ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02K330 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K330av ()Successionsordningens giftermålsbestämmelser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att alla svenska medborgare som fyllt , kungliga eller icke, skall ha fullständig frihet att själva välja vem de vill gifta sig med under förutsättning att personen är myndig. Motivering Monarkin är en gammal kvarleva från då makten inte utgick från folket, utan istället gick i arv. Monarkin är en rest av ett historiskt passerat ojämlikt samhälle. Den kan dock inte avskaffas utan ett alternativ. Alternativet i de länder som avskaffat monarkin är republik med president. Detta system är tyvärr inte heller perfekt. Tills vi klarat ut vad som ska följa på monarkins avskaffande kan vi göra det bästa av situationen och ta bort de värsta avarterna i successionsordningen. Ett steg på den vägen togs när enbart manlig tronföljd avskaffades och därmed möjliggjorde för det äldsta barnet, oavsett kön, att bli tronarvinge. Detta var ett nödvändigt steg eftersom vi omöjligt annars kunnat kalla ett jämställt land om enbart män kan utses till statschef. Nästa viktiga steg vi måste ta är att låta samtliga medlemmar av kungafamiljen själva bestämma vem de vill gifta sig med. Det känns väldigt omodernt att ett land som , som för övriga befolkningen inte tillämpar regeln att föräldrar eller liknande ska godkänna valet av partner, fortfarande tillämpar detta system när det gäller den blivande statschefens val av make/maka. Även övriga medlemmar i kungahuset lyder under denna regel. Statschefen och regeringen bör inte vara de som beslutar om en vuxen människas val av livspartner. Det känns väldigt otidsenligt att monarken ska få sista ordet i angelägenheter som val av partner för dennes syskon och barn. Regeringens inblandning i det hela känns inte heller alltid helt befogad. Regeringen kan däremot inte lägga sig i statschefens val av äktenskapspartner. Varför, frågar man sig. Blir det då mindre viktigt vem vederbörande gifter sig med? Det berörd medlem av kungafamiljen kan göra för att lösa problemet är att avsäga sig tronen, men i de fall det inte sker är det monarken och regeringen som har sista ordet när det gäller val av äktenskapspartner. En demokratisk församling bör inte befatta sig med sådana beslut. Inte heller ska beslut av så privat karaktär överlåtas på statschefen. Det är helt otidsenligt att behandla någon människa, oavsett börd, som en omyndig utan rätt att fatta beslut om sitt privatliv.
mot · GP02K331 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K331av ()Stöd till hemmaföräldrar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ändring av kommunallagen för att möjliggöra rätten för kommun att ge ekonomiskt stöd till föräldrar som väljer att vara hemma hos eget barn. Inledning Olika familjer väljer olika barnomsorgsformer. Det kan vara kommunala, kooperativa eller privata alternativ. Maxtaxan innebär att det offentliga stödet till dem som väljer dessa former av kommunalt finansierad barnomsorg ökar. De som av olika skäl väljer att istället själva ta hand om sina barn under småbarnsåren ges inget motsvarande stöd. de gröna anser att även föräldrar som väljer att vårda sina barn i det egna hemmet bör få ekonomiskt stöd. Detta kan ske på olika sätt, bland annat genom att man kan vara dagbarnvårdare åt eget barn. Men också andra direkta stöd bör kommuner som så vill kunna erbjuda. För att möjliggöra detta krävs det att vissa ändringar görs i kommunallagen. En allmänt vedertagen grundsats när det gäller den kommunala kompetensen är att en kommun inte utan stöd i lag eller författning får lämna understöd till enskilda personer. I praxis har också fastställts att kommunfullmäktige inte har befogenhet att införa s.k. vårdnadsersättning, vilket detta skulle kunna ses som. (Beslut om att ersätta dagbarnvårdare för vård av eget barn tillsammans med andra barn har däremot ansetts vara förenligt med lagen.) Jag ser det som angeläget att regeringen återkommer med ett lagförslag som gör det möjligt för kommuner att ge ekonomiskt stöd till föräldrar som väljer att vara hemma hos sina små barn. Ett sådant förslag skulle såväl öka det kommunala självstyret man ges ju möjlighet att införa olika typer av barnomsorg som innebära en ökad mångfald av valmöjligheter för föräldrar.
mot · GP02K333 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K333av ()Personnummer vid hyra av film till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot att använda personnummer vid uthyrning av videofilm. Motivering På våra kommunala bibliotek kan man låna böcker genom att skaffa sig ett lånekort. Detta kort är sedan den registrering som gör när man lånar sina böcker. När man, istället för att läsa en bok, vill se en videofilm så måste man i många fall lämna sitt personnummer för att få hyra filmen. Detta är inte acceptabelt. Det finns andra sätt att garantera att man vet vem som hyr filmen. Namn och adress samt uppvisande av legitimation, utan notering av personnummer, borde kunna vara tillräckligt. Vi ska använda personnumren med aktsamhet. Personnummer kan annars användas för att säljas till reklamföretag, så att man kan ta reda på vilka filmer någon lånat. Därmed har man en ingång till direktsänd reklam inom det intresseområdet. Enligt Datainspektionen ska inte vanliga kundregister normalt innehålla personnummer, det är endast om det, på grund av verksamhetens art, är särskilt viktigt att inte förväxla personer som en sådan registrering tillåts. Det ska inte vara nödvändigt att behöva ange sitt personnummer för att få möjighet att låna en videofilm. När vi lånar en bok på behöver vi inte detta. Det finns också människor som vistas och bor i vårt land och som inte har personnummer, av olika anledningar. Dessa skulle därmed vara uteslutna från möjligheten att hyra en videofilm. Jag anser att videouthyrarna inte ska få möjlighet att använda personnumret vid uthyrning av filmer.
mot · GP02K334 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K334av ()Redovisning av blanka valsedlar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskild redovisning av blanka valsedlar. Motivering En blank valsedel utan tillskriven partibeteckning är, enligt 18 kap. 10 § i vallagen, ogiltig. Därför redovisas inte blanka valsedlar särskilt i den offentliga valstatistiken. Blanka valsedlar inryms i den grupp som betecknas som ogiltiga valsedlar. I senaste valet till , , uppgick antalet ogiltiga valsedlar till cirka 113.500 st. Av dessa var, enligt RSV, ogiltiga på grund av att de saknade partibeteckning. Att rösta med en blank valsedel är ändå en aktiv handling. Man tar ställning för demokratin även om man inte tar ställning för ett parti och är på så sätt beredd att ta sitt ansvar för samhällsutvecklingen. Blanka valsedlar bör därför redovisas särskilt. Rådet för utvärdering av val uppmärksammade i sitt delbetänkande Personval 1998, en utvärdering av personvalsreformen (SoU 1999:136) frågan om de blanka valsedlarna. Rådet påpekade att det har framförts krav på att de blanka valsedlarna ska redovisas särskilt enligt ovan. Det är angeläget att så sker och att denna fråga löses innan nästa riksdagsval .
mot · GP02K335 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K335av och ()Medborgarkontor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera utbyggnaden av medborgarkontor i hela landet. Motivering Med syfte att följa och stödja utvecklingsarbetet med medborgarkontor och andra kontakter mellan medborgare och myndigheter inrättades en arbetsgrupp av dåvarande 1996. Arbetsgruppen avlämnade rapporten i utveckling. Av rapporten framgår att arbetsgruppens bedömning var att konceptet med medborgarkontor hade blivit etablerat i medborgarnas och myndigheternas medvetande och att utvecklingsarbetet kunde gå in i en fördjupningsfas. har dock inte arbetet fördjupats enligt de intentioner och förslag som beskrevs i den strategi för det fortsatta utvecklingsarbetet som presenterades i rapporten. Orsaken till detta är delvis ett ointresse från statliga myndigheter men också från de flesta kommunala politiska ledningarna. Antalet medborgarkontor har inte ökat utan kan fortfarande uppskattas till endast ett hundratal. Den ovan nämnda arbetsgruppen är nedlagd. I senare studier som gjorts kan man konstatera att det ofta dåliga intresset från de politiska ledningarna i kommunerna och från myndigheterna har lett till att målet att medborgarkontor skulle kunna utveckla den lokala demokratin inte har uppfyllts. Förvisso kan man hävda att andra insatser med målet att göra samhällsinformation så tillgänglig som möjligt till viss del har uppfyllts. Inte minst genom myndigheters och kommuners arbete för att utveckla användningen av Internet. Enligt min mening vore det rimligt att se att kommuner och myndigheter organiserade sig på ett sådant sätt att tillgängligheten för den enskilde medborgaren blev maximal. Detta skulle bidra inte bara till att människor enklare kunde bo kvar i alla delar av landet utan också till en förbättring av människors möjlighet till delaktighet i den demokratiska vardagen. Det borde också vara möjligt att den organisatoriska strukturen utvecklades på ett sådant sätt att medborgarkontor inte enbart blev en verklighet i kommunernas centralorter utan även i de mindre tätorterna. Naturligt vore att bygga upp dessa mötesplatser kring befintliga skolor och deras bibliotek eller vid ortens folkbibliotek. Jag är också övertygad om att om en etablering av medborgarkontor sker i mindre orter innebär det att naturliga mötesplatser bildas. Mötesplatser där offentlig service samverkar med föreningsverksamhet och kommersiell verksamhet. Mötesplatser där lokala entreprenörer kan finna den kreativa miljö som krävs för ett framgångsrikt företagande. () ()
