mot · GO02U18 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U18av Biörsmark, ()med anledning av prop. 2000/01:119 i omvandling - utvecklingssamarbete med Central- och ÖsteuropaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en tidtabell för enskilda länders medlemskap i snarastbör fastslås.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att omformulera de mål som regeringen beskriver ipropositionen så att det tydligt framgår att målet att skapa en demokratiskkultur är avgörande för möjligheten att uppnå de övriga målen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör återkomma till med klarare ochmer utförliga motiv till varför östbiståndet kommer att skäras ned kraftigtfr.o.m. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör återkomma till med en utförligredogörelse för vilka konkreta resultat som uppnåtts inom ramen för detmigrationspolitiska samarbetet med Central- och Östeuropa.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i högre grad uppmärksamma respekten för de mänskligarättigheterna inom ramen för utvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropa.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om dödsstraffets avskaffande.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om minoriteters rättigheter.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om funktionshindrades rättigheter.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om människohandel och kvinnors rättigheter.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om barns rättigheter.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om homosexuellas rättigheter.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om situationen i fängelser.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de projekt som bedrivs inom ramen för de partinära stödenbör fortsätta att vara oberoende av Sidas projekt.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att förbättra miljön i länderna i Central- ochÖsteuropa.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förbättra kärnsäkerheten i länderna i Central- ochÖsteuropa.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om de s.k. östersjömiljarderna.InledningRegeringen föreslår i propositionen ett nytt program för Sverigesutvecklingssamarbete med för . Regeringen föreslår därefter att samarbetet bör övergå i ettpermanent anslag.Folkpartiet liberalerna delar i hög grad regeringens bedömning av hur detfortsatta samarbetet med bör utvecklas. Vi är dockoense med regeringen om förslagen om hur det övergripande målet församarbetet bör formuleras. anser att demokrati måste utgöra detövergripande målet för hela bör därför formulera om de mål för östsamarbetet som regeringenbeskriver i propositionen (att främja en hållbar utveckling, fördjupadintegration och partnerskap i och dess omgivningar, utifrånbehoven i samarbetsländerna och med utnyttjande av den svenskaresursbasen) så att det tydligt framgår att målet om att skapa en demokratiskkultur är avgörande för möjligheterna att uppnå de övriga.Folkpartiet anser vidare att regeringen borde ha tagit ett helhetsgrepp omfrågor som rör respekten för de mänskliga rättigheterna i länderna i Central-och . En rad frågor belyses visserligen i propositionen, men vi anseratt dessa är av sådan vikt att de borde tillägnats större uppmärksamhet.EU-utvidgningenEU:s absolut viktigaste uppgift är utvidgningen österut.Det är genom att de nya demokratierna inlemmas i ett tätt nätverk avhandel, kultur och politisk samverkan som demokratin bäst kan säkras.Utvidgningen är ett moraliskt åtagande som ej får skjutas på framtiden.Senast år 2003 måste unionen vara redo att ta emot de förstakandidatländerna. En tidtabell för enskilda länders medlemskap i börsnarast fastslås.Utvidgningen är inte bara historiskt och moraliskt viktig - hela ochdess medborgare tjänar på den. Ett EU som innefattar i princip helakontinenten skapar en dynamisk och konkurrenskraftig marknad. Det ger