mot · GP02Bo219 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo219av m.fl. (v)Bostadsbidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändring av bostadsbidragen med hänsyn till inkomst- och boendekostnadsutveckling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda införandet av en godtrosparagraf. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda frågan om återbetalningskrav vid tillfälliga inkomster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns kapital och kapitalinkomster. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om försäkringskassornas tillgång till kontrolluppgifter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda konsekvenserna av åldersgränsen och återkomma med förslag till ändringar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över effekterna av ytnormen. Analys och översyn av gällande regler Bostadsbidragen skall vara ett bostadspolitiskt instrument med uppgift att ge ekonomiskt svaga hushåll möjligheten att efterfråga goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bidraget skall ge ett skydd när hyran är för hög i förhållande till inkomsten och därmed ge hushållen en möjlighet att efterfråga bostad efter behov och inte enbart efter betalningsförmåga. har de fattiga barnfamiljernas ekonomiska villkor försämrats och otryggheten har ökat. De fattiga hushållen har inte ökat i antal , men de har blivit fattigare. Många hushåll har permanenta svårigheter vad gäller den ekonomiska situationen. Barnfamiljer som är beroende av bostadsbidrag har gått från att vara fattiga arbetarfamiljer till ensamstående kvinnor och invandrarfamiljer närmare vart tionde barn växer upp under knappa ekonomiska villkor. Små förändringar i bostadsbidragets storlek, hyra eller inkomst kan få förödande konsekvenser för en fattig familjs hushållsekonomi återbetalningskrav är ofta rena katastrofen. Bidragen har utretts tillsammans med övriga familjepolitiska stöd. I avvaktan på regeringens proposition fortsätter kostnaderna för bostadsbidragen att sjunka, långt utöver vad som beräknades bli fallet när bostadsbidragsreglerna ändrades . De ändringarna hade, som en del av saneringen av statens finanser, som huvudsyfte att få stopp på kostnadsutvecklingen. Det finns anledning att uppmärksamma att besparingarna av förändringarna beräknades uppgå till , men att det verkliga utfallet pekar på en minskning med totalt . Enligt budgetpropositionen 2002 kommer minskningen av kostnaden att fortsätta och kommer kostnaderna att sjunka med ytterligare . Naturligtvis är det ingen självklarhet att kostnaderna för bostadsbidragen skall öka tvärtom kan det ses positivt om färre människor blir beroende av bidrag för att klara sin försörjning. Att minska kostnaderna för bostadsbidrag genom sänkta boendekostnader och/eller ökade löner och minskad arbetslöshet är det naturliga målet för den boendepolitik förespråkar. Regeringen förklarar kostnadsminskningen enbart med ökade reallöner och stigande sysselsättning och blundar för det faktum att bostadsbidragsreglerna samt yt- och inkomstgränserna också är skäl till de minskade kostnaderna. Resultatet av Bostadsbidrag visade att bostadsbidraget numera fått en prägel av ensamförälderstöd i framför allt hyresrätt, och att familjer med två inkomsttagare och flera barn alltmer sällan får bostadsbidrag, trots att försörjningsbördan ökar ju fler barn familjen har. Det senare kan förklaras med att bostads- och inkomstgränserna varit oförändrade . För att bostadsbidraget inte skulle urholkas, höjdes dessa gränser , i takt med boendekostnads- och inkomstökningarna. De oförändrade inkomstgränserna har därför främst drabbat familjer med två inkomsttagare. De hushåll som får del av bostadsbidragen har låga inkomster och få barn; 1999 var genomsnittsinkomsten för ensamstående ca och för samboende . Av de ensamstående föräldrarna utgör kvinnorna . Bostadsbidragssystemet gör ingen åtskillnad mellan kvinnor och män. De olikheter som kan konstateras bland annat i fråga om antal bidragstagare beror i första hand på att fler ensamstående kvinnor än män har hemmavarande barn och att den bidragsgrundande årsinkomsten skiljer sig mycket mellan de båda grupperna. Regeringen bör utifrån analys återkomma med förslag till förändring av bostadsbidragen som tar större hänsyn till både inkomstutvecklingen