mot · GP02K336 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K336av ()Äganderätt och näringsfrihet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att grundlagsskyddet för den enskilda äganderätten och näringsfriheten stärks. Motivering Enskilt ägande är en av grundpelarna för ett fritt och demokratiskt samhälle. Rätten att äga skall skyddas av staten. I gengäld har ägaren skyldighet att förvalta sin egendom med omsorg och ansvar och med hänsynstagande till det allmänna intresset. Det finns ett nära samband mellan äganderätt och förfoganderätt. Man kan inte tala om verklig äganderätt om förfoganderätten är starkt inskränkt av lagar och förordningar. Innebörden av avtalsfrihet, beskattning, näringsfrihet, etableringsfrihet men även konkurrensfrihet har stor betydelse för hur äganderätten ser ut i praktiken. Lika viktig som konventionstexten är den praxis som har utvecklats av i . Konventionen införlivades med nationell svensk rätt . gäller att både konventionen som sådan och tolkning av den skall beaktas av våra domstolar och myndigheter på samma sätt som andra delar av det vanliga rättssystemet. Bestämmelserna i 2 kap. 18 § regeringsformen fick sin nuvarande lydelse i samband med att inkorporerades i svensk rätt. Genom denna bestämmelse fick en grundlagsfäst principiell regel om att den enskildes rätt till sin egendom skall lämnas okränkt. Det är angeläget att regeringsformen innehåller en regel som står i samklang med och som slår fast att den enskilda äganderättens princip är okränkbar och att inskränkningar i äganderätten endast får ske i klart angivna fall och då med full ersättning till den enskilde. Även skyddet för näringsfriheten bör stärkas. Mot bakgrund av detta framstår det som angeläget att grundlagsskyddet för den enskilda äganderätten och näringsfriheten stärks.
mot · GP02K337 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K337av och ()Sänkt rösträttsålder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt rösträttsålder till . Motivering Demokratins arbetsformer är i kris. Unga människor har ett stort intresse men finner ofta de gängse formerna förlegade. Världen växer och öppnas för alltfler, men de demokratiska spelreglerna upplevs som förlegade. Vissa grupper anser att samtalet kan ersättas med gatsten, andra att vem som vill självutnämnt har rätt att uppträda som representant för andra. I spåren av våldsamma upplopp där demokratiskt valda förtroendemän träffas för att diskutera och komma överens om gemensamma angelägenheter ställs frågan om demokratins räckvidd och spelregler på sin spets. Förbud mot masker i demonstrationståg är lika lite ett svar på den grundläggande frågan som inställda möten eller ledare bakom taggtråd och i bunkrar. Tydlighet och genomskinlighet är några krav som bör ställas på det politiska systemet. Därför förespråkar vi en lång rad förändringar. Exempel från olika sammanhang på detta är större beslutsrätt för det folkvalda på det indirekt valda ministerrådets bekostnad och en tydlig kompetenskatalog (konstitution) för EU. Ett kraftigare genomslag för personvalet, genom att spärrarna (5 respektive ) tas bort. Skilda valdagar för kommuner och riksdag så att valdebatten tydligt kan handla om kommunala frågor i kommunalval. Möjlighet till direktval till kommundelsnämnder. En annan viktig del av demokratins spelregler gäller vilka som har möjlighet att utöva direkt inflytande, vem ska ha rösträtt. Det diskuteras ständigt olika former för organiserat inflytande för ungdomar i kommunalpolitiken och i andra sammanhang. Ungdomsråd finns i många kommuner. Dessa är ofta en sorts remissinstans med rätt att uttala sig å ungdomars vägnar. Hur deltagarna utses och vilka mandat man får är olika, men gemensamt är att man givetvis inte fått något mandat av väljarna. Vi anser att detta är ett sätt att kringå det faktum att unga människor har ett rättmätigt krav på inflytande över det som dem berör likväl som alla andra, men att detta inte kan kanaliseras genom allmänna val och val av representanter. I stället för att inrätta ännu fler skendemokratiska organ bör man överväga att sänka rösträttsåldern. Det är inte länge sedan kvinnor varken var myndiga eller hade rösträtt. Alla män har inte haft rösträtt . anser vi de argument som anfördes mot allmän rösträtt vara fullkomligt absurda. 1918 fattade beslut och 1921 var den allmänna rösträtten ett faktum. har åldern sänkts från 21 till . Vi anser att det nu kan vara tid att överväga att ytterligare sänka rösträttsåldern. Sedan den förra sänkningen har kunskapsnivån och omvärldsorienteringen hos unga människor ökat högst avsevärt. Vi anser därför att det bör utredas om vi inte nu är mogna att ta ytterligare ett steg och sänka rösträttsåldern till förslagsvis , och det bör i detta sammanhang ses över vilka övriga förändringar av regler som kan vara aktuella. () ()
mot · GP02K338 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K338av och ()Nordiska TV-kanaler Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om möjligheter till ökat radio- och TV-utbyte med de nordiska grannländerna. Motivering Det är påfallande hur mycket bättre den danska, norska och delvis finska allmänheten förstår det svenska språket än vi deras. Det är också tydligt att man i våra grannländer är mer medvetna om vår aktuella debatt, den svenska kulturen, de politiska partierna, det svenska näringslivet osv. än vi om deras motsvarande. I en värld med allt större behov av förståelse för skillnader mellan kulturer m.m. är det besvärande att inse att vi i har så dåliga begrepp om våra närmaste grannländers förhållanden. Ett sätt att till en del råda bot härpå är att öka möjligheterna för oss svenskar att kunna se dansk, norsk och svenskspråkig finsk TV. Detta skulle förbättra de språkliga kunskaperna och sprida kunskap om förhållanden som man annars sannolikt inte skulle få kännedom om. I våra kabel-TV-kanaler har vi CNN, BBC och övriga stora länders nyhetsprogram, men knappast någonstans de nordiska. Det borde därför i koncessionsvillkoren för sändningsrätt införas att de nordiska ländernas TV-kanaler minst ett per land måste ingå i det obligatoriska programutbudet. () ()
mot · GP02K340 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K340av ()Lokala folkomröstningar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att i enlighet med vad i motionen anförs se över reglerna kring lokala folkomröstningar i syfte att öka möjligheten att få till stånd sådana. Motivering Det är av stor vikt att öka deltagandet i den lokala demokratin, inte minst för att erkänna det engagemang som medborgarna visar i olika frågor. Olika mötesplatser och rörelser utanför det organiserade representativa systemet måste ses som en positiv resurs i en levande demokrati. Det medborgerliga deltagandet i en process som leder fram till ett beslut kan vara betydelsefullt av flera skäl: dels är det viktigt att det ges möjligheter att påverka ett skeende också mellan valen , dels kan det knappast vara av ondo att en fråga belyses av fler människor och från flera håll. Det är ju ett förfarande som vunnit stor acceptans i , exempelvis vid remissrundor till olika organisationer inför viktiga lagförslag. Möjligheten till deltagande och inflytande stärker alltså medborgarens ansvarskänsla. Mer av direkt demokrati och möjlighet för människor enskilt och i samverkan att påverka den lokala politiken i olika forum gör också den lokale politikern bättre, då han eller hon inte kommer undan med slentrianmässiga formuleringar. Möjligheten att fatta dåligt beredda beslut minskar. I vissa frågor, där det finns ett stort engagemang hos kommuninvånarna, finns det anledning att formalisera de påverkanskanaler som finns utanför den organiserade representativa demokratin och genomföra lokala folkomröstningar. Denna möjlighet finns formellt , men medborgares initiativ till folkomröstningar vinner sällan fullmäktiges gehör. Den statliga , (SOU 2000:1), skriver med anledning av detta i sitt slutbetänkande: Det är inte trovärdigt att ha ett så klent instrument för medborgarnas påverkan. För att komma till rätta med detta problem så måste det bli svårare för fullmäktige att vägra ordna lokala folkomröstningar. kan medborgare tvinga fullmäktige att ta ställning till ett folkomröstningsinitiativ om av kommuninnevånarna skrivit under ett sådant krav. Men av de 60 initiativ som väckts har bara ett enda resulterat i en folkomröstning. Lämpligen bör en regel som innebär att om en viss andel av kommunmedborgarna kräver en folkomröstning så måste den genomföras. Gotab, 2001 ()
mot · GP02K343 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K343av ()Allmänna motionstiden Förslag till riksdagsbeslut beslutar ändra sina arbetsformer i enlighet med vad i motionen anförs. Avskaffa allmänna motionstiden Den allmänna motionstiden i som infaller en gång är inte det optimala sättet att ta till vara medborgares förslag. Dels måste ledamöterna samla upp idéer , dels när det blir dags att göra motioner av idéerna blir det lätt att de försvinner i budgetarbetet. Det finns också en risk för att motionskvalitén blir låg då motionerna skall arbetas fram under en förhållandevis i stark konkurrens med andra viktiga frågor. Genom en förändring av arbetsordning kan riksdagsledamöterna tillåtas lägga motioner . Motionerna behandlas sedan enbart när lämpliga propositioner kommer till eller vid separata uppsamlingsbetänkanden. Med denna förändring kommer en del okynnesmotioner att försvinna som enskilda motioner läggs vid tillfällen då de är både mer politiskt och medborgarmässigt intressanta. Med denna reform borde arbetsbördan i bli rimligare som det blir en förstärkning av demokratin då de enskilda ledamöterna får större möjligheter att lägga motioner.
