelsen enligt räddningstjänstlagstiftningen (33 och 34 §§ RäF) ta över räddningstjänsten i den eller de kommuner som berörs av insatsen. För att snabbt kunna ta över om så krävs följer länstyrelsen fortlöpande allvarliga lägen, samverkar med kommuner och regionala och centrala myndigheter. Enligt länstyrelseinstruktionerna ska länstyrelsen, , vid svåra påfrestningar på samhället i fred hålla sig underrättad om händelseutvecklingen och verka för att nödvändig samverkan kan åstadkommas. Vad som är svår påfrestning har inte klart definerats utan är öppet för tolkoningar. De kraftiga översvämningarna som skedde i har gett värdefulla erfarenheter om grundläggande förutsättningar för avbördningen av stora regnmängder, om vattensystemets kapacitet och om gränser för vattennivåer som aldrig bör överskridas. har gett ut rapporten och erfarenhet med särskild inriktning på övertagande av under översvämningarna . Försvarsmakten har gett ut rapporten i . har av fått i uppdrag att närmare studera kommunledningarnas agerande vid översvämningarna i bland annat . Det finns en hel del erfarenheter från denna extrema situation som rådde i . Det kan konstateras att det finns brister i lagstiftningen vid sådana påfrestningar av samhället. Ofta berörs flera kommuner, och i många fall råder inte räddningstjänst, enligt räddningstjänstlagens mening, i den kommun där dammen ligger, varför ibland tvivelaktigt beslutat att ta över räddningstjänsten endast för att framtvinga en ökad eller minskad tappning i ett vattendrag. Ett beslut som egentligen borde tas av dammägaren mycket tidigare när signalerna om ökade vattenmängder kommer. Det finns ett glapp i lagstiftningen mellan vattenregleringsbestämmelser och räddningstjänstlagens tvingande bestämmelser i en nödsituation. En annan aspekt som finns som ett viktigt kriterium för räddningstjänsten är behov av ett snabbt ingripande. Om ordet snabb i kriteriet för räddningstjänst behov av snabbt ingripande i sammanhanget kunde betraktas som ett relativt begrepp och kanske röra sig om veckor till månander vid den här typen av händelser med långsamma förlopp skulle den kommunala räddningstjänsten kunna ta ett tvingande beslut om ökad tappning med stöd av räddningslagen långt innan några större översvämningar inträffat i kommunen och utan att övertagande krävdes. Därför behövs det förändringar i räddningstjänstlagen, kriterierna för räddningstjänst behovet av snabbt ingripande är inte ändamålsenliga för denna typen av händelser. Men även bristen i lagstiftningen, glappet mellan räddningstjänstlag och miljöbalk, måste täppas igen.
mot · GP02Fö263 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö263av m.fl. (m)En samlad militär flygutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en samlad militär flygutbildning. Motivering Det svenska flygvapnet står utan lösning vad gäller den framtida flygutbildningen. Genom försvarsbeslut att lägga ner såväl flygflottiljerna i som F 16 står flygvapnet helt utan både grundläggande och taktisk utbildningskapacitet. Någon lösning på problemet tog riksdagsmajoriteten inte något ansvar för utan skickade ett uppdrag till regeringen att lösa detta. Beslutet är ett hot mot flygvapnets framtid. Många av de flyglärare som står inför en osäker framtid har aviserat att de är på väg att lämna flygvapnet. Dessutom kan det behövas investeringar och nybyggnation för att klara flytten av utbildningen. I mediedebatten har det påpekats att det kan ta innan man har en slutlig lösning om man ska flytta till någon av de kvarvarande fyra flottiljerna, p g a miljöprövningar och andra orsaker. Det kan bli mycket förödande om denna fråga hanteras på fel sätt. Parallellt med flygvapnets utbildningssystem finns Försvarsmaktens helikopterflottilj och detachementet för specialflyg i /Malmen. Funderingar har funnits att flytta flygvapnets utbildning till Malmen. Detta borde kräva stora investeringar. Försvaret borde ta ett helhetsgrepp över hela flygutbildningen. Det finns både ekonomiska och kvalitetsmässiga vinster med en sådan helhetslösning. I finns goda förutsättningar att lösa de problem som försvaret står inför. Flygflottiljen F 17 i skall vara kvar, den grundläggande stridsflygarutbildningen finns fortfarande på i och den civila trafikflygarhögskolan finns i . Hangarer, start- och landningsbanor samt övningsområden finns det gott om. Det finns goda förutsättningar för ett flygcentrum i området , , , , och . F 17 i skulle kunna fungera som moderförband till detta. har utmärkta möjligheter att komplettera detta med skjutfält och övningsterräng, samt en landningsbana. Både och har utmärkta förutsättningar att inhysa ett sådant koncept. En samlad flygutbildning skulle vara den vitamininjektion som försvarets flygverksamheter skulle behöva. Dessutom skulle detta möjliggöra att de utbildningsinsatser som behövs för att exportstödet till kommer att fungera snabbare än med andra lösningar. Detta förslag skulle då innehålla utbildning av specialflyg, en helikopterflottilj samt flygskolorna samlat i . En lösning som borde vara den bästa för Försvarsmakten. () () () () () () () () () () () ()
mot · GP02Fö264 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö264av m.fl. (s)Förebyggande åtgärder mot översvämningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förebyggande åtgärder mot översvämningar. Motivering är reglerad genom tillkomsten av Höljesdammen som ligger i nordligaste delen av . södra del genom tätort är ett levande deltaområde som också är klassat som ett riksintresse. Sedimenteringen i inom tätorten är betydande och har problemen åtgärdats genom muddring. Den senaste större muddringen ägde rum när en ny bro för E 18 byggdes och när ett nytt reningsverk uppfördes utmed den östra älvgrenen. Klarälvsdeltats utveckling har vetenskapligt studerats och är väldokumenterat. Omkring 1960 kom av älvens flöde i den östra älvgrenen och i den västra. Efter de muddringar som gjordes har vattenflödet ändrats så att går i den östra och i den västra älvfåran. Tekniska högskolan i har på kommunens uppdrag gjort en utredning för att bedöma och ta fram möjliga åtgärder för att minska effekten av översvämningar som framledes kan tänkas drabba och motsvarande låglänta delar som ansluter till älven. överlämnade utredningen till med förfrågan om statsbidrag till förebyggande åtgärder mot översvämningar enligt utredningens välgrundade förslag. Det svar man erhållit från innebär att bidrag inte kan lämnas för vidtagande av åtgärder för att korrigera långsamma naturliga processer. Vår uppfattning är att samhällets förmåga att förebygga och hantera naturolyckor måste utvecklas och att det förbyggande arbetet ska prioriteras. Väl genomförda förebyggande insatser som den som vi pekat på i motionen är mer kostnadseffektivt än att begränsa konsekvenserna av en redan inträffad naturolycka. Vår uppfattning är att behovet av förebyggande åtgärder mot naturolyckor har ökat kraftigt, och vi anser att det är bra att en översyn nu ska ske av bidragssystemet. Vi anser vidare att i denna översyn ska behovet av att korrigera långsamma naturliga processer ingå. () () () () ()
mot · GP02Fö266 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö266av och ()Homo- och bisexuella i Försvarsmakten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Försvarsmakten som normgivande funktion i samhället i stort. Motivering , kapten i Flygvapnet, har gjort en studie över homosexuella anställdas situation inom det svenska försvaret. Studien har gjorts inom ramen för en enskild uppsatsskrivning vid Försvarshögskolans managementinstitution och är ett försök till verklighetsbeskrivning sedd genom de homosexuellas egna ögon. Bland resultaten återfinns bl a att 8 av 10 upplever Försvarsmaktens attityder gentemot homosexuella som ganska eller mycket negativa. Vidare väljer närmare 3 av 4 att inte berätta om sin läggning ens för de närmaste medarbetarna. En klar majoritet uppger att man egentligen skulle vilja göra det men avstår på grund av rädsla för olika former av tråkigheter. Dessa förhållanden bedöms oacceptabla, inte minst mot bakgrund av det särskilda ansvar Försvarsmakten kan sägas ha som den enskilt största statliga arbetsgivaren. Högkvarteret har haft möjlighet att ta del av studien i sin helhet . Regeringen å sin sida återger delar av slutsatserna i årets försvarspolitiska proposition. Ytterligare varningssignaler Tidningen har i en serie artiklar, senast i nummer 12/01, återgivit den verklighet som många homosexuella upplever under sin värnpliktstid. Den bild som där förmedlas kan sägas utgöra en förstärkning av de resultat tidigare presenterat. Detta blir särskilt tydligt utifrån två perspektiv: dels att värnpliktiga inte omfattas av den lagstiftning som förbjuder diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, dels mot bakgrund av den normgivande funktion försvaret har i samhället, inte minst som förebild för många ungdomar. Det borde vara självklart att Försvarsmakten har att leva upp till de grundläggande demokratiska värderingar man faktiskt är satt att försvara. Flera indikationer finns emellertid på att så inte fullt ut är fallet. De sammanfattande slutsatserna är att diskriminering och trakasserier i viss utsträckning förekommer. Ett än större problem är dock den bristande öppenheten. Arbetsplatsens förväntade negativa värderingar gör att många enskilda lever i något som kan liknas vid en påtvingad slutenhet, en värld av utanförskap. Regeringen bör därför i regleringsbreven ålägga Försvarsmakten att redovisa en handlingsplan för hur man ska åstadkomma att de värnpliktiga skyddas mot diskriminering på motsvarande sätt som lagen garanterar skydd mot diskriminering i arbetslivet. Målsättningen för Försvarsmakten i det korta perspektivet bör vara att komma i takt med samhället i övrigt vad gäller attityder gentemot homo- och bisexuella. I det längre perspektivet vore det önskvärt att Försvarsmakten kunde ta sig an något av en föregångsroll. Försvarsmakten är fortfarande en viktig skola för väldigt många och den normgivande funktionen ska härvid inte underskattas. () ()
mot · GP02Fö267 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö267av m.fl. (s)Naturolyckor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om naturolyckor såsom risker vid ras i vattendrag. Motivering Det är viktigt att samhällets förmåga att förebygga och hantera naturolyckor utvecklas och att det förebyggande arbetet prioriteras. Väl genomförda förebyggande insatser medför såväl minskat lidande som bättre samhällsekonomisk användning av resurserna. För att nå dithän anser vi att vissa ändringar måste göras. förfogar över ett bidrag till förebyggande insatser mot ras i vattendrag. Ansökan måste inlämnas av kommun, och om ansökan beviljas ges ett bidrag av kostnaderna. Ansökningarna ska inlämnas en gång och SRV lämnar meddelande om ansökan bifallits eller ej . I samband med den rikliga nederbörden som gav höga vattenstånd i såväl i som , drabbades några permanentbebodda fastigheter av betydande skador. En fastighet fick genom beslut av räddningstjänsten utrymmas, och kommunen erhöll statsbidrag via SRV för rivning av fastigheten. (efter ) inträffade flera ras i i . Enligt genomförda geologiska undersökningar krävs stora ekonomiska insatser för att förebygga ytterligare ras inom riskområdet, där ett trettiotal permanentbebodda fastigheter finns. Två fastigheter drabbades så kraftigt att ägarna förbjöds av räddningstjänsten att vistas i byggnaderna. Ägarna har uppvaktat kommunen och begärt att få hjälp med ansökan om statliga medel, och en ansökan har lämnats in till SRV. Med de ansökningsregler som gäller i nuläge kan det dröja innan sådana ärenden kan lösas. Det innebär att enskilda människor kommer i kläm. De kan inte få ut några ersättningar för sina hus som de inte kan bo i. De har inte heller resurser att låna till köp av ytterligare ett hus, och försäkringsbolagen betalar ingen ersättning förrän husen har rasat. Vi anser att en översyn av befintliga regler måste ske så att enskilda människor inte ska behöva vänta så orimligt länge för att få sin besvärliga situation löst. () () () ()