och boendekostnadsutvecklingen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett stort problem i dagens bostadsbidragssystem är risken för stora återbetalningar på grund av svårigheten att förutse inkomsterna . Att sätta tilltro till ökad information om regelverket som ett medel att komma tillrätta med den mycket låga träffsäkerheten är att underskatta problemet. förslag om att införa en skälighetsbedömning huruvida den återbetalningsskyldige borde ha insett att hon eller han var anmälningsskyldig skulle underlätta situationen men är inte en tillräcklig åtgärd. Så sent som ansåg samma riksförsäkringsverk att konsekvenserna av nuvarande bidragssystem kan synas oskäliga för dem som har stora skillnader i sina inkomster, t.ex. studenter, socialbidragstagare och arbetslösa. Statistiken för vilka hushåll som får bostadsbidrag visar att av barnfamiljerna tillhör någon av de nämnda kategorierna, och av ungdomar utan barn är det . Det bekräftar i högsta grad att konsekvenserna av det nya systemet är oskäligt för vissa grupper. är träffsäkerheten låg och av bostadsbidragstagarna fick återbetalningskrav under det första avstämningsåret. Skälen är bland annat de nämnda. Förslag till åtgärder lämnar här en rad förslag till förändringar av nuvarande bostadsbidragsregler för att öka träffsäkerheten i systemet och öka måluppfyllelsen. Regeringen bör återkomma med ändringsförslag om bostadsbidragsreglerna. Regeringen bör i detta sammanhang beakta förslag till åtgärder. har redan, i samband med att vissa förändringar i bostadsbidragsreglerna genomfördes, föreslagit att en godtrosparagraf skulle införas i regelsystemet, dels för att ge större tilltro till systemet och gynna dem som har stora svårigheter att beräkna sina framtida inkomster, dels för att minska marginaleffekterna i systemet. Bostadsbidragets marginaleffekt är för familjer och för ungdomar. hävdar att bostadsbidragssystemet är enkelt att förutse för den enskilde bidragstagaren genom kopplingen till skattesystemet. För många bostadsbidragstagare är det precis tvärtom. Det är svårt att förutse vilka inkomster man får och därför kan behovet av att få bostadsbidrag variera starkt . Kraftigt ändrade inkomster leder antingen till återbetalning eller ett ökat bidrag, dock i efterskott. Den totala inkomstskatten blir däremot oförändrad. Kopplingen till inkomstskattesystemet är därmed svag. Kopplingen mellan bostadsbidragssystemet och socialbidragssystemet är starkare. Båda är behovsprövade utifrån hushållets inkomster och tillgångar. Systemen är också relaterade till varandra. Har man sökt socialbidrag och även beviljats bostadsbidrag baseras beräkningen av socialbidraget utifrån detta faktum. Om socialbidraget upphör p.g.a. förvärvsarbete kan bidragstagaren bli skyldig att återbetala bostadsbidraget, men kompenseras inte av en höjning av socialbidraget i efterskott. Det betalas inte ut retroaktivt. Trots den svaga kopplingen av bostadsbidragen till inkomstskattesystemet påverkar detta starkt utfallet av bostadsbidragen. Detta gör att många upplever bostadsbidraget som ett tillfälligt lån och inte som en social rättighet. Bostadsbidragets egentliga syfte urvattnas och ekonomiskt svaga hushålls möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder försämras. I en rapport från beskriver man det danska bostadsbidragssystemet där man har ett förlåtande inkomstintervall på . Om skulle ha ett liknande system skulle andelen återbetalningsskyldiga hamna , jämfört , vilket var fallet 1999. Ett förslag vore att i bostadsbidragsreglerna införa en godtrosparagraf, som säger att den som handlat i god tro och som lämnat korrekta uppgifter om ändrade inkomstförhållanden, skall kunna få bostadsbidraget baserat på en avstämd inkomst som ger ett förlåtande intervall om högst , där inte bostadsbidragets storlek påverkas och följaktligen inga återkrav ställs. Kostnaden för detta är naturligtvis svår att beräkna, eftersom det bl.a. beror på hur bidragstagaren lever upp till godtrosparagrafen. Hushållens vilja eller förmåga att anmäla inkomstförändring har varit liten. Av bidragstagarna hade en differens mellan beräknad inkomst och taxerad inkomst på mer än , men hade anmält förändrad inkomst . Av hushållen hade inkomst av kapital, men uppgav ingen sådan. Tre av fyra anmäler alltså inte sina inkomstförändringar, vilket