ossmöjligheter att arbeta för en bättre miljö i hela och ta krafttag för attbekämpa gränsöverskridande brottslighet. Säkerheten och stabiliteten ökar.Alla länder som helt eller delvis ligger i bör kunna bli medlemmarav EU. Dessa länder måste givetvis uppfylla de grundläggande politiska ochekonomiska kriterierna för medlemskap, dvs krav på att ha uppnåttinstitutionell stabilitet som garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskligarättigheter och respekt för och skydd av minoriteter, krav på fungerandemarknadsekonomi liksom förmåga att överta och följa EU:s regelverk.Särskilda och tydligt fastställda övergångsregler bör emellertid finnas för deländer som ej fullt ut klarar att anpassa sin lagstiftning till EU:s.I takt med att fler länder i integreras djupare i deteuropeiska samarbetet blir det naturligt att stödet till dessa fasas ut heltellerdelvis. Målet måste vara att helt och hållet normalisera relationerna medländerna i och att bistånd därmed ej längre skallbehövas.Övergripande mål, budget och tidsperiodDrygt efter kommunismens fall och Sovjetimperietsupplösning kan några slutsatser dras av de politiska och ekonomiskavägval som de olika länderna i gjort. I ett antal avde gamla kommunistiska staterna har övergången till demokrati ochmarknadsekonomi genomförts och en positiv ekonomisk utveckling harinletts som de demokratiska landvinningarna stabiliserats. Detydligaste exemplen är , , , , ochLettland. Dessa länder är även de som ligger närmast till hands förmedlemskap i . Även och befinner sig på rätt väg,även om oklarheter och problem återstår.I har inget övertygande försök gjorts att bryta med det gamlasystemet. Privatiseringen av näringslivet har kommit av sig, ingen normalmarknad har kunnat uppstå, den gamla nomenklaturan kontrollerarfortfarande stora delar av samhällslivet. Yttrande- och pressfrihet är ej atttalaom. Demokratin har på inga sätt funnit sina former. Misären är fortfarandedjup och få tecken syns som kan antyda en vändning till det bättre.Vitryssland är i praktiken en ny diktatur.Andra länder befinner sig någonstans mellan dessa två grupper. Några hardelvis lyckats med ekonomiska reformer, men någon verkligt fungerandedemokrati har inte uppstått. I syns oroväckande tendenser tillförstärkt auktoritärt styre. har hoppats kunna lindra depåfrestningar som omställningen innebär genom att ösa ut allt mindre värdapengar ur statskassan - utan nämnvärd inverkan på problemen. ochBulgarien har försökt genomföra radikala reformer men antingen gjort det påett inkonsekvent sätt eller fått lov att backa efter politiska reaktioner.Bildenav som ett svagt och splittrat land har dock efter valet av VladimirPutin till ny rysk president något förändrats. I motsats till sin föregångareharPutin visat mer handlingskraft när det gäller att ta itu med de interna problemsom landet brottas med, fast den politiska, ekonomiska och sociala situationenpå intet sätt kan sägas vara stabil. är situationen i mycketsvårbedömd. Det är för tidigt att göra någon bedömning av Putins egentligaambitioner och avsikter så vitt avser fortsatta demokratiska ochekonomiska utveckling samt när det gäller relationerna till omvärlden.Den övergripande slutsats som måste dras är uppenbar: kommunismensprimitiva storskalighet och kommandoprinciper kan inte generera tillväxt ochekonomiskt välstånd, och några stabila mellanformer mellankommandoekonomi och en normal marknadsekonomi kan inte fungera.Föreställningen att ett sådant mellanläge skulle vara mer befrämjande förtillväxt och välståndsutveckling än en konsekvent övergång tillmarknadsekonomi och privat ägande är en illusion.För alla de Central- och Östeuropeiska länder som genomfört deviktigaste delarna av systemskiftet är den viktiga frågan inte hur deskallkomma ut ur den kommunistiska återvändsgränden utan hur de skall återfå sinnaturliga plats som fullvärdiga delar av det demokratiska . Dessaländer kommer i allt större utsträckning att