mot · GP02Sf392 · 2001-10-05 00:00:00 — Det finns exempel på intressanta studiematerial för föräldrar och personal som kan fungera som stöd för föräldragrupper och studiecirklar. Bristen på överblick gör det dock svårt för dem som vill starta föräldracirklar. Det finns därför behov av att sammanställa det utbud som finns så att det blir tillgängligt för fler. Detta är en viktig del av det generella familjestödjande arbete som behöver utvecklas i vårt land. lämnade sitt betänkande Förslag om hur stödet till föräldrar kan utvecklas och stimuleras (SOU 1997:161). I den konstaterar utredningen att det även i säkert skulle uppskattas på många håll om det fanns ett informativt och inspirerande material om föräldraskap, barns utveckling och behov m.m. att tillgå för föräldrar och dem som vill satsa på att arbeta med frågor som gäller stöd i föräldraskapet. Det norska arbetssättet visar på handlingskraft och medveten satsning för att påverka utvecklingen, konstaterar utredningen. Det kan man inte säga om det svenska. Det är hög tid att regeringen nu lägger fram förslag om och stimulans till föräldrastödjande verksamhet. Många goda uppslag finns i den nämnda utredningen. 6.5 Familjerådgivning och föräldrautbildning Antalet äktenskap som slutar med skilsmässa har ökat . skilde sig 21 502 gifta par i , enligt SCB:s statistik. Vid många separationer finns också barn i förhållandet. ökade andelen barn som bor hos en ensamstående förälder från . Var tredje 18-åring har föräldrar som separerat en eller . Bland dagens 17-åringar är det som aldrig har levt med båda sina föräldrar. Samhället tar sig an familjens svårigheter genom att försöka lappa och laga. Det måste finnas och erbjudas förebyggande och behandlande insatser när behovet uppstår. Ett bra sätt att främja familjestabilitet är att erbjuda kompetent och kostnadsfri familjerådgivning. lyckades under fyrklöverregeringen medverka till förstärkt familjerådgivