mot · GP02Fi292 · 2001-10-05 00:00:00 — För en fungerande arbetsmarknad och ett bra näringslivsklimat krävs att lönebildningen bättre avspeglar tillgång och efterfrågan på arbetskraften. Kunskapssamhället och konkurrenskraft ställer krav på en lönebildning som stimulerar och uppmuntrar kunskap och kompetens. Den tredje tillväxtfällan är det faktum att utbildning lönar sig dåligt i , vilket är förödande för vår framtida konkurrenskraft. Svenska akademiker har internationellt sett betydligt lägre löner än motsvarande grupper i . Det gäller för akademiker både i privat och i offentlig tjänst. Lönebildningen bör på ett bättre sätt ta hänsyn till löntagarens kompetens och kunnande, den prestation som utförs och det ansvar jobbet innebär. Lönebildningen bör också stimulera den enskilde till lärande, ansvarstagande och goda arbetsprestationer. I praktiken innebär dessa hänsynstaganden att lönebildningen i större utsträckning bör ske på det lokala planet och vara mera individuell. bör man i en mer individuellt inriktad lönebildning vara ytterst observant på den ojämlika situation som kan uppstå vid en löneförhandling mellan en arbetsgivare och en enskild individ. Arbetstagarorganisationer har därför en viktig stödjande och rådgivande roll. Den fjärde tillväxtfällan är de höga anställningströsklarna, både för företag och för individer. Detta gäller rekrytering av lågutbildade som oftast saknar yrkeserfarenhet. För individen gör ersättningar från a-kassan samt marginaleffekter att arbete vid låga inkomster ofta inte lönar sig jämfört med alternativet att inte arbeta. För företagen innebär relativt höga ingångslöner och hög skatt på arbete tillsammans med vissa arbetsrättsliga regler att företagen drar sig för att anställa personer med låg utbildning och liten erfarenhet i relation till det som efterfrågas. Statsministerns uttalanden om vikten av att svensk lönebildning ska fungera tillfredsställande, dvs att måste anpassa spelreglerna och spelplanen till övriga EU vad gäller lönebildningen, får inget genomslag i den politik som regeringen för på området. Regeringen har dock framhållit lönebildningens vikt för tillväxt och sysselsättning i samtliga ekonomisk-politiska propositioner . Av detta blev endast ett medlingsinstitut. Det är symptomatiskt och ytterst allvarligt. 4.6 Kostnader för hög arbetslöshet och sjukfrånvaro växer Att arbetslösheten även beräknas tillhöra de största kostnadsposterna för de offentliga budgetarna är mot ovanstående bakgrund inte särskilt märkligt då endast av arbetskraften faktiskt befinner sig i arbete. har dessutom den högsta arbetslösheten någonsin vid slutet av en högkonjunktur. Ingenstans i propositionen nämns det avgörande faktum att vi går ut ur en högkonjunktur med den högsta arbetslöshet som vi någonsin haft i en sådan situation. SCB:s siffror visar att summan av dem som befinner sig i konjunkturberoende åtgärder, de latent arbetssökande, de deltidsarbetslösa samt de som räknas till de öppet arbetslösa, utgör av arbetskraften. Dessutom har antalet personer i arbetsmarknadspolitiska konjunkturåtgärder aldrig varit så många i slutet av en högkonjunktur som (se diagram 4.4). Detta är knappast en bra utgångspunkt inför den vikande konjunktur vi nu ser framför oss. Diagram 4.4 Antalet personer i konjunkturberoende åtgärder 1965-2000. fler än i slutet av en högkonjunktur. bedömer dessutom i sin senaste prognos att sysselsättningen kommer att plana ut och kanske till och med avta , vilket är mycket oroväckande. De dramatiskt ökade kostnaderna för ökade sjukskrivningar pekar på behovet av genomgripande reformer av socialförsäkringssystemet. Propositionen saknar åtgärder för att bryta denna utveckling. Det är mycket resurser som går förlorade och det medför i synnerhet förlorad självkänsla för de arbetslösa, undersysselsatta eller latent arbetssökande. Föreliggande proposition saknar både trovärdighet och konkretion i den fråga som är helt avgörande för att trygga den svenska välfärden, nämligen hur bästa möjliga förutsättningar skapas för ökad sysselsättning och tillväxt, för hur företag och näringsliv ska kunna växa och utvecklas. 