mot · GP02MJ520 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ520av m.fl. (kd)Jord- och skogsbruk, fiske och anslutande näringar, utgiftsområde 23 Sammanfattning jordbrukspolitik syftar till fortsatt användning av åkermarken för livsmedelsproduktion. En förutsättning för att jordbruket ska finnas kvar som basnäring i hela landet är att konkurrensvillkoren är desamma som omvärldens. Att behålla de öppna landskapen och ge möjlighet till fortsatt brukande också i skogs- och mellanbygd är en annan viktig grundbult i jordbrukspolitiken. Det är nu hög tid att förbättra bönders ekonomiska situation. Regeringen har länge indikerat att en uppgörelse skulle genomföras med lantbrukarna angående reducering av dieselskatten. Detta löfte har svikits då inget sådant förslag finns i budgetförslaget. Vi kristdemokrater kräver att detta genomförs samt håller fast vid att arealersättningarna skall betalas ut . Utbetalning av arealersättningarna med kompensation för räntekostnader är en sämre lösning för lantbrukarna med onödig byråkrati och likviditetsproblem som följd. En ökad satsning på exportfrämjande åtgärder är ytterligare ett sätt att stärka den svenska livsmedelsnäringen. Att staten skall bära kostnader för djurdatabas och en del av avbytarverksamheten samt genomföra avsevärda förenklingar av jordbruksbyråkratin är andra kristdemokratiska förslag. Givetvis ska de EU-finansierade och medfinansierade EU-ersättningarna användas fullt ut. I det fortsatta arbetet med reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) ska inta en mer jordbruksfrämjande inställning syftande till bevarande av , fortsatta förutsättningar för livsmedelsproduktion i hela och förstärkandet av en god miljömässig livsmedelsproduktion. Samma hållning ska vara utgångspunkten i kommande WTO-förhandlingar som också ska betona vikten av att ges möjlighet att utveckla sin livsmedelsproduktion. menar också att det är hög tid att förbättra situationen för trädgårdsnäringen och potatisodlingen, där ett exempel är att avhjälpa de konkurrenshämmande skatter som trädgårdnäringen och potatisodlingen har gemensamt med den övriga jordbruksnäringen. Vi vill också skapa långsiktiga förutsättningar för fiskenäringen att utvecklas i balans med miljön. Det är viktigt att svensk fiskerinäring har villkor som motsvarar de i konkurrerande ländernas och vi vill bl.a. införa ett yrkesfiskaravdrag. För att svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri ska kunna utvecklas krävs långsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såväl produktions- som miljömål. lämnar separata motioner inom områdena trädgårdsnäring, skogsnäring, hästnäring, fiskerinäring, landsbygdsfrågor, veterinärsverksamhet, jakt, expropriation etc. 1 Innehållsförteckning Sammanfattning 1 1 Innehållsförteckning 3 2 Förslag till riksdagsbeslut 4 3 Inledning 6 4 Jordbruket en framtidsnäring 10 4.1 Bonden som förvaltare 10 4.2 Konsekvensanalys 11 4.3 Arealersättningarna 11 4.4 Landsbygdens miljö och struktur 12 4.5 Skördeskadeskydd 13 4.6 Lika konkurrensvillkor 13 4.7 Stöd till avbytartjänst 14 4.8 Exportfrämjande åtgärder 15 4.9 Rensa i byråkratin 15 4.9.1 Båspallsmåtten 15 4.10 Särskilt stöd till 16 4.11 Småskaliga slakterier 16 4.12 Ställ krav i kommande internationella förhandlingar 16 4.13 Ekologiskt jordbruk 17 4.13.1 Förenklat regelsystem som gynnar ekologisk produktion 17 4.13.2 Återinför vallstödet 17 4.13.3 Slut kretsloppet stad landsbygd 18 4.13.4 Gynna småskaligt jordbruk och glesbygd 19 4.14 Stöd till jordbrukets rationalisering 19 5 20 5.1 Genmodifierade livsmedel 21 6 Konsumentfrågor 21 7 Djurskydd och djurhälsovård 22 8 Utbildning och forskning 25 9 Trädgårdsnäringen 25 10 Fiske 28 10.1 Levande sjöar och vattendrag 29 11 Skogsnäring 29 11.1 Levande skogar 30 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inriktningen av svensk jordbrukspolitik syftande till att ge möjlighet att bedriva jordbruk i hela landet och med fullt utnyttjande av befintlig . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomföra en konsekvensanalys om jordbruksnäringens betydelse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbetalningarna av arealersättningarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU harmonisera avgifter och skatter för jordbruket. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om principen att miljöavgifter i jordbruket skall återgå till näringen för miljöinsatser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kostnadsramarna för EU-medfinansierade anslag långsiktigt skall ligga på en nivå som innebär att fullt ut använder de EU-anslag som är möjliga. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att anvisa ytterligare till åtgärder för landsbygdsutveckling och miljöprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till avbytartjänst. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om exportfrämjande åtgärder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skördeskadeskydd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning med syfte att förenkla förfarandet vid ansökan om miljöstöd med en förlängd stödperiod. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minska jordbruksbyråkratin. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillämpningen av dispensmöjligheten för båspallmåtten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett extra Norrlandsstöd. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om svensk hållning i WTO-förhandlingarna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett förenklat regelsystem som gynnar ekologisk odling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till jordbrukets rationalisering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om konsumentintresset inom livsmedelsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avsätts som ett nytt anslag för inrättande av ett informationscentrum för bioteknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den europeiska livsmedelsmyndigheten placeras i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tillsätter en utredning om möjligheterna att ursprungsmärka även annat kött än nötkött. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om djurskydd och djurhälsovård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om säkerställande av ekonomiska resurser till djurhälsovård inom ramen för budget. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbildning och forskning inom jordbruks- och livsmedelsområdet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa förbättrade villkor för trädgårdsnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa långsiktiga förutsättningar för fiskenäringen att utvecklas i balans med miljön. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattevillkoren för svenska fiskare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta ett fiskekonto.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa långsiktigt hållbara spelregler för skogsnäringen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skoglig kompetens vid svenska beskickningar utomlands.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frivilliga avsättningar av mark. anvisar med följande förändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar enligt uppställning: Anslag (tusental kr) Regeringens förslag Anslagsförändring 41:3 Internationellt skogssamarbete 1 405 +1 000 42:2 Bidrag till distriktsveterinärs- organisationen 87 553 -27 000 43:1 310 104 -54 000 43:8 100 054 -4 000 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet 17 000 +25 000 44:14 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 2 203 000 +300 000 4:1 Extra Norrlandsstöd +7 000 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Utökat stöd avseende utvecklingsfond för potatisodlingen 29 393 +5 000 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. 14 000 +5 000 25:1 1 209 038 -50 000 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och kollektiv forskning 232 362 -10 000 Nytt anslag: Kompensation för växthusnäringens skatt på bränsle 0 +20 000 Nytt anslag: Avbytartjänst 0 +20 000 Nytt anslag: Informationscentrum för bioteknik 0 +2 000 Nytt anslag: Ersättning vid skördeskador 0 +15 000 Summa för utgiftsområdet: 14 338 984 +255 000 1 Yrkandena 27 och 28 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 30 hänvisat till UU. 3 Inledning Landets jordbrukare tillhör miljövårdare och miljövärnare. De står för den trygga och stadiga, långsiktiga och konsekventa miljövården. Jordbrukspolitiken måste handla om att ta till vara den miljö som långvarig jordbruksproduktion skapat. Förutom livsmedelsproduktion är det viktigt att skapa fortsatta förutsättningar för lantbrukare att bedriva kultur- och miljöarbete i hela vårt land, i skogsbygd och mellanbygd såväl som på slätten. Detta är en förutsättning för en levande landsbygd. För att trygga livsmedelsproduktionen för framtiden i och övriga EU-länder, måste det slås fast att den odlade jorden är en oersättlig och livsviktig resurs för människors välbefinnande och överlevnad. Ur ett globalt perspektiv är det också långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och finns tillgänglig för livsmedelsproduktion. Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inom livsmedelssektorn. har särskilt goda förutsättningar att klara ett miljövänligt och uthålligt jordbruk där djurhållningen präglas av omsorg och goda djurmiljöer. Strävan att ha ett jordbruk med biologiskt fullvärdiga livsmedel med hög kvalitet ger många konkurrensfördelar om lika konkurrensvillkor med omvärlden får gälla. Jordbrukarna måste få förutsättningar att långsiktigt bedriva sin livsmedelsproduktion med därtill hörande kultur- och miljöarbete. vill med följande 10 punkter sammanfatta vår huvudsakliga politik på jordbruksområdet. Jordbruket är inte en näring som andra speciella villkor som kräver särskild politik De speciella villkor som är förknippade med jordbruk och livsmedelsproduktion måste få konsekvenser i form av en särskilt utformad jordbrukspolitik som skapar rimliga förutsättningar för den enskilde lantbruksföretagaren. Jorden ligger där den ligger och kan inte flyttas utomlands. De särskilt starka miljö- och djurhållningsvillkor som präglar svenskt jordbruk och som innebär ökade produktionskostnader i förhållande till omvärlden måste ekonomiskt kompenseras. Det miljö- och landskapsvårdande inslaget är en kollektiv nyttighet som måste betalas av det allmänna. Djurhållarens behov av att någon eller kunna vara ifrån verksamheten ställer särskilda krav på socialt skyddsnät. Sammantaget visar detta att jordbruket i alla delar inte kan jämställas med andra näringar utan måste ha särskilda villkor som kan utjämna de nackdelar som finns för produktionen. Därför är det också viktigt med att jordbruksfrågorna också fortsättningsvis har ett eget departement med egen minister inom regeringen och att har ett särskilt miljö- och jordbruksutskott. måste också tydligare inom EU driva en jordbrukarfrämjande politik där god miljö och djurhållning sätts i centrum. Närhet mellan produktion och livsmedelsindustri Det är angeläget att minimera transportarbetet inom jordbruks- och livsmedelssektorn. Långväga djurtransporter med levande djur ska ej vara tillåtet. Utvecklingen med gårdsslakterier ska främjas och byråkratiska hinder för mobil slaktverksamhet undanröjas som en absolut livsmedelssäkerhet upprätthålls. Särskilda stimulansinsatser ska erbjudas livsmedelsföretag som bibehåller och utvecklar lokal verksamhet. Jordbruk och öppna landskap i hela landet Brukningsbar jord och förutsättningar för djurhållning finns i hela . De extra kostnader som är förenade med att bedriva jordbruk i skogs- och mellanbygd och framförallt i kräver extra insatser inom programmet för landsbygdsutveckling. Den merkostnadsersättning som skall utgå i dessa områden är betingad av bl.a. avståndshandikapp, sämre förutsättningar för rationellt jordbruk samt långa avstånd till betes- och fodermarker. Eftersom strävan skall vara att bibehålla det öppna landskapet i hela landet krävs här en solidarisk uppställning via gemensam finansiering. Rättvisa skattevillkor måste inom EU hårt driva frågan om harmonisering av skatter och avgifter som drabbar jordbruket. På annat sätt kan inte lika konkurrensvillkor skapas. I har en extra skatteryggsäck pålagts bönderna i form av höga dieselskatter och skatter på gödning. Denna skatteryggsäck måste lyftas av så att lantbruksföretagaren kan konkurrera med omvärlden på lika villkor. Socialt stöd med avbytartjänst För inte minst mjölkgårdar är avbytare inom jordbruket en förutsättning för att man ska kunna komma från sitt arbete någon eller . För att lantbruksföretagaren ska ha råd att avlöna en avbytare krävs dock att staten tar sitt sociala ansvar. Löntagare har rätt till fem veckors semester och det är inte mer än rimligt att också jordbrukaren får en semesterrätt. Det kan inte ske på annat sätt än att staten stöttar utbyggnaden av en avbytartjänst som kan komma alla lantbrukare till del. Skördeskadeskydd Lantbruksföretagaren är som ingen annan företagare utsatt för vädrets nycker. De klimatförändringar som kan vara orsakade av människans påverkan kan slå oerhört hårt för den enskilde. Översvämningar eller svår torka kan slå ut en årsinkomst. Här måste staten ta ett ansvar så att den enskilde inte drabbas på ett orimligt sätt. Utvecklade exportmöjligheter Andra länder har stark uppbackning av sina respektive regeringar för att jordbruks- och livsmedelsbranschen ska kunna exportera sina produkter. Så länge detta system fortgår måste också svenska staten på ett tydligt sätt markera att man tror på export av svenska livsmedelsprodukter. I annat fall blir det fråga om konkurrens med sämre förutsättningar för svensk livsmedelsindustri. Ökade aktiva exportåtgärder för att tydliggöra svensk livsmedelskvalitet skall stöttas av nationella statliga medel. God etik i djuromsorgen och miljövänligt åkerbruk Landets jordbrukare står för miljövärn och god djuromsorg. Man arbetar med konkret miljövård och skapar förutsättningar för fortsatt biologisk mångfald. En stark djurskyddslag tillammans med starka djurskyddsmyndigheter är garanten för ett gott omhändertagande om djuren. Att djurhållaren själv är angelägen om djurens välbefinnande är ju en förutsättning för god livsmedelskvalitet. Minimerandet av användningen av konstgödning och bekämpningsmedel samt den stora andelen ekologiskt drivna jordbruk är ett kvitto på den miljömedvetenhet som präglar den svenska jordbruksnäringen. Denna utveckling skall stimuleras ytterligare. Etisk hållning gentemot genmodifierade livsmedel Rätt använt kan genmodifiering komma till god användning inom jordbruks- och livsmedelssektorn. Det handlar dock om att försiktighetsprincipen ska gälla så att inte genmodifierade grödor riskerar att slå ut traditionella växtsorter och störa ekosystemet. Det är helt nödvändigt att ha tydliga märkningssystem så att konsumenter och allergiker upplyses om livsmedlet i någon form utsatts för genmodifiering. Konsumenter kräver trygghet ursprungsmärkning och livsmedelssäkerhet För att konsumenten ska kunna känna full trygghet med de livsmedel som erbjuds krävs noggrann ursprungsmärkning och information om bruknings- och djurhållningsmetod. och ansvariga veterinära myndigheter måste också tillförsäkras resurser så de kan fullgöra sin uppgift att kontrollera verksamheten såväl inom jordbruket som i livsmedelsindustrin. 4 Jordbruket en framtidsnäring Det måste slås fast att fortsatt jordbruksproduktion i är en nödvändighet om vi vill att hela skall leva och att vi ska ha en fortsatt inhemsk livsmedelsförsörjning. Ur ett globalt perspektiv är det långsiktigt nödvändigt att åkermarken i och finns tillgänglig för livsmedelsproduktion. Det är också nödvändigt att miljöaspekter vägs in vid utformandet av jordbrukspolitiken. En övergång till mer miljöanpassade och mer ekologiska brukningsmetoder ska främjas. Detta kräver också bibehållen , eftersom en minskad intensitet i jordbruksproduktionen måste kunna kompenseras med produktion på en större areal. Jordbruket är centralt för sysselsättningen på landsbygden och inom livsmedelssektorn i övrigt. En snabb och radikal reformering av CAP utan att svenskt jordbruk får samma konkurrensvillkor avseende skatter och avgifter som omvärlden skulle, om den genomfördes, innebära att stora delar av åkermarken avvecklades, vilket i sin tur skulle innebära att tiotusentals arbetstillfällen försvann från denna sektor. Följden av detta skulle bli avfolkning av landsbygden och därmed vikande möjligheter för utkomster från en rad binäringar som är beroende av jordbruket som primärproduktion. Detta är en utveckling i direkt felaktig riktning i relation till målsättningen att hela ska leva. En grundlig genomlysning av den gemensamma jordbrukspolitiken bör eftersträvas av inför den planerade utvärderingen . En kommande balanserad reform av CAP måste resultera i långsiktiga och stabila spelregler för bönder. Vidare är det önskvärt att CAP inte som tidigare leder till storindustrialisering av jordbruket, utan att värdet av familjejordbruk främjas. Det är också hög tid att värdera de uppgifter som bonden utför utöver traditionell livsmedelsproduktion i form av energi, skydd av natur, landskap, miljö och landsbygdens utveckling m.m. Förutsättningar för närhet mellan producent och konsument måste skapas. Detta minskar behovet av långväga transporter till nytta för både människor och djur. 4.1 Bonden som förvaltare Förvaltarskapstanken är en av grundstenarna i kristdemokratisk ideologi. Vi har alla ett förvaltaransvar för hur de personliga resurserna används liksom ansvar för andra människor, den materiella miljön och naturresurserna. Innebörden av förvaltarskapet är att bruka och bevara. Varje åtgärd påverkar både vår samtid och det arv vi ska lämna vidare till våra barn framtiden. Vi eftersträvar ett hållbart samhälle som vi med gott samvete kan lämna vidare och där vi tar hänsyn till de känsliga biologiska processerna och resursernas kretslopp. Hänsynslös exploatering, utsugning och rovdrift är i strid med förvaltarskapstankens princip. Finns det egentligen något finare och mer ärorikt än att vara brukare av den svenska moderjorden? En riktig, vanlig bonde med en god portion vanligt bondförnuft? Den pessimism och depression som spritt sig bland jordbruks- och landsbygdsbefolkningen måste brytas. En ny optimism och hög attraktionskraft måste skapas för jordbrukaryrket. Som lantbrukare ska man kunna vara stolt över sitt yrke och känna optimism . Ungdomar måste med inspiration lockas till de areella näringarna och få möjlighet till bra utbildning, kompetensutveckling och framtidstro. Vårt lands jordbrukare står i många avseenden för den trygga, långsiktiga och konsekventa miljövården. Ett arv väl värt att föra vidare. Familjejordbruk skall vara basen i svenskt jordbruk, även om förutsättningar för fungerande deltidsjordbruk med kompletterande näringar också ska förbättras. Kvinnornas roll i jordbruksarbetet tas ofta för given men deras roll för näringen underskattas. Kvinnorna har också en stor erfarenhet inte bara som producenter men också som konsumenter av livsmedel. En kunskap som bättre bör tas tillvara vid rådgivning, information och handel. Förvaltarskapstanken skall vara vägledande genom hela livsmedelskedjan. 4.2 Konsekvensanalys Jord- och skogsbruket är en förutsättning för en levande landsbygd och tusentals arbetstillfällen i livsmedels- och skogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbrukets betydelse borde en särskild konsekvensanalys genomföras. Denna skulle belysa jordbrukets betydelse för sysselsättning, försörjningsberedskap, bevarandet av det öppna landskapet, boende och service på landsbygden etc. Detta är inte minst angeläget i dessa tider då jordbruket utsätts för hård snedvriden konkurrens och många, framför allt mindre jordbruk, tvingas läggas ner. Inhemskt jordbruk är också en förutsättning för att undvika långa, miljöförstörande transporter, för att inte bli försörjningsberoende av andra länder samt för att upprätthålla en god livsmedelssäkerhet. Regeringen bör således återkomma till med en sådan konsekvensanalys som underlag för det fortsatta beslutsfattandet. 4.3 Arealersättningarna Regeringen håller fortfarande fast vid att utbetalningarna av direktersättningar från EU skall skjutas över och fortsättningsvis betalas ut . Vi anser att det är oansvarigt att regeringen valt att klara utgiftstaket i statsbudgeten med denna metod. Det drabbar ytterst det enskilda lantbruksföretagets likviditet. Innevarande år ålades regeringen genom ett tillkännagivande att kompensera lantbruksföretagen för den försenade utbetalningen av arealersättningarna. Trots kompensationen innebär det ökad byråkrati och bekymmer för lantbrukarna som måste låna för att klara likviditeten innan årskiftet. Det är bara bland EU-länderna som valt denna anmärkningsvärda senareläggning av utbetalningarna av arealersättningarna. Effekten blir ytterligare urholkad konkurrenskraft för svenska bönder. kräver en justering av budgethanteringen så att ersättningarna betalas ut . Det är ansvarslöst av regeringen att på detta sätt nyttja böndernas egna EU-pengar för att klara sitt eget budgettak. 4.4 Landsbygdens miljö och struktur Med anledning av förslag och beslut om minskad tilldelning av medel till finns det anledning att rikta stark kritik mot regeringens hantering av miljöprogrammet. På grund av regeringens försumlighet med att ta till vara de möjligheter som EU-medlemskapet gav har drastiskt skurit ned miljö- och landsbygdsprogrammet, vilket drabbar svensk lantbruksnäring hårt. Den ambitionsnivå som skissats med fullt erhållna EU-medel som utgångspunkt blir nu mycket svår att upprätthålla. Kompensation med nationella medel är nödvändig. Annars riskeras trovärdigheten i arbetet med att få ett mer miljöanpassat jordbruk och förutsättningarna för att hålla landskapet öppet minskar drastiskt. ser att lantbruket fyller en mycket viktig funktion i upprätthållandet av den biologiska mångfalden liksom av kulturmiljövärden. Behovet av stöd till mindre gynnade områden, startstöd till unga jordbrukare och nyetablerade bönder är fortfarande mycket stort. Av den anledningen föreslår , en höjning av anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur; med . har beslutat om ett miljökvalitetsmål som kallas Rikt odlingslandskap, vilket innebär att samtliga ängs- och betesmarker skall bevaras och skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Av de 15 beslutade miljömålen är detta mål det som medför klart högst statsfinansiell kostnad. uppskattas kostnaderna till . Merparten budgeteras i Miljö- och landsbygdsprogrammet. Regeringen är dock noga med att påpeka att de uppställda målen bygger på antagandet att , för åtgärder för landsbygdens miljö, erhåller en finansiering från EU minst i nivå med den nuvarande. Det konventionella jordbruket har en mycket god kvalitet både beträffande produkter och produktionsmetoder. Om man vill höja miljöambitionen inom hela jordbruksnäringen, som regeringen påstår sig vilja, är det anmärkningsvärt att Rekostödet (Resurshushållande konventionellt jordbruk) avvecklades. har kommit en bra bit på väg med ett mer miljöanpassat jordbruk, men vi måste se till att det finns resurser så att jordbrukarna själva har möjlighet att arbeta vidare med en mer miljöanpassad produktion.