mot · GO02Fi37 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi37av , ()med anledning av skr. 2000/01:102 Utvecklingen inom den kommunala sektornFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kartläggning och redovisning av kommunala bolagskoncernbildning och skatteplanering.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om villkor för fristående grund- och gymnasieskolor.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fritt skolval.4. tillkännager för regeringen som sin mening anförs om skolanoch folkhälsoarbetet.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samlad statistik för vårdköer.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om jämförelse mellan offentligt driven och offentlig och privatdriven vård.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avgifter för äldrevård.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om systematisk och samlad plan för tillgänglighetsarbetet.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kartläggning av socialbidragskostnader.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utvärdering av det kommunala miljöarbetet och statligaprojekt.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om djurskydd och livsmedelskontroll.Kommunala bolagFolkpartiets inställning till kommunala bolag är enkel ochtydlig: Verksamhet som måste bedrivas i bolagsform skainte vara . Verksamhet som måste vara kommunalska inte bedrivas i bolagsform.Bolagsformens användning inom skapar probleminom flera områden:Demokrati. Bolagsformen är i sig sluten. Beslut fattas bakomstyrelserummens slutna dörrar. Detta är en naturlig följd av att bolag verkarpå en konkurrensutsatt marknad. Konkurrenterna ska inte kunna i förväg höravad som planeras inom de andra bolagens styrelserumsväggar.Denna organisationsform skiljer sig från demokratins krav på öppenhet. Idet demokratiska samtalet är öppenheten mellan med- och motståndaregrunden. Medborgarna ska ha rätt att ta del av både den politiskadiskussionen och de politiska besluten i total öppenhet.Syfte. Den politiskt styrda kommunens syfte är att för allakommunmedborgares bästa besluta om och verkställa beslut som rörkommunens medborgare. Politikernas uppgift är att vara medborgarnasföreträdare. I bolaget är det annorlunda. Där finns en lagstadgad skyldighetför styrelseledamöterna att i alla frågor se till bolagets bästa. Även närkommunen har kontroll på och därmed "är" bolaget blirstyrelseledamöternas roll att bevaka bolagets intressen. Skulle en konfliktföreligga mellan ett kommunalt allmänintresse och ett kommunalt bolagsintresse, ska styrelsen besluta i enlighet med bolagets intresse.Ekonomi. 1990-talets stora kriser inom olika kommunala bostadsbolagvisar på den risk som finns med verksamhet som drivs på denprivata marknaden. Kommunakutens arbete har i många fall direkt kunnathärledas till bekymmer inom kommunala bostadsbolag.Varje kommun som bedriver verksamhet i bolagsform måste i beräkningenta med att bolagets verksamhet går med förlust. Förlusten kan bli så stor attden påverkar bolagets fortlevnad. har visat på många exempeldär dessa förluster direkt påverkat den övriga kommunala servicen.Barnomsorg, skola och äldreomsorg har fått mindre resurser för attbolagsunderskott måste täckas.Men kommunala bolag används också i skatteplaneringssyfte. Inom enkommunkoncern kan koncernbidrag mellan vinstgivande bolag ochförlustbringande verksamheter kvittas. Därmed minskar också den skattbolagen istället skulle behövt redovisa.Det kan aldrig vara en huvuduppgift att skatteplanera.Möjligheten att använda kommunala bolag i skatteplaneringssyfte visar bådepå problemen med att kommuner agerar på den privata marknaden och attkommunen använder sig av medel som inte står i överensstämmelse med dekrav det offentliga ställer på privata aktörer.Det bör vara en huvuduppgift att utreda möjligheterna att klara dekommunala uppgifterna utan kommunala aktiebolag. I överväganden mellandemokratisk öppenhet och rätt för kommuner att organisera sin verksamhet ibolagsform bör den demokratiska öppenheten väga tyngre. En sådanutredning bör dessutom arbeta med frågan om andra associationsformer änaktiebolag kan vara lämpliga för att bedriva sådan verksamhet somexempelvis