4.7 Högre statsskuld och långsiktig obalans i statsfinanserna Statsskulden beräknas öka med mellan om man räknar på samma sätt som regeringen gjort. Genom en ändrad redovisning av statsskulden (konsoliderad mot andra myndigheters innehav av statspapper, samt före beräkningsteknisk överföring). Statsskulden som andel av BNP beräknas därmed ligga strax . Det är mer än den nivå på som rådde vid ingången av lågkonjunkturen 1990. Statsbudgeten visar underskott hela treårsperioden. Regeringen budgeterar med att förbruka mer än inkomsterna , vilket är förklaringen till att statsskulden ökar. Det underliggande saldot i statsbudgeten beräknas vara fortsatt mycket svagt och uppgå till 28, 42 respektive åren 20022004. Vidare är det finansiella sparandet i staten, det som på lägre sikt styr lånebehovet, negativt ; , och . Kort sagt balanserar statsfinanserna trots den goda konjunkturen på tämligen slak lina. Mer än hela överskottet i de offentliga finanserna uppstår i ålderspensionssystemet. (Se även avsnitt 7.) 4.8 Ett sextonde misslyckande Årets budgetproposition har det gemensamt med samtliga budget-, vår-, sysselsättnings- eller tillväxtpropositioner som socialdemokratiska regeringar lagt på bord att de konkreta förslagen som vanligt får sökas i någon kommande proposition. Budgetpropositionen är den sextonde stora proposition som socialdemokratiska regeringar lagt på bord sedan valet . propositioner har helt varit inriktade på budgetsanering oavsett om de kallats sysselsättnings-, tillväxt-, vår- eller budgetproposition. Den gemensamma faktorn är att tillväxt- och företagsfrämjande åtgärder i stort sett har saknats. Regelförenklingsarbetet har också kört fast. Regeringens egen utvärdering visar tyvärr att Simplex-förordningen inte efterlevts speciellt väl, varken av myndigheter eller vilket är mest anmärkningsvärt av självt. Av totalt 77 myndigheter som avgett rapport om sitt regelförenklingsarbete är det endast åtta som genomfört särskilda konsekvensanalyser. Att regelförenklingsarbetet är angeläget framgår inte minst av följande tabell, som visar företagens kostnader per anställd för att administrera de olika regelverken. Tabell 4.7 Företagens kostnader per anställd och år för regeladministration Källa: 4.9 Förmynderi och sned fördelningspolitik Valfrihet och möjligheter till personligt ansvarstagande står tydligen inte högt i kurs i regeringen. Att myndigförklara medborgarna och låta dem själva få ökat ansvar för sina liv stämmer uppenbarligen inte med budgetförfattarnas ideologi. I familjepolitiken permanentas bristen på valfrihet och respekt för föräldrarnas egna val genom den ensidiga satsningen på maxtaxan i barnomsorgen. Det är en verklighetsfrämmande politik som drabbar många medborgare hårt. Regeringens olika turer när det gäller fastighetsskatten kan inte dölja att skatten höjs rejält för grupper av villaägare med låga inkomster, inte minst pensionärer som arbetat idogt och levt sparsamt sedan de av arbetsmarknadsskäl flyttat till storstad. Trots sänkningen av skattesatserna under galgen kommer många normalinkomsttagare att tvingas flytta från hus och hem i de heta tillväxtregioner där taxeringsvärdena höjs mest. Skatteuttaget på boende hålls inte oförändrat som finansministern brukar hävda. Statens intäkter från fastighetsskatten ökar med 2,8 miljarder . Regeringen gör heller inget för att hejda de orimliga effekter som de nya taxeringsvärdena får på arvsskatten. Dieselskattehöjningen slår nu också igenom för fullt och får negativa effekter för lantbruket och åkerinäringen, två redan hårt prövade näringar. fortsätter att leda skatteligan, men ligger dåligt till i välfärdsligan. Regeringen lutar sig tillbaka mot en vikande konjunktur, slår dövörat till alla råd om att utnyttja tillfället till strukturreformer och strategiska skattesänkningar för att vårda lättflyktiga skattebaser. De skattesänkningar som föreslås är i huvudsak inte tillskapade för att rätta till de skatter som är mest skadliga för långsiktiga tillväxt. Här har främst ett kortsiktigt valrörelse- perspektiv fått styra skattepolitiken. 