ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Fi255 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi255av ()Fastighetsskatten till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fastighetsskatten. Barns möjligheter att bo i barnvänlig miljö I regeringsförklaringen deklarerade statsministern att Barnen ska stå främst. Emellertid blir barnfamiljernas disponibla inkomst kraftigt beskuren genom skatten på barnens boende. Barnens föräldrar får därför i fortsättningen sämre möjligheter att skapa en acceptabel tillvaro för sina barn. De flesta barnfamiljer, boende i småhus, lever med så små marginaler att resultatet blir att barnbidraget kommer att konfiskeras och återlämnas till staten. Höjda taxeringsvärden kan ge en skattechock meddelas kort i ett pressmeddelande från . Förändringen av taxeringsvärdena visar stora skillnader över landet. Medan en villaägare i får sina taxeringsvärden sänkta så får en villaägare i ett medeltaxerat hus i sina taxeringsvärden höjda . I de flesta av dessa fastigheter bor barn. Resultat av förändrad inkomst eller ökade andra bidrag kommer inte att förbättra familjens ekonomi, eftersom fastighetsskatten kommer att äta upp eventuella standardsökningsförsök. Skattehöjningsvilliga politiker glömmer eller struntar i att skatterna påverkar vanliga människors självkänsla och vardagsliv. Utan fastighetsskatt skulle de enskilda familjern ha möjlighet att själva betala sin boendekostnad. är det åtskilliga boende som först betalar fastighetsskatt och sedan får bostadsbidrag eller hyresbidrag över kommunernas socialbidragsbudget. En minskad/avskaffad fastighetsskatt skulle därför minska rundgången mellan skatter och bidrag. Fastighetsskatten betalas med redan beskattade pengar. Den är omöjlig att kalkylera med, eftersom den inte baseras på de egna boendekostnaderna utan på marknadsvärdet, dvs. vad någon annan i närheten har haft råd att betala för sitt hus. Som om det inte var nog med fastighetsskatten som drabbar de boende, kommer också förmögenhetsskatten att drabba många familjer då de i ett penndrag blivit förmögna på papperet. Fastighetsskatten förhindrar också tillväxt i attraktiva och tillväxande områden, såsom stora städer och attraktiva turistområden. Det kan även gälla barnfamiljer som har fått flytta på grund av arbetsbrist. En ny framtid hotas då dels av att bostäder blir väldigt dyra, dels av att boendekostnaderna, inklusive fastighetsskatten, för en barnfamilj kan bli i det närmaste oöverstigliga och att barnens behov utöver tak över huvudet får stå tillbaka. Finansministerns råd till förtvivlade husägare och barnfamiljer är att låna till fastighetsskatten. Ett horribelt uttalande, som förnedrar de förtvivlade människor, som ser få eller ens några möjligheter till inkomstförbättring. Man föreslår sedan en begränsningsregel som skall minska de värsta effekterna. Marginaleffekterna förstärks och fastighetsskatter kommer att stiga med inkomsten. Detta strider direkt mot regeringens ambitioner att minska marginaleffekterna och kommer att drabba barnen eftersom deras föräldrar inte kan hitta något sätt att förstärka familjens ekonomi.
mot · GP02Fi256 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi256av ()Anslaget till EU Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslaget till EU och att nationella krav ställs vid erläggandet av avgiften till EU. Motivering Vi känner alla till att politikerföraktet är utbrett. Vi vet att det finns en ganska stor skepsis, hos många, till EU och vårt medlemskap och vad det kostar, för , att vara medlem. Medias fokusering på små detaljer, som storleken och böjningen av bananer, om vi svenskar skall få snusa eller ej och annat, som politiker knappast kan ha med att göra, har också varit negativt för det svenska medlemskapet. De många turerna kring EU-ledamöternas reseförmåner/villkor har också varit negativa. EU framstår, med all rätt, som en gigantisk byråkrati som lever ett liv långt ifrån vad som brukar kallas verkligheten. Den cirkus som fanns kring i gjorde inte att föraktet minskade även om fokuseringen skedde kring ämnet kravaller. Själv är jag EU-anhängare, men också anhängare av att våra skattepengar används på ett förnuftigt sätt. Här är det tveksamt om man kan påstå att skattepengarna används riktigt. Denna motion handlar bl a om de dubbla arbetsplatser som finns för ledamöter. Dels finns en parlamentsbyggnad i , dels i den franska staden . Lägg också till att finns i . Byggnaden i används sällan; det handlar . Vi vet att det finns ett nytt EU-hus i . Så långt är allt OK. Ett nytt hus har också invigts i . Hyran för EU är, enligt uppgifter från , ca ! Lägg därtill flyttkostnaderna mellan och då ledamöter, ett stort antal tjänstemän och andra skall flytta, packa ned allt och byta arbetsplats för någon vecka. Bara resorna och transporten av ledamöternas handlingar (i speciella transportlådor) samt tjänstemännens pendlande kostar, enligt uppgift, . Nog kan skattebetalarnas pengar användas bättre. Jag har som ledstjärna att skattebetalarnas pengar skall användas på ett förnuftigt sätt. Men frågan är om detta är vettigt. Personligen tror jag att det arbetssätt, som finns inom EU, knappast minskar det politikerförakt som vi alla borde arbeta för att bekämpa. Jag menar att svenska staten vid erläggandet av den stora EU-avgiften borde ställa krav på dess användande.
mot · GP02Fi258 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi258av m.fl. (s)Statliga fastighetsbolag, studentbostäder m.m. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om nya ägardirektiv till de statliga fastighetsbolagen i syfte att öka byggandet av studentbostäder och mindre hyresrätter. Motivering Den svenska högskolan har byggts ut kraftigt. Detta har medfört att många som annars inte hade fått utbildning nu ges möjlighet att studera. Tyvärr har beståndet studentlägenheter inte byggts ut i samma takt. Detta medför en hel del problem för de många ungdomar som står utan lägenhet. I takt med att det tillkommer fler platser på landets högskolor och universitet har eleverna fått allt svårare att hitta någonstans att bo. I de större städerna, där problemen är som störst, har man inte planerat utbyggnad av studentbostäder i samma takt som ökningen av antalet utbildningsplatser. De som får bostad snabbt är i första hand de som har goda kontakter eller föräldrar som kan betala insatsen, hyran och/eller gå i borgen. Andra studenter kan i vissa fall inte ens tacka ja till sin utbildningsplats då de inte har någonstans att bo. Somliga studenter inleder sin studietid med att flytta runt mellan kompisar. Inte sällan går all fritid åt till att jaga efter en lägenhet. Detta leder till svårigheter att sköta sina studier. Det kan konstateras att man inte klarar de problem som finns för ungdomar på bostadsmarknaden. Marknaden är inte intresserad av ungdomar med lägre inkomster, eftersom det inte ger tillräckligt stora vinster att satsa på bostäder åt dessa. Samhället måste därför i större utsträckning ta ett ansvar och se till att dessa ungdomar får någonstans att bo. Visst innebär det kostnader, men det kan ses som en investering för att andra satsningar ska få genomslag, som till exempel utbildningssatsningen. Hur går det med den om studenterna inte har någonstans att bo? Hur får vi upp barnafödandet om unga människor inte hittar en egen bostad? Vem vill bo kvar hos sina föräldrar med sitt lilla barn för att man inte har råd med en egen bostad? Samhället kan ta sitt ansvar på flera sätt. Kommunerna har huvudansvaret för bostadsförsörjningen, men även staten har sitt ansvar. har detta främst tagits genom det statliga investeringsstödet. En annan metod som inte diskuterats nämnvärt är att använda sig av den fastighetsförvaltning som svenska staten ansvarar för genom sina bolag , , Vasallen och Akademiska Hus. ansvarar dessa bolag för förvaltningen av statens kommersiella lokaler. I ägardirektiven finns förutom en beskrivning av detta övergripande syfte också avkastningskrav och andra ekonomiska krav. Det bör vara möjligt att ändra i ägardirektiven så att staten genom sin fastighetsförvaltning också bidrar till försörjningen av små hyreslägenheter och studentbostäder särskilt i storstadsområdena. Detta kan medföra att avkastningskraven måste justeras ned, åtminstone i dessa delar. Det kan vara ett bidrag från statens sida i en social bostadspolitik. () () () () () ()
mot · GP02Fi260 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi260av m.fl. (fp)Samhällsekonomi och finansförvaltning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stopp för planering av folk- och bostadsräkningen. anvisar till 1:7 Folk- och bostadsstatistik för mindre än vad regeringen föreslagit eller således . Motivering har motsatt sig en registerbaserad folk- och bostadsräkning. Folk- och bostadsräkningen har successivt skjutits framåt i tiden. Det bör bli ett slut på det. Den bör inte genomföras alls. Anslaget 1:7 bör därför utgå i sin helhet, inklusive anslagssparandet. Gotab, 2001 () () ()
mot · GP02Fi261 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi261av ()Kommunernas balanskrav Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas balanskrav. Motivering Landets kommuner är tvungna att uppvisa budgetar i balans. Det är en bra och nödvändig reform. Det tvingar kommunerna att bedriva verksamheten på ett sådant sätt att verksamheten är långsiktigt ekonomiskt hållbar. Kortsiktig lokal överbudspolitik försvåras och medborgarnas tilltro till kommunernas förmåga att även erbjuda välfärdstjänster stärks. Kommunernas kredittrovärdighet gentemot exempelvis banksystemet stärks också. Ett problem med systemet är dock att det också reglerar åt andra hållet, dvs begränsar möjligheten att bedriva verksamheten med överskott. Detta är i grunden tveksamt. Om en kommuns folkvalda vill spara för kommande behov bör det finnas möjligheter därtill. Det kan handla om en större investering som kan förutses eller om att skapa en bättre beredskap för exempelvis arbetslöshet till följd av en kommande konjunkturnedgång. Därför bör regleringen kring krav på balans i kommunernas budgetar ändras.
mot · GP02Fi262 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi262av och ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Sjätte behov av samma utlandsmandat som övriga AP-fonder. Motivering I proposition 1999/2000:46 AP-fonden i det reformerade pensionssystemet föreslogs i en bred förankrad överenskommelse en effektiv förvaltning av pensionsmedlen. Eftersom den ligger utanför de regelförändringar som föreslogs i denna proposition, måste vissa förändringar vidtas även för Sjätte del. har, under den korta tid som den varit verksam, fått en stark ställning på marknaden. Detta gäller inte minst satsningen på den operativa verksamheten i direktinvesteringar i små och medelstora företag. Det är därför av stor vikt att arbetet med etablering av regionkontor fortsätter, vilket naturligtvis måste ske med höga krav ställda på kompetens och kvalitet, så att löntagarnas pensionspengar även från dessa företag ska bidra till en positiv utveckling av de små och medelstora företagens utveckling. För att kunna fullfölja dessa indirekta investeringar långsiktigt krävs att även får samma form av utlandsmandat som de övriga fonderna. Med en ökande internationalisering är det viktigt att även kan arbeta på den internationella arenan. Då allt fler företagsförvärv som sker betalas med aktier, innebär detta att Sjätte ägande successivt kommer att minska i dessa företag. () ()