allmännyttiga bostadsföretag.Bättre villkor förfristående skolorMångfald inom skolsystemet gynnar kvaliteten och ökarvalfriheten. Mycket pedagogiskt nytänkande har de senasteåren utvecklats i friskolor. För föräldrar och elever innebärfriskolorna en frihet att välja utan att betala avgifter. Därförmåste godkända fristående skolor garanteras ekonomiskaresurser som motsvarar de kommunala skolornas. Lokalapolitikers godtycke ska inte kunna stoppa en friståendeskola.En rapport från en expertgrupp vid har visatatt de positiva effekterna med fristående skolor spiller över också till dekommunens skolor. Konkurrensen gör att kvaliteten i de kommunala skolorsom har friskolor i närheten blir bättre.Idag ska egentligen kommunerna ersätta de fristående skolorna medsamma summa som elever i den kommunala skolan får. I regeringensskrivelse framgår dock att kommunernas ersättning till grundskolornaminskade från av den kommunala kostnaden perelev till . En kommitté har föreslagit att fristående skolor ska få5 % lägre ersättning än kommunala skolor. En sådan minskning skaparojämlika villkor för fristående och kommunala skolor. En fristående skola haringa möjligheter att begära mer pengar om något oförutsett inträffar. Det ärviktigt att de fristående skolor inte diskrimineras, eftersom det drabbar deelever som går där.Den ökande andelen elever i fristående skolor visar på behovet av ettkomplement till den offentligt drivna skolan. Dessa elever är värda likamycket omsorg som de i de offentligt drivna skolverksamheterna.SkolanMed en liberal samhällssyn som utgångspunkt är skolan enförutsättning för ett fungerande demokratiskt samhälle.Skolan är samhällets kraftfullaste verktyg för att ge allamänniskor jämlika livschanser. Skolans uppgift är att ge allamänniskor kunskaper så att de kan förverkliga sina livsmål.Kunskap behövs också för att fullt ut kunna delta i detoffentliga samtalet och för att komma in på enarbetsmarknad som kräver allt mer kvalificerad personal.Ibland talas om andra uppgifter för skolan som också ärviktiga, men det får aldrig råda någon tvekan om att skolansövergripande mål är att förmedla kunskap och färdigheter.Det är beklagligt för svenska elever och det svenska samhället att skolaninte lever upp till de krav som ställs. Fritt skolval även mellan kommunalaskolor är en kvalitetsfråga. En redovisning av hur det fria skolvalet ipraktikenfullföljs bör göras.Folkhälsa ochutbildningens roll -läroplaner och idrottRegeringens skrivelse 2000/01:102 berör också folkhälsan.Man konstaterar att folkhälsan i vissa fall förbättras.Samtidigt finns också oroande exempel på hur folkhälsanförsämras. Unga blir allt tyngre. Klyftorna mellan människormed olika social bakgrund blir allt större.Bildning och utbildning skapar förutsättning för god hälsa. Den somkänner att hon kan påverka sin livssituation lägger en bättre grund för dekrafter som gör att vi kan hålla oss friska.Skolans roll i folkhälsoarbetet blir därför mångfacetterat. Dels har skolanett direkt krav på sig att uppfylla läroplanens bestämmelser om idrottsämnet.Dels skapar skolan genom sitt bildningsideal förutsättningar för att ge vuxnamänniskor möjlighet att själva bestämma över sin hälsa.Men hur påverkar läroplanerna skolans möjligheter att aktivtmedverka i folkhälsoarbetet? Skapar de ökade möjligheter eller ökarregleringen risken för en statisk skola?Skolans roll som viktig faktor i folkhälsoarbetet bör belysas.VårdköerEfter maktskiftet kallade ,dåvarande sjukvårdsminister, till enöverläggning som resulterade i att ochstaten tecknade ett avtal om en vårdgaranti som började gälladen 1 januari 1992.Effekterna av vårdgarantin visade sig mycket snabbt. Vid vårdgarantinsstart stod omkring 52 000 människor i kö till de behandlingar som omfattadesav vårdgarantin. med vårdgarantin hade antalet patienter som stodi kö till behandlingar som täcktes av garantin minskat kraftigt. De allra flestakliniker kunde leva upp till vårdgarantins målsättning att alla som köadeskulle få en behandling inom tre månader.Regeringen fattade beslut - - om att avskaffa vårdgarantin.Istället införde man en annan sämre variant av vårdgarantin, enbehandlingsgaranti, med den stora nackdelen att den inte gav patienternanågon garanterad rätt till att bli behandlad . Därmedförsvann också ett viktig incitament för vårdgivarna att pressa ned kötiden.Tillgänglig statistik från över vårdköerna i Sverigevisar på oacceptabla skillnader i kötid mellan landstingen och också påoacceptabelt långa kötider.För att bilda sig en uppfattning om problemens omfattning behöver ensamlad statistik på området tas fram och redovisas.Vård på entreprenad ochi offentlig regiEn märklighet i denna skrivelse är att politikens mestaktuella fråga på området - relationen mellan vård ochomsorg på entreprenad, i helt privat regi eller i offentlig regi- inte speglas i den ekonomiska och kvalitativa analysen.Siffror läggs fram som illustrerar andelen procent avverksamheten som genomförs i t ex entreprenad och dennaandel är trots en ständig ökning fortfarande relativ låg. Menvarken text, siffror eller tabeller ger gestaltning tilljämförelser mellan ekonomiska resultat och kvalitet i vårdoch omsorg när det gäller entreprenader på landstings- ellerkommunal avtal, helt privat regi eller helt offentlig regi.Folkpartiet anser att en förnuftig och odogmatisk diskussioni denna viktiga fråga inte kan äga rum i avsaknad av sådanajämförelser, och att en klar kartläggning av jämföranderesultat är absolut nödvändig för den politiska dialogenpartier emellan.Rättvisa avgifter för deäldreI utredningen tryggt-Betala rätt (SOU 1999:33) föreslåsbland annat maxtaxa i äldreomsorgen samt lagstadgatförbehållsbelopp för den enskilde. Socialstyrelsensgranskning av avgifterna för service, omsorg och boende ikommunerna är en skräckblandad läsning(Äldreuppdraget 2000:1 Taxor och avgifter för vård ochomsorg). I kan man som mest få betala 23 490 kronorför omvårdnad och kost i särskilt boende medan det i andrakommuner är en betydligt lägre maxiavgift. Avgifterna föräldrevård skiljer mellan olikakommuner. Därutöver begår flera kommuner rena lagbrottnär de struntar i dagens socialtjänstlagstiftning om attgarantera skälig standard åt äldre vars make/maka flyttar tillsärskilt boende. Listan över oacceptabla förhållanden skullekunna göras betydligt längre.Det är skandalöst att regeringen ännu inte har presenterat något förslag attkomma tillrätta med de skriande orättvisor som drabbar åtskilligaäldre runt om i landet.Tillgänglighet förfunktionshindradeI budgetalternativ finansieras enengångssatsning på under de närmasteåren, för att kunna genomföra en omfattandetillgänglighetsreform.Boverket har gjort beräkningar som visar att uppskattning avkostnaden för en genomgripande tillgänglighetsreform om fem miljarder ärkorrekt. konstaterar att kommunerna behöver göra förbättringar för240 , privata fastighetsägare för 210 miljoner kronorper år, staten för och landstingen för 30 miljoner kronor.Boverket konstaterar också att kostnaderna kan minskas om samtliga aktörertar fram en systematisk och långsiktig plan för åtgärderna.Folkpartiet anser att ansvaret för att öka tillgängligheten i första hand skallligga lokalt, på kommuner och andra lokala aktörer som till exempel privatafastighetsägare. måste kompletteras med riktlinjer somtvingar fram rimliga anpassningsåtgärder för funktionshindrade.Socialbidragen ocharbetslinjen - långvarigaärendenSverige påverkas fortfarande av den internationellahögkonjunktur som påverkat stora delar av världen underandra halvan av . Ändå är andelensocialbidragstagare med långvarigt behov av socialbidragskrämmande hög.Staten och kommunerna bör gemensamt reflektera över orsakerna tilldetta. Varför kommer så pass få invandrare in på den svenskaarbetsmarknaden - och varför dröjer det så pass länge innan de som får arbetefår det? Varför är andelen långa ärenden så pass oförändrad?Svensk arbetsmarknad karaktäriseras knappast av flexibilitet. Denbetoning på trygghet som i och för sig är förståelig har också skapat högamurar mot dem som ännu inte tagit sig in på arbetsmarknaden. Här har statenoch arbetsmarknadens parter en viktig uppgift för att lösa både kortsiktiga ochlångsiktiga problem. kommer annars svensk arbetsmarknad attkännetecknas av arbetskraftsbrist inom flertalet områden.Det måste vara ett gemensamt ansvar för kommuner och för staten att få utde personer som är långvarigt socialbidragsberoende ur fattigdomsfällan. Detär staten som ansvarar