mot · GP02Fö268 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö268av och ()Medeltida kyrkor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av räddningstjänstlagen beträffande brandskydd för medeltida kyrkor. Motivering Våra medeltida kyrkor kan inte användas för stora familjehögtider såsom dop, konfirmation, bröllop eller begravning, om besökarantalet är större än 4050 personer. I många fall samlas cirka 100 personer till många av dessa högtider. Samma inskränkning gäller även för andra kyrkliga förrättningar. Detta på grund av att nuvarande brandskyddsregler ställer dessa krav. Det är inte rimligt att jämföra medeltida kyrkobyggnader med moderna lokaler och därmed ha samma bestämmelser som för bygdegårdar, församlingshem, varuhus, restauranger o.s.v. där risken för brandspridning torde vara betydligt större än i dessa medeltida kyrkor, oftast uppbyggda i sten. Det måste vara möjligt att skilja på nybyggnation och de gamla medeltida kyrkorna. Kyrkorna har alltid varit en plats för människor att fira sina högtidsdagar, och de fyller fortfarande det stora behovet. Om man inte kan bruka dessa kommer de att bara bli museer och på så sätt även kosta samhället underhållspengar, eller så förfaller de. Byggnader med stort kulturellt värde kan riskera att förstöras eller helt försvinna. Nuvarande brandskyddsbestämmelser kräver stora ingripanden i kyrkorummet för att ta upp nya dörröppningar i händelse av en utrymning. Det är åtgärder som inte står i proportion varken till hur kyrkan har använts förr eller till de kostnader som detta medför. Givetvis skall det finnas regler för utrymning av kyrkan, men det kan inte ha varit intentionerna med lagstiftningen att omöjliggöra användningen av kyrkorummet eller kräva så stora ombyggnader att kulturellt värdefull miljö väsentligt förändras. Om man tvingas vidta förändringar innebär det förstörande ingrepp på sakristian, koret eller gamla målningar. Följden blir att kyrkan inte används. Det bör vara möjligt att utforma brandskyddsregler som tar hänsyn till kyrkorummet i de medeltida kyrkorna. En översyn måste göras av brandskyddsregler för våra medeltida kyrkor. () ()
mot · GP02Fö269 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fö269av ()Kvinnors och mäns situation Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den värnpliktiges möjlighet att upprätthålla kontakt med familj och vänner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge Försvarsmakten i uppdrag att vidga begreppet nära anhörig till att även innefatta syskon samt far- och morföräldrar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhet inom försvaret. Motivering värnpliktiga har rätt till fria hemresor varje tjänstefri helg. Dessa resor är mycket viktiga för att minska de negativa konsekvenser värnpliktstjänstgöringen har för den värnpliktiges sociala situation. Värnpliktiga som fjärrekryteras ställs inför större sociala påfrestningar än de som ges möjlighet att tjänstgöra nära hemorten. Många av de värnpliktiga som har långt hem har , enligt deras egna berättelser, orealistiska restider till och från hemmet. kan resorna ta upp emot . Orsaken uppges vara bristande tillgång till transportmedel som gör att väntetiden för att resa blir mycket lång. För att de värnpliktiga skall kunna upprätthålla sitt vanliga sociala liv inte minst viktigt är detta för de unga kvinnorna som kan uppleva militärmiljön som främmande är det viktigt att Försvarsmakten ser över och förbättrar resmöjligheterna samt att det ges möjlighet till en längre sammanbunden tid i hemmet. Värnpliktiga har rätt att få resor till anhöriga. Begreppet anhörig är dock för snävt. Det utesluter syskon, far- och morföräldrar. För många är det just med dessa familjemedlemmar som man har sin nära relation. En vidgad definition av begreppet anhörig måste därför göras. Det är även ett rimligt krav att värnpliktiga med en förälder stadigvarande bosatt utomlands får möjlighet att besöka denna under utbildningen. I är möjligheten öppen för kvinnor att göra värnpliktsutbildning. Många väljer att göra det, men dessvärre har det visat sig att av kvinnorna väljer att avbryta tjänstgöringen. tycks det vara så att värnpliktsutbildningen inte har anpassats efter de kvinnliga deltagarna. Kläder och övriga persedlar är utformade till större delen efter männen. Även gamla fördomar, attityder och arbetsklimat bidrar till att det är svårare för unga kvinnor än för unga män att fullfölja värnpliktstiden. Försvaret måste arbeta än intensivare med jämställdhetsfrågan. Även inom försvaret gäller det att ta tillvara och skapa goda förutsättningar för både män och kvinnor att fullgöra sin tjänstgöringstid.