4.10 Brister i välfärden Vårdköerna är på många håll fullständigt oacceptabla. behövs både nytt kapital, nytt företagande och de vårdanställdas kreativitet för att få ordning, framtidstro och entusiasm i vården. Regeringens försök att lagstiftningsvägen utestänga sparkapital från t ex aktiefonder från investeringar för kortare vårdköer är en cynisk spekulation i ideologisk vilsenhet. Varför skall gamla människor behöva vänta så länge på en trygg och bra omsorg om de offentliga finanserna är så bra som regeringen hävdar? Hur kan sjukförsäkringskostnaderna öka i ? Hur kan rättssamhället få förfalla så intill ruinens brant i ett land med så goda ekonomiska förutsättningar? Hur uppfattar vanligt folk den växande otryggheten på gator och torg, de ständiga bil- och cykelstölderna, bilinbrott och lägenhetsinbrott som avskrivs redan på polisstationen och tusentals icke avgjorda mål väntande i Regeringsrätten? Hur kan regeringen så lättvindigt vifta bort om tillståndet i den svenska skolan? Varför lider av barnen i av depression? Bristerna i den svenska välfärden tycks bestå och till dels förvärras. pågår också en oacceptabel avfolkning av stora delar av landet som hotar trygghet och livskvalitet för allt fler utanför storstadsregionerna. Problemen kommer inte att minska när regeringens omfattande nedläggningar av militära förband nu får effekt. har dessutom redan missat till lantbruk och glesbygd av EU-medel. Den genomförda höjningen av dieselskatten har också sin udd mot glesbygd och lantbruk. Regeringen har under hela låtit infrastrukturen förfalla på ett helt oacceptabelt sätt. Inte ett enda nytt väg- eller järnvägsbygge har startats . Regeringens familjepolitik trampar på i sann socialistisk anda. Regeringen vill styra föräldrarna. Deras egna val av barnomsorg duger inte. Maxtaxan är en gökunge i den kommunala ekonomin som riskerar att tränga ut andra viktiga behov. Familjepolitik och barnomsorg måste handla mer om valfrihet, rättvisa och mer tid för barnen. Barnomsorgskonto främjar valfrihet åt småbarnsfamiljerna och skapar till skillnad från maxtaxan möjligheten till mer tid för barnen. Pensionärerna får i genomsnitt mer . När man betänker att pensionerna ökade med i genomsnitt åren 19952000 kan detta inte vara en rimlig kompensation för den eftersläpning och budgetsanering som pensionärerna fått utstå. Konfiskationen av änkepensionen återställs heller inte, trots upprepade löften från . Därför vill först höja pensionstillskottet med , men även grundavdraget, som gäller alla. har regeringen satt som mål att halvera socialbidragsberoendet, vilket ju förstås är vällovligt. Problemet är att man inte på något sätt preciserar hur man ska nå detta mål. Receptet lyder: Rätten till arbete och en god nivå på den generella välfärden är de viktigaste insatserna för att minska socialbidragsberoendet. Det som krävs är en målmedveten tillväxtpolitik där pensionärer såväl som låginkomsttagare får sin del av den växande kakan genom att också få del av ett höjt grundavdrag. Detta skulle radikalt minska bidragsberoendet. När nu konjunkturen viker drabbar det främst de svaga i samhället. Det går tyvärr inte bra för alla i , inte heller går det bra för hela . Det allvarliga är att regeringen inte vårdar grunden för en långsiktigt hållbar välfärd. Det är oacceptabelt att gamla fortsätter att fara illa, barnen inte får en trygg och bra skola, rättssamhället förfaller och företag, kapital och kunskap flyr landet. Den välfärd blir otrygg som vilar på världens högsta skattesatser på lättflyktiga och redan flyende skattebaser. 