för arbetsmarknadspolitiken. Staten har ocksåhuvudansvaret för att förbättra villkoren för att starta och driva företag. Detärsvårt att starta företag i . Det är ännu svårare att växa. Många nyasvenskar kommer till vårt land med vilja och kunnande som skulle göra demlämpliga som företagare. Men de saknar kunskaper om den krångligaregleringen av svensk företagsamhet. Ofta leder detta till att företag somskulle kunnat starta, eller som skulle kunnat växa, inte gör det.Invandrargrupper kan här vara speciellt hårt drabbade. Kommunerna å andrasidan är huvudsakligen ansvariga för att skola och vuxenutbildning har denkvalitet som krävs för att människor ska ha en reell chans påarbetsmarknaden.Det måste därför vara ett delat kostnadsansvar mellan staten ochkommunerna. På det sättet har varken lokala eller centrala myndigheter någotintresse av att försöka flytta människor mellan olika stödsystem utan ettgemensamt intresse att skapa förutsättningar för egen försörjning. Ettunderlag för bedömning av hur stor del av socialbidragskostnaderna som ärdirekt beroende av arbetslöshet bör därför tas fram.MiljöKommunernas ansvar för det lokala miljöarbetet har ständigtökat. Livsmedelskontroll, djurskötselkontroll,miljöövervakning och naturvård ligger nu inom de uppgifterkommunerna har att sköta.Staten har försökt styra kommunernas miljöarbete genomatt skapa ansökningsbara, specialdestinerade bidrag. De lokalainvesteringsprogrammen har på många håll använts till varierande projekt.Vissa har varit av värde för miljö- eller naturvården. Andra kan ifrågasättas.Har de lokala investeringsprogrammen inneburit en ökad effektivitet inomkommunernas miljöarbete? Har de styrt arbete åt rätt håll? Vi tror inte det.Eller har det skapat extra arbete för att kunna komma i fråga för deansökningsbara bidragen? Har bidragen använts till arbete som ändå skullegjorts - och vad borde då pengarna istället använts till? Är ansökningarnautformade utifrån en optimal syn på de effekter för miljön detbidragsberättigade arbetet kommer att få? Eller finns skäl att tro attansökningarna utformats utifrån de förväntningar kommunerna ansett attstaten haft?Det behövs en genomgripande genomlysning av hur kommunernasmiljöarbete ska ske för att vara optimalt och om specialdestinerade bidrag ärkvalitativt, ekonomiskt och verksamhetsmässigt effektiva eller inte.Är LIP-pengarna ett effektivt sätt att bedriva miljövård på? Finns detspinoffeffekter som inte redovisas? Eller lägger kommunerna ner resurser påansökningar som sedan inte beviljas? Har dessa resurser då förbrukats utan attkomma miljön till del? Hade generellt ökade bidrag varit effektivare? Hadesatsningar kunnat göras av andra, t.ex. änsstyrelserna, som direkt fått bidrag-en?Vi tror att risken är överhängande att regeringen även framgent kommer attkonstruera denna typ av projektbidrag, där syftet snarare är att väckauppmärksamhet än att uppnå de handfasta politiska målen för miljöarbetet. Vianser därför att en omfattande utvärdering enligt de frågeställningar somskisserats ovan ska genomföras.Djurskydd ochlivsmedelssäkerhetYtterligare en fråga som har kommit att få en allt mer ökadaktualitet är frågan om djurskydd och livsmedelssäkerhet.Kommunerna har det fulla ansvaret för tillsyn av djur.Det kan ifrågasättas om detta är en effektiv ochkvalitetsmässigt godtagbar fördelning av ansvarsuppgifternamellan stat och kommun. Om de internationella problemenmed epizootier, långväga internationella transporter av djuroch oacceptabel behandling av djur fortsätter, bördjurskyddet stärkas. En sådan möjlighet är att skapa en starkoch enhetlig statlig myndighet på djurskyddsområdet.Livsmedelssäkerheten kommer också att allt mer sättas i fokus. Dels berordetta på att livsmedel produceras inom en allt mer globaliserad marknad, delspå att livsmedel produceras på sätt som är svåra eller omöjliga förkonsumenten att behärska samt inte minst att konsumenterna blir alltnoggrannare med att välja vad man vill äta. Den kommunala övervakningenav livsmedelshanteringen bör kontinuerligt anpassas så att den svarar upp motde krav de medvetna konsumenterna kan ställa. Det bör kartläggas omkommunerna med nuvarande ordning kan leva upp till dessa krav.Stockholm den 2 maj 2001Karin ()()