mot · GP02K345 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K345av ()Beredning av energifrågor i Förslag till riksdagsbeslut beslutar om ändring av bostadsutskottets beredningsområde så att energifrågor förs över till bostadsutskottet. Energifrågor i BoU Ärendefördelningen i utskott regleras genom tilläggsbestämmelser till riksdagsordningen. Enligt bestämmelserna (4.6.16) omfattar bostadsutskottets beredningsområde ärenden inom bostadspolitiken, hyra, bostadsrätt, tomträtt, vattenrätt, bebyggelseplanläggning, byggnadsväsendet och fysisk planering. Expropriation, fastighetsbildning och lantmäteriverksamhet ingår också. Dessutom hör till utskottets beredningsområde ärenden om länsförvaltningen och rikets administrativa indelning samt sådana kommunfrågor som inte tillhör något annat utskotts beredning. Frågor som är intimt förknippade med boende, byggnation och boendeekonomi är energifrågorna. Dessa finns i princip inte med på utskottets bord, såvida det inte handlar om samhällsplanering, t ex vindkraftsutbyggnad. Att bygga energisnåla hus är en förutsättning för dagens samhälle och för att skapa en hållbar miljö. Olika energikällor På den svenska marknaden har t ex avregleringen av el lett till en påtagligt ökad konkurrens. De stora leverantörerna håller dock marknaden i ett hårt grepp. Enligt en beräkning som gjorde kunde en familj i villa som förbrukade cirka 35 000 kWh spara genom att byta elleverantör. av konsumenterna har bytt. En stor del av förbrukarens kostnad, , går tillbaka till staten i form av energiskatt och moms. Möjligheten att köpa grön el har komplicerat prisbilden ytterligare. Reformen har dock visat sig ha effekt. är det bara och inom EU som har lägre hushållselpriser än . Dessa frågor borde finnas inom område för att ge en helhetssyn på boendekostnaderna. Tillväxten av solenergi är kraftigt ökande även om den står för en försvinnande liten del av elmarknaden. har ökningstakten varit , där den legat . Också skulle kunna ha en god ökningstakt av solenergi för byggnader. Berg- och jordvärme har visat sig vara nya fullgoda alternativ. En annan uppvärmningsmöjlighet handlar om förbränning. För att vara trygg och ha alternativ vid elavbrott borde alla byggnader utrustas med skorsten. Att byta olja mot pellets i småhuspannan innebär en besparing på per kubikmeter olja som ersätts. Det ger en besparing på , delvis beroende på om bytet sker från vattenburen värme eller direktvärme. Vedeldning är också ett alternativ, då moderna vedpannor och moderna kaminer visat sig mycket miljövänliga i förhållande till den gamla tekniken. Fjärrvärme innebär att värmen produceras i en stor panna eller som kylvatten i en reaktor och distribueras som hetvatten i ett värmenät. Eftersom villahushållen ligger mycket mera glest än hushållen i flerfamiljshus blir kostnaden för ledningsnätet förhållandevis höga. Fjärrvärme har inte visat sig vara något realistiskt alternativ för villor utan stora offentliga subventioner. Här bör tekniken vidareutvecklas. Olika möjligheter till uppvärmning och ett energisnålt byggande hör intimt samman. Jag hemställer därför om att energifrågor förs över till bostadsutskottet.