finna att de delar både problemoch möjligheter med de mer etablerade demokratierna i väst. Detta ställerVästeuropas politiska kultur inför en ny utmaning, nämligen att dels kunnabehandla de nya demokratiernas företrädare som jämlikar, dels visa att mansjälv tar de demokratiska idealen på allvar. Det var tron på dessa ideal somgav de östeuropeiska staternas ledare och folk kraft att tvinga bort det gamlasystemets anhängare och genomdriva den ofta smärtsamma omställningen avekonomi och samhällsliv. har demokratier ett gemensamt ansvarför länder på båda sidor om den gamla skiljelinjen mellan väst och öst.För vissa av de gamla östländerna kvarstår behovet av grundläggandeinsatser för att bidra till att de grundläggande elementen i ett "normalt"europeiskt samhälle kan återskapas - rättssäkerhet, privat ägande, friprisbildning, kommunalt självstyre, fria massmedier och partier etc etc. Iframför allt är förhållandena sådana att de enda insatser somförefaller meningsfulla är att stödja en demokratisk opposition mot härskaresom försöker bevara ett totalitärt system.Folkpartiet liberalerna utvecklar i en annan motion, 2000/01:U206, vidårets de övergripande nationella, säkerhets- och biståndspolitiskamotiven till en svensk utrikes- och biståndspolitik som mer konsekvent änhittills bör inriktas på att stärka demokratins krafter runt om i världen. Detsäger sig självt att denna inriktning av vår utrikes- och biståndspolitik harsärskild relevans i vårt omedelbara närområde. Som framgår av vårargumentering ovan så kan demokrati och marknadsekonomi inte uppnåsoberoende av varandra i de central- och östeuropeiska länderna och somframgår av vår argumentering i motionen om svensk utvecklingspolitik ärfred och säkerhet direkt beroende av demokratins öde i olika länder.Riksdagen bör därför formulera om de mål för östsamarbetet som regeringenbeskriver i propositionen (att främja en hållbar utveckling, fördjupadintegration och partnerskap i och dess omgivningar, utifrånbehoven i samarbetsländerna och med utnyttjande av den svenskaresursbasen) så att det tydligt framgår att målet om att skapa en demokratiskkultur är avgörande för möjligheterna att uppnå de övriga. Det bör riksdagenge regeringen till känna.Regeringen föreslår i propositionen att det tidsbegränsadesamarbetet med bör övergå i ett permanent anslagfrån och med . ekonomiska vårproposition beräknas dettaanslag uppgå till , att jämföra med anslagen och2003 som där uppgår till 600 respektive . Det ärvisserligen bra att anslaget permanentas. Däremot är det oklart varför det drasner så pass kraftigt. Regeringen bör återkomma med klarare och mer utförligamotiv till varför östbiståndet kommer att skäras ner kraftigt från och med år2004, vilket bör ge regeringen till känna.Asyl- och migrationspolitisk kompetens samtgränsbevakning och insatser för stärkt yttregränskontrollRegeringen lyfter i propositionen fram asyl- och migrationspolitiskkompetens samt gränsbevakning och insatser för stärkt yttre gränskontrollsom viktiga områden för säkerhetsfrämjande stöd. anser attdet är angeläget att stödja en uppbyggnad och stärkande av rättssystemeni länderna i . Häri bör givetvis även ingå stöd tillatt förbättra ländernas asylsystem i syfte att skapa ökad rättssäkerhet iasylprocessen samt humanare flyktingmottagning.Det finns emellertid anledning att i ett större sammanhang ställa frågan vadett ökat samarbete på det migrationspolitiska området egentligen syftar till.Vilka resultat vill regeringen uppnå och vilka resultat har uppnåttsinom ramen för detta samarbete?Svenska biståndspengar skall inte användas som ett medel för att försökaförhindra att människor på flykt tar sig till vårt land. Däremot bör ensamordnad bistånds- och flyktingpolitik användas för att bidra till attförebygga och/eller undanröja orsaker till flykt och påtvingad migration. Dethandlar i dessa sammanhang emellertid om utvecklingstendenser på mycketlång sikt, varför sådana insatser inte kan ställas mot en fortsatt generösmottagning av asylsökande i vårt eget land. u-landsbistånd riktas ochskall i hög grad riktas till de fattigaste länderna och endast i litenutsträckningtill de länder, varifrån det stora flertalet asylsökande från tredje världentillEuropa kommer.Regeringen bör återkomma till med en utförlig redogörelse förvilka konkreta resultat som uppnåtts inom ramen för det migrationspolitiskasamarbetet med . Det bör ge regeringen tillkänna.Mänskliga rättigheterFolkpartiet liberalerna anser att regeringen borde ha tagit ett helhetsgreppom frågor som rör respekten för de mänskliga rättigheterna i länderna iCentral- och . En rad frågor belyses visserligen i propositionen,men vi anser att dessa är av sådan vikt att de borde tillägnats störreuppmärksamhet. De områden vi i huvudsak syftar på är:Avskaffande av dödsstraffetMinoriteters rättigheterFunktionshindrades rättigheterMänniskohandel - Kvinnors rättigheterBarns rättigheterHomosexuellas rättigheterSituationen i fängelserAvskaffande av dödsstraffetNästan alla de central- och östeuropeiska länderna har avskaffatdödsstraffet. Detta beror mycket på EU:s och framför alltEuropaparlamentets, genom den tidigare folkpartistiske , idoga arbete. I fortsätter dockavrättningarna, men uppgifter om dödsdomar och avrättningar räknas somstatshemlighet. Det är angeläget att regeringen utövar alla möjliga medeloch påtryckningar som krävs för att dödsstraffet även skall avskaffas iVitryssland.Minoriteters rättigheterEn viktig del av utvecklingssamarbetet med börvara att främja respekt för minoriteters rättigheter. De flesta av de central-och östeuropeiska länderna har stora etniska, språkliga eller religiösaminoriteter på sina territorier. Minoritetsfrågan uppkommer beträffandeutbildning, religion och likhet inför lagen. Rätten att användaminoritetsspråk är också en stridsfråga.Många länder har vidtagit åtgärder för att förbättra minoriteternassituation, bland annat genom att ratificera internationellamänniskorättsinstrument, som ramkonventionen om nationellaminoritetsgrupper. pågår dock en omfattande diskriminering avolika minoritetsgrupper i vissa länder.Diskriminering och fördomar drabbar fortfarande i hög grad romer iSlovakien, , , och . Romerna har mycketlägre levnadsstandard och en oproportionerligt hög andel arbetslösa ochanalfabeter. Tillgång till utbildning, sysselsättning och offentliga tjänsterhindras ofta. Det finns vissa tecken på systematisk segregering, till exempelgenom att man ibland felaktigt skickar romers barn till särskolor förförståndshandikappade.Nya lagar om medborgarskap har förbättrat situationen för personer(huvudsakligen ryssar) som inte är medborgare i och . Alla detre baltiska staterna måste hitta en rättvis balans mellan att legitimt främjadenationella språken och att respektera användningen av minoritetsspråk.Kravet på att kunna det nationella språket för att få vissa jobb eller för attblimedborgare riskerar att missbrukas för diskriminering.Sverige bör ge minoriteter och deras rättigheter större uppmärksamhetinom ramen för utvecklingssamarbetet med Central- och Östeuropa.Funktionshindrades rättigheterMellan två och tre miljoner människor i lever påinstitutioner. Många gör det enbart för att de ej passar in i samhället ochgöms därför undan. Det finns flera orsaker till varför människor hamnarpå institution. Ett svårt funktionshinder, en psykisk sjukdom, ettannorlunda beteende än vad som anses vara normalt kan vara skälet.Därmed lever många funktionshindrade människor i Central- ochÖsteuropa i mycket utsatta situationer.Att vara funktionshindrad innebär inte enbart avsaknad av nödvändigaresurser för det dagliga uppehället, utbildning och hälsovård. innebärdet också att inte bli sedd som fullvärdig medborgare vad gäller delaktighet isitt lands politiska, sociala, kulturella och ekonomiska liv. På så vis ärfunktionshindrade människors marginalisering och diskrimineringfullkomnad. Funktionshindrades situation, särskilt de som lever på institution,bör uppmärksammas i högre grad inom ramen för utvecklingssamarbetet medCentral- och . Det är angeläget att verka för att avvecklainstitutionerna så att människorna som lever där ges möjlighet att leva ettmänskligt och värdigt liv.Människohandel - Kvinnors rättigheterHandeln med flickor och kvinnor är ett växande problem. I är detframför allt östeuropeiska och ryska kvinnor som förs till olika länder iEuropa för att där tvingas arbeta som prostituerade. En del av kvinnornahar av sina familjer sålts till handlare, andra kvinnor har kidnappats avhandelssyndikat. Frivilligorganisationer rapporterar om flera exempel påkvinnor från EU som kidnappas och säljs till andra världsdelar.Bara inom har handel med kvinnor som säljs som sexslavar underde ökat dramatiskt. I är handeln med kvinnor klart styrdav professionella internationella ligor och utgör en stor del av denorganiserade brottsligheten. Många av kvinnorna har sålts till bordeller i EU-länderna, medan andra kvinnor hamnar i sexindustrin i andra länder. FleraEU-länder används också som genomfartsländer för handeln. Sedan några årtillbaka finns det konventioner som förbjuder handel med kvinnor och barn.På grund av brottets internationella karaktär är det emellertid ofta mycketproblematiskt att upprätthålla bestämmelserna, då nationella domstolar oftasaknar befogenheter att vidta åtgärder. Det är angeläget att inomramen för utvecklingssamarbetet med i högre graduppmärksammar detta problem och att åtgärder vidtas syftande till attbekämpa handel med kvinnor. Informationskampanjer som riktar sig motpotentiella offer kan här t ex vara betydelsefullt. Regeringen bör vidare seöver gällande straffsatser för dem som bedriver denna form av kriminellverksamhet.Barns rättigheterI flera länder i finns fortfarande många barn somlever under oacceptabla förhållanden, på institutioner eller på gatan.Rädda barnen beskriver i den utkomna rapporten, "Unfinishedbusiness - EU enlargement and child rights", villkoren för barn sommycket problematiska. Romska barn sägs vara särskilt utsatta. 60-80procent av de barn i som lever på institution eller på gatan är,enligt , romer. Situationen är ungefär densamma i ländersom , och . Romska barn placeras påspecialskolor för barn med inlärningssvårigheter ellerutvecklingsstörningar.Ett annat problem som beskrivs i rapporten är den ökade sexuellaexploateringen av barn. Detta gäller såväl barnprostitution, människohandelsom barnpornografi. Regeringen bör inom ramen för utvecklingssamarbetetmed rikta ökad uppmärksamhet på barnens situation,särskilt de som är i minoritet, samt öka insatser som syftar till att stärkabarnens rättigheter. Det bör ge regeringen till känna.Homosexuellas rättigheterSituationen för homosexuella är på vissa håll i Central- och Östeuropamycket problematisk. De flesta länder har visserligen upphävt sina förbudmot homosexualitet, men fortfarande kommer många rapporter omdiskriminering, våld och till och med mord. I är det än idagförbjudet att öppet visa sin homosexualitet.Detta är ytterligare ett område där inställningen ofta bygger på okunskapoch fördomar. De åtgärder som vidtagits av flera länder i Central- ochÖsteuropa för att ge rättsligt skydd åt homosexuella är välkomna. Å andrasidan har den rumänska regeringen inte gett något skydd åt personer somangripits. har inte heller upphävt de artiklar i somkriminaliserar homosexualitet, och flera personer sitter fortfarande i fängelsepå grundval av dessa artiklar.Arbetet med att stärka de homosexuellas rättigheter inom ramen förutvecklingssamarbetet med måste intensifieras ochstärkas, vilket bör ge regeringen till känna.Situationen i fängelserFörhållandena i fängelser och häkten är på vissa håll i Central- ochÖsteuropa mycket bristfälliga och ligger alltjämt under internationellaminiminormer. Fångar utsätts inte sällan för grym och förnedrandebehandling. Det är angeläget att inom ramen förutvecklingssamarbetet med verkar för att förbättrafängelseförhållandena så att människorna som lever där ges enmänskligare och mer värdig behandling.Stöd till det civila samhälletDet bistånd som förmedlas via enskilda organisationer och folkrörelserhar stor betydelse för att stärka det civila samhället i mottagarländerna.Folkpartiet liberalerna förespråkar att en större del av biståndet förmedlasgenom enskilda organisationer. Den ökning som skett avfolkrörelsebiståndet till de demokratiska krafterna i är ett braexempel som bör fortsätta att främjas.Vi vill rikta särskild uppmärksamhet på det bistånd som går genompartinära organisationer. Detta stöd spelar en viktig roll för uppbyggnaden avdemokrati och pluralistiska partisystem.Det är av stor vikt att de projekt som drivs inom ramen för de partinärastöden är frikopplade och fortsätter att vara oberoende av Sidas projekt, vilketriksdagen bör ge regeringen till känna. delar inte regeringensuppfattning i propositionen om att det partinära biståndsprojekten börkoordineras med övrigt demokratifrämjande stöd som finansieras överanslaget.MiljöMiljöproblemen i och övriga Öst- och är mycketstora. med dess unika ekosystem fortsätter attnedsmutsas genom utsläpp och läckage från samtliga av de berördaländerna, och räknas som ett av de mest förorenade havsområdena ivärlden. Även vårt gemensamma luftrum tillförs utsläpp som starkt bidrartill försurning av våra skogar och marker. För att minska och på siktkunna stoppa utsläppen kring och till krävs gemensammalösningar mellan berörda länder och samarbete över gränserna.Många viktiga steg har tagits i Östersjöstaterna för att minska utsläppen avmiljöföroreningar. Bland annat har halterna av en del farliga miljögifter somPCB och DDT minskat, även om riskerna absolut inte får negligeras.Många stora och svåra problem återstår fortfarande att lösa. Vi är 85miljoner människor som bor kring och som deomvälvande förändringarna i ger möjlighet attförbättra miljösituationen så skapas nya miljöproblem i de växandeekonomiernas kölvatten. Några av de mesta akuta och allvarliga problemensom algblomning, miljögifter och övergödning visar att balansen är rubbad.När det gäller utsläpp från jordbruk och industrier är dessa lika höga somför . Om vi skall kunna rädda måste jordbruket minskasina utsläpp. Stödsystemet för jordbruket måste ändras så att man intepremierar ett kemikalieutsläppande jordbruk.EU är och kommer att vara ett mycket viktigt instrument för att lösa degränsöverskridande miljöproblemen, och vi menar att EU har potential att blivärldens bästa miljöorganisation. Som medlem av EU har inflytandeöver den gemensamma miljöpolitiken. Utsläppen kring krävergemensamma lösningar på framför allt EU-nivå men även på nationell nivå.Den bästa miljöinsatsen för att stärka är att arbeta för attvåra grannländer blir medlemmar av EU. måste verka för attÖstersjösamarbetet effektiviseras. Vi anser att samarbetet handlar förmycket om former och för lite om efterlevnad av gällande överenskommelser.Vidare anser vi att bör verka för en lag om miljölots på allalastfartyg som trafikerar . För att minska utsläppen av olja ochmiljögifter är införandet av sanktioner vid överträdelser mot bestämmelser enannan viktig åtgärd. För att det skall vara möjligt krävs att alla länder kringÖstersjön har mottagningshamnar för förorenat vatten.Vi menar att initiativ bör tas inom ramen för Östersjösamarbetet för attåstadkomma hårdare krav på sjöfarten och för att omläggningen avjordbruksstöden inom EU påskyndas. Det långsiktiga arbetet med att förbättraÖsterjöregionen måste ha som syfte att förbättra naturmiljön, kulturmiljönoch de sociala förhållandena runt . Sekretariatet för Östersjörådetskall koordinera och initiera insatser för att uppfylla Agenda 21.Sveriges regering bör göra större insatser för att förbättra kärnsäkerheten iRyssland och övriga istället för att avveckla säker ochmiljövänlig kärnkraft på hemmaplan.