mot · GP02Fi263 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi263av m.fl. (c)Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Förslag till riksdagsbeslut anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt uppställning: Anslag, tkr Regeringens förslag Anslagsförändring 1:2 157 268 -2 000 1:6 394 439 -12 000 1:7 Folk- och bostadsräkning 78 000 -45 000 1:10 12 057 -12 057 1:12 Utvecklingsarbete 17 370 -17 370 2:1 141 853 -9 000 2:3 : Förvaltningskostnader 252 875 -10 000 Summa för utgiftsområdet 8 754 408 -107 427 Anslagsberäkning Inom utgiftsområdet görs besparingar på myndigheters administration. Anslagen för , och minskas med 2, 12 respektive . motsatte sig införandet av . Anslaget 1:10 bör därför avvecklas. anser att verksamhetsutveckling samt utvecklingsinsatser för myndigheters ledning bör rymmas inom respektive myndighets ramanslag. Anslaget 1:12 Utvecklingsarbete bör därför avvecklas. Statens kostnader för statsskuldsräntorna ligger vid sidan av utgiftstaket. provisionskostnader för kronskulden ligger däremot inom det fastställda utgiftstaket. budgetalternativ innebär en ökad amortering på statsskulden, vilket medför ett lägre lånebehov. anser att anslaget 2:3 : Förvaltningskostnader därmed kan minskas med . anser att det bör genomföras en folk- och bostadsräkning, bland annat för att kunna utgöra underlag för forskning som behöver befolkningsstatistik i långa obrutna tidsserier. Eftersom folk- och bostadsräkningen har senarelagts har ett stort reservationsbelopp byggts upp på anslaget. Vi bedömer att de reserverade och anslagna medlen överstiger anslagsbehovet för att genomföra en registerbaserad folk- och bostadsräkning. En engångsvis indragning om 45 miljoner görs därför på anslaget 1:7 Folk- och bostadsstatistik. () () () () ()
mot · GP02Fi265 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi265av m.fl. (s)Hyressättning för statliga institutioner Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att pressa hyrorna i statliga institutioner. Motivering Lokalhyrorna i storstäderna och då framför allt i är mycket höga. måste ta ställning till om ett visst läge är så attraktivt att de ska betala den höga hyran. Så måste det fungera i en marknadsekonomi. För statliga institutioner förhåller det sig dock annorlunda. Det kan inte vara rimligt att en väsentlig del av deras anslag ska gå till hyran i attraktiva lägen i . Ett aktuellt exempel är . Den fick en kraftig hyreshöjning, vilket tas från nämndens ordinarie budget. Det är naturligtvis inte möjligt att genom regleringar begränsa hyreshöjningarna. Lösningen måste i stället vara att institutionerna undersöker möjligheterna att hitta lokaler i andra delar av eller kanske till och med på andra orter som kan erbjuda lägre lokalhyror. Bara det faktum att fastighetsägarna blir medvetna om att hyresgästerna har alternativ kan få en dämpande verkan. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur de statliga institutionerna ska kunna pressa sina hyreskostnader enligt den modell som har beskrivits här. () () () ()
mot · GP02Fi266 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi266av ()Inkomstgolv Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av inkomstgolv. Motivering Det är rimligt att nuvarande generation själv betalar sina egna åtaganden. Att skjuta kostnader på kommande generationer är i högsta grad omoraliskt. Det begränsar våra barns handlingsutrymme och deras möjligheter att själv forma sin framtid. Därför var den politik som fördes under det tidiga 90-talet i högsta grad oansvarig och barnfientlig. andra hälft har den politiken ersatts av en i högsta grad ansvarstagande politik. kom siffror som visar att inneburit stora avbetalningar på statsskulden. Mer än har bördan lättats från kommande generationers axlar. Först och främst är naturligtvis detta resultatet av en mer ansvarsfull regeringspolitik med motsvarande stöd i . Denna skillnad torde kunna förklaras genom en starkare ideologisk omsorg om offentliga välfärdssystem och fördelningspolitik hos den nuvarande regeringen. En annan förklaring är förstås den förda regeringspolitikens framgång i kampen för ökad sysselsättning. Ett verksamt hjälpmedel i kampen för bättre budgetdisciplin har varit de så kallade utgiftstaken som underlättat att hålla emot obalanserade krav på utgiftsökningar vid en snabb konjunkturuppgång. Det finns all anledning att värna denna reform. har en budget inte bara en utgiftssida. På motsvarande sätt finns en inkomstsida som kan användas för överbudspolitik. Flera av de nuvarande oppositionspartierna föreslår stora skattesänkningar. I några fall tycks finansieringen väldigt tveksam. Risken finns därför att dessa stora, ofta ansvarslösa, skattesänkningar på nytt kan undergräva budgetbalansen. Det finns därför all anledning för regeringen att återkomma till med förslag om reglering av inkomstgolv i enlighet med motsvarande reglering för utgiftstaken. Därigenom skulle dels inkomstsidan mer lyftas upp till offentlig debatt, dels skulle det tvinga fram mer av sammanhållna majoriteter för hela förslag, inte bara enskildheter, när det gäller skatter.
mot · GP02Fi268 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi268av m.fl. (v, c, fp, mp)Hiv/aids-preventionen 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att permanenta det specialdestinerade statliga anslaget till den preventiva verksamheten mot hiv/aids. 2 Motivering Det är viktigt att det redan i budgetpropositionen specialdestinerade statliga anslaget till hiv/aids-prevention i storstadsregionerna även fortsättningsvis kommer att finnas med. Vi anser även att detta specialdestinerade anslag tills vidare skall vara ett permanent område i det statliga anslaget, vilket bör ges regeringen till känna. Trots närmare över två decenniers hiv-prevention smittas ett väsentligt antal personer i av hiv till följd av oskyddade sexuella kontakter. Indikationer finns på att antalet hiv-smittade ökar även i gruppen män som har sex med män. Detta är alarmerande och att i detta läge rusta ner hiv-preventionen vore direkt förödande. måste fortsätta bedriva en aktiv hiv-prevention direkt riktad mot de mest utsatta grupperna, av vilka män som har sex med män är en. Vi ser också med stor oro att FHI:s hiv/aids-anslag minskat med som är tänkta att föras över till byggnationen av det nya huset för aporna. Men vi förutsätter att regeringen kommer att agera för att den hiv-prentiva verksamheten där frivilligorganisationerna erhåller bidrag från FHI inte kommer att påverkas. Vi anser således att det specialdestinerade statliga anslaget, de s.k. öronmärkta storstadspengarna, till den hiv/aids-preventiva verksamheten ska bli en permanent anslagspost. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening. () () () () () () () ()
mot · GP02Fi269 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi269av ()Dieselbeskattningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skatten på diesel. Motivering I årets budgetproposition föreslås en höjning av dieselskatten med /liter. Detta innebär en skattehöjning på ett redan dyrt drivmedel till traktorer och kommer påtagligt att öka kostnaden för vårt jordbruk. På , där jordbruket är en mycket viktig del av näringslivet, kommer en höjning att ytterligare försämra en redan dålig lönsamhet inom denna för viktiga näringsgren. Det finns tidigare beräkningar som visar att den höga dieselskatten i medför att kostnaderna för det gotländska jordbruket är högre än vad som är fallet i våra konkurrentländer. Förhoppningen var att årets budgetproposition, med hänsyn till tidigare löften till jordbruk, skulle föreslå en minskning av dieselskatten så att det skulle bli rimliga konkurrensförhållanden för vårt jordbruk. I stället föreslås en ytterligare höjning av dieselpriset, med följd att det blir dyrare att köra traktor för att till exempel mekaniskt bekämpa ogräs. För att i någon mån begränsa kostnaderna måste brukaren överväga andra alternativ till ogräsbekämpning. Ett alternativ till mekanisk bekämpning är en ökad användning av kemiska bekämpningsmedel genom besprutning. På har den ekologiska odlingen relativt stor omfattning och har fungerat bra, men en förutsättning för ekologisk odling är att ogräs uteslutande bekämpas mekaniskt. I och med höjningen av dieselskatten kommer detta förfarande att bli dyrare och odlingen därmed olönsam, och då måste naturligtvis jordbrukaren ändra inriktningen av sitt jordbruk.
mot · GP02Fi270 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Fi270av ()Skatt på handelsgödsel Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om sänkt skatt på handelsgödsel. Motivering har löfte lämnats till jordbruksnäringen att skatten på handelsgödsel skulle återföras till jordbruket. Detta är angeläget för att vårt jordbruk skall ha samma förutsättningar som jordbruket i andra länder, som konkurrerar med svenskt jordbruk. Det rimliga är att skatten på handelsgödsel sänks. Den nu valda vägen, att den skatt som inbetalas därefter på annat sätt skall återföras, är både krånglig och onödig. Det skapar självfallet en helt onödig byråkrati att först kräva in skatt för att sedan utforma ett regelverk för återbetalning, med ansökningsförfarande och uppbyggande av en kontrollapparat. Årets budgetproposition gör det hela än svårare genom att införa motprestationskrav, som kan vara såväl svåra att uppfylla som att kontrollera. Därtill ska läggas att inte hela det utlovade beloppet kommer att återföras, utan att en del av den inbetalda skatten tydligen kommer att innehållas av staten och att återbetalningsadministrationen sannolikt kommer att lägga beslag på en betydande del. Vårt jordbruk belastas av merkostnader, som inte drabbar jordbruk i andra länder, och därför behövs naturligtvis inte mer beskattning och byråkrati utan lägre skatter för att få en rimlig lönsamhet.