4.11 Regeringen försitter chansen Tyvärr har regeringen som tidigare framhållits inte tagit chansen att i ett gynnsamt ekonomiskt läge rätta till de djupgående strukturella problem som bl a gör att kommuner och landsting, trots högkonjunkturen och trots världens högsta skatter, fortfarande lider av svår resursbrist. Men regeringen är bestämd. Dubbelbeskattningen av risksparande blir kvar, förmögenhetsskatten blir kvar, utom för de allra rikaste och vissa grupper som drabbas av de kraftigt höjda taxeringsvärdena. Regeringens åtgärder på förmögenhetsskatteområdet är enbart inriktade på att mildra effekten av ökade fastighetstaxeringsvärden, men det räcker inte för att klara globaliseringens utmaningar. vill därför avveckla förmögenhetsskatten helt och hållet. Regeringen har tidigare befriat 17 av landets 18 aktiemiljardärer från förmögenhetsskatt. Men fortfarande drabbas främst vanliga pensionärer som har nedamorterade villor i attraktiva lägen av förmögenhetsskatten. Läget blir i längden ohållbart för ett samhälle som bestraffar idoga och skötsamma medborgare. Resultatet är att företag, kunskap och kapital fortsätter att fly landet. lade Småföretagsdelegationen fram 81 konkreta förslag till en uppröjning i den byråkrati- och regeldjungel som just nu håller på att kväva hårt kämpande småföretagare. Regeringen har bara orkat genomföra cirka en tredjedel av förslagen, vilket sänder tydliga och illavarslande signaler till Företagssverige. Här är man inte lika rapp som när det gäller att slå till med nya stopplagar och skattehöjningar mot åkare, bönder och boende. Även på detta område bedrivs en verklighetsfrämmande politik långt ifrån de svenska familjeföretagarnas vardag. 4.12 Tillväxtskeptiska samarbetspartier Valet gav förutsättningar för en socialistisk och tillväxtskeptisk regering. Vänstern och är av tradition negativa till ekonomisk tillväxt överhuvudtaget. Socialdemokraterna vill nog se tillväxt om näringslivet kan leverera den med bevarade regelverk och skattenivåer. Däremot har Socialdemokraterna aldrig i den egna rörelsen vågat ta en rejäl diskussion om djupgående problem i form av dåligt fungerande lönebildning, dåligt fungerande arbetsmarknad och tillväxthämmande skatter på arbete, sparande och företagande. Under de gångna sju åren har tillväxtpolitiken lyst med sin frånvaro. Regeringen har inte ens försökt ta upp och åtgärda under notoriskt låga tillväxt. val inrättades ett tillväxtdepartement. Några propositioner som kunnat påverka företagsklimat och tillväxtförutsättningar har ännu knappast synts till. I och med och inflytande över regeringspolitiken ökar osäkerheten ytterligare om regeringens kurs. Diagram 4.8 BNP-tillväxt 19902000 Årlig real genomsnittlig förändring i procent 19902000 hamnar på en 24:e plats i tillväxtligan . Även om man i stället betraktar de för relativt goda hamnar fortfarande bara på en 20:e plats. dåliga tillväxt har gjort att vi som nämnts tidigare halkat efter övriga . Den konjunkturuppgång 19982000 som av regeringen och andra bedömare beskrivits som rekordår för räkning har enbart inneburit att vi för tillfället inte halkat efter ytterligare. Men någon återhämtning i förhållande till omvärlden är det inte fråga om. Se diagram 4.9. Diagram 4.9 4.13 Ingen stimulans av vita hushållstjänster Ett exempel på fortsatt inre splittring är att regeringen inte heller den här gången kunnat samla sig till ett förslag som öppnar en laglig och vit tjänstemarknad riktad till de privata hushållen. Detta trots att både efterfrågan och tillgång finns, trots att det kostar väldigt lite att göra svarta jobb vita, trots att alla vet att fler och fler nu skolas in i att både köpa och sälja svart, ett tillstånd som undergräver det etiska medvetandet och rättssamhället. Av debatten har framgått att det finns två ministrar på det s k Tillväxtdepartementet som anser att någon form av skatterabatt på hushållstjänster bör införas. Det blir svårt att tala om superdepartement och jobbtillväxt om inte de ansvariga ministrarna ens tillåts genomföra denna enkla och självklara jobbskapande reform som de faktiskt båda pläderat för. 5 Den ekonomiska utvecklingen 5.1 Den internationella konjunkturutvecklingen Den globala