gör att de inte kommer i fråga för möjligheterna att minska sina återbetalningskrav enligt detta förslag. Denna möjlighet bör utredas, inte minst för att öka träffsäkerheten i systemet. Det som ovan anförts om att utreda införandet av en godtrosparagraf bör som sin mening ge regeringen till känna. Inkomstöverföring till annat inkomstår Ett flertal personer har fått återbetalningskrav p.g.a. att tillfälliga engångsinkomster fallit ut under inkomståret. Det kan vara retroaktiv ersättning av försäkringsförmån eller avgångsvederlag som betalas ut , men som avser ersättning för förlorad arbetsinkomst under påföljande år. Dessa konsekvenser kan inte ses som rimliga och bör därför utredas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Om inkomstunderlaget Det finns problem när det gäller beräkningen av inkomstunderlaget för fastställandet av taxerad inkomst. vill att dessa problem undanröjs på så sätt att om barnen i en familj har låsta tillgångar skall dessa vid beräkningar av en återbetalningsskyldighet inte ingå i inkomstunderlaget. I flertalet fall gäller det barns inkomster av kapital. Från finns inga spärrar för föräldrar att använda sina barns inkomster eller själva kapitalet. Det finns dock möjlighet till undantag: Om det finns angivet att pengarna är spärrade till en viss ålder för att användas till utbildning eller liknande. Om vårdnadshavaren misskött barnens pengar. Är beloppet högre än 8 basbelopp () skall en årsräkning lämnas till överförmyndaren. Finns det då pengar kvar, så spärras kontot. Spärren kan, med viss restriktivitet, lyftas för att t.ex. bidra till hyran. Försäkringspengarna efter avliden förälder sätts in på särskilt konto. Dessa släpps dock av överförmyndaren till den kvarstående föräldern . har, med stöd av överförmyndarna, gått till regeringen med en skrivelse, där man önskar en utredning om barns kapital och kapitalinkomster vad gäller bostadsbidrag, försörjningsstöd, socialbidrag m.m. Denna utredning bör komma till stånd. Det som anförs om barns kapital och kapitalinkomster bör som sin mening ge regeringen till känna. Rätt till kontrolluppgifter Kontrolluppgifter rörande tillgångar i form av bankkonton, fondandelar, obligationer, aktier m.m. lämnas året efter beskattningsåret av bank- och kreditinstitut till skattemyndigheten. bearbetar inte dessa kontrolluppgifter om värdet understiger . Försäkringskassorna har ingen tillgång till dessa kontrolluppgifter, vilket gör att det inte går att göra någon avstämning av förmögenhetsuppgifterna. Det försvårar möjligheterna att stämma av den bostadsbidragsgrundande inkomsten när den som söker bostadsbidrag lämnar uppgift om preliminär inkomst. Av hushållen hade inkomst av kapital, men uppgav någon sådan inkomst i sin bidragsansökan. och försäkringskassorna bör därför få möjlighet att ta del av dessa uppgifter, något som måste lagregleras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Åldersgränsen Utöver det ovan nämnda finns det delar av bostadsbidraget som borde utredas ytterligare. Alla partier i är överens om behovet av det livslånga lärandet och rätten att studera när man blivit äldre. För att samhället skall få den kompetensutveckling som behövs är det betydelsefullt att alla har en möjlighet att förstärka sin kompetens. För individens möjlighet att förverkliga sitt livsprojekt måste de ekonomiska förutsättningarna vara goda. Den föreslagna temporära lagändringen om att av studiebidraget skall vara bidragsgrundande är en riktig åtgärd som förstärker de studerandes ekonomi. Trots insikten om bostadsbidragets betydelse för den studerandes ekonomi ställs en stor grupp utanför rätten till bostadsbidrag. Åldersgränsen för bostadsbidrag för vuxna utan barn kan ha en direkt hämmande effekt för just dessa gruppers möjlighet att studera. Regeringen bör utreda konsekvenserna av åldersgränsen och återkomma till med ändringsförslag. Ytnormen Ytnormen kan i vissa fall få direkt negativa effekter. För att få bostadsbidrag kan människor ibland tvingas flytta till mindre bostad med samma eller till och med högre boendekostnader. För att bostadsbidraget skall ge alla rätten till ett gott boende efter behov kan det finnas anledning att se över effekterna av ytnormen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Gotab, 2001 () () () () () () () () () Per ()