ekonomin präglas just nu av osäkerhet inför den säkerhetspolitiska utvecklingen efter terrordåden i och . Det mänskliga lidande som förde med sig är en fruktansvärd tragedi. Likväl måste de ekonomiska konsekvenserna av detta illdåd vägas in i budgetarbetet för den kommande perioden. Marknadens aktörer avvaktar nu reaktion på terrorbombningarna. En långvarig konflikt i i vilken är inblandat skulle kunna pressa upp oljepriset kraftigt. Överhuvudtaget skulle ett långvarigt krigstillstånd dämpa konsumtion och investeringar. Nya och osäkra branscher överges till förmån för säkrare värdepapper . Börsernas värde världen över har minskat kraftigt och osäkerheten är mycket stor. Sammantaget skapar denna rädsla hos företag och hushåll minskade investeringar och en återhållen konsumtion. Först när terrorattackernas effekter bättre kan överblickas blir det möjligt att göra några säkra prognoser om den ekonomiska utvecklingen. Det bör dock påpekas att de flesta indikatorerna även före pekade mot en kommande lågkonjunktur. 5.1.1 Läget i mest osäkert Motorn i den internationella konjunkturen har varit den amerikanska ekonomin. och har ekonomi dock stagnerat. Osäkerheten kring lågkonjunkturens omfattning har fått finansmarknaderna att fluktuera kraftigt. och första delen av 2001 har tillväxten sjunkit kraftigt. Nya siffror visar att ekonomin växte med . Många prognoser visar på en något negativ BNP-utveckling i det tredje och fjärde kvartalet respektive . väntas ekonomin växa igen. har arbetslösheten ökat nästan , vilket inte inträffat . Den amerikanska har försökt bekämpa den begynnande lågkonjunkturen med räntesäkningar. Visserligen har ekonomin ändå försvagats. Men sannolikt har den amerikanska aktiva agerande underlättat för den amerikanska ekonomin att landa mjukare. Inflationen ses knappast som ett hot och bedömare förutspår att Federal Reserve kan fortsätta att sänka styrräntan så långt ner som till . Sedan terrorattacken har osäkerheten bland amerikanska konsumenter ökat betydligt. föll den s.k. konfidensindikatorn för konsumenterna mer än någon annan enskild månad . Redan före terrordåden hade den nya Bush-administrationen genomfört skattesänkningar för att stimulera ekonomin. har dessa inkomstskattesänkningar uppgått till som har skickats tillbaka till hushållen. ska motsvarande skattesänkningar uppgå till enligt administrationens tioårsplan. De senaste händelserna har försatt det amerikanska statsfinansiella läget i en betydligt svårare situation. Det förväntade överskottet på har krympt till under 50 miljarder och kan mycket väl hamna på ett underskott. Trots det osäkra läget understryker amerikanska politiker och även ekonomer att tillväxtförutsättningar på litet är mycket goda. Terrordådens ekonomiska kostnader i materiell skada är klart överblickbara. Ett s.k. jordbävningsscenario är att terrordåden får liknande konsekvenser som en allvarlig naturkatastrof hade fått. Det förutsätter en snabb och framgångsrik hantering av terroristhotet från sida. Ett sådant scenario skulle innebära att den omfattande materiella förstörelse som skett endast senarelägger återhämtningen i ekonomin. förutspår att ett sådant scenario ger en tillväxt i den amerikanska ekonomin på 2002. Det andra scenariot är det s.k. gulfkrigsscenariot, ett utdraget krigsstillstånd som medför en expansiv finanspolitik men ändå en minskad aktivitet i ekonomin. förutspår att ett sådant scenario skulle ge en negativ tillväxt i på för . 5.1.2 Utvecklingen inom EU-området Den ekonomiska utvecklingen i är liksom i högst osäker. Händelserna i visar tydligt hur beroende och är av varandra. Liksom den säkerhetspolitiska utvecklingen påverkar den amerikanska ekonomin påverkas den europeiska, om än i något mindre utsträckning. I det s.k. jordbävningsscenariot blir tillväxten i euroområdet och 2002. I det utdragna krigsscenariot blir tillväxten och 2002 enligt . och förutspås återigen bli stora euroländer som drar ner den genomsnittliga tillväxten i euroområdet. väntas dessa två länder få nolltillväxt eller t.o.m. negativ tillväxt. steg arbetslösheten i för tredje månaden i rad, och landet ser ut att få en lägre tillväxt än förväntat. Liksom Federal Reserve agerade ECB snabbt och bestämt som följde efter terrorattackerna genom att sänka styrräntorna med 50 punkter ner till . ECB bedömer att sannolikheten för ökad inflation är mycket liten. finns det goda ekonomiska fundament i euro-området som talar för att nedgången i den ekonomiska tillväxten blir relativt kortlivad. Visserligen förutspås ytterligare sänkningar av stryrräntan , men redan under andra delen av 2002 kan höjningar bli aktuella igen. hade fram till den kanske starkaste ekonomin i EU. Men eftersom är det land som är mest beroende av ekonomi är framtiden nu mer osäker. Militärt och politiskt är också närmaste bundsförvant och kan liksom i gulfkriget komma att delta med i ett krig. Tillväxten beräknas ligga några tiondels procentenheter över . I övriga väntas också en avmattning i ekonomin. I , och blir tillväxten , respektive . 5.1.3 dras fortfarande med problem Den japanska ekonomin, världens näst största enskilda ekonomi, förväntas minska . förväntas ekonomin i krympa . De förhoppningar som ställdes till den japanske premiärministern som tillträdde har ännu inte infriats. är i stort behov av omfattande reformer för att bryta den negativa trend som inleddes . Om tredje kvartalet också blir negativt är inne den fjärde recessionen . Ingen japansk regering har under dessa år lyckats ta itu med de allvarliga problem som har. Enligt många bedömare har ett stort antal av storföretagen omfattande skulder. Särskilt bankerna har stora skulder som man väljer att inte ta itu med. En omfattande byråkratisk statsmakt som tidigare ansågs underlätta för japanska företag anses nu vara näringslivets största hinder. De massproducerande exportföretagen som den japanska tillväxten byggde på har stagnerat och blivit förbisprungna av konkurrenter i andra länder. Sannolikt har fortfarande en tuff period framför sig. Men om premiärminister får gehör för sina reformförslag så att statsbyråkratin kan effektiviseras och banksektorn saneras så kan ta sig ur den situation som råder. 5.2 Den svenska konjunkturutvecklingen Inte heller undgår att drabbas av den internationella nedgången, och även terrorattackerna kommer att få återverkningar i vårt land. I regeringens ekonomiska vårproposition 2001 förutspåddes en tillväxt på . Den siffran har reviderats kraftigt nedåt till . Regeringens prognos var . förutspår regeringen en något lägre tillväxt 2002 på . En sådan tillväxtprognos hade tillhört de mer optimistiska . och ytterligare några aktörer vågade då tro på en tillväxt . Efter terrordåden så är regeringen relativt ensam om en så optimistisk framtidstro. Regeringen har all anledning att se över sin tillväxtprognos . Övriga bedömare som publicerat prognoser efter ligger på runt 1,5 procents tillväxt . 5.2.1 Konflikt hotar även Även kommer att påverkas av det av de två huvudscenarierna, det s.k. jordbävningsscenariot och gulfkrigsscenariot, som kommer att utspela sig. Om de ansvariga för förstörelsen kan gripas eller oskadliggöras utan att konflikter uppstår mellan och dess allierade och stater i kan terrorattackerna få samma ekonomiska konsekvenser som en allvarlig naturkatastrof hade fått. I så fall blir återverkningarna på den svenska ekonomin inte särskilt stora. SEB:s prognos pekar på en en tillväxt på vid ett sådant scenario. Det kan ställas mot SEB:s prognos från tiden före som var . Det andra s.k. gulfkrigsscenariot är betydligt dystrare även för . Den allmänna osäkerheten i och även hos våra handelspartners under en sådan konflikt kommer att dämpa den ekonomiska aktiviteten. Den påföljande arbetslösheten samt en ökad osäkerhet om stabiliteten i de offentliga finanserna kommer att driva hushållen till ett ökat sparande. Även de fallande börskurserna under en konflikt kommer att försämra hushållens förmögenhetsställning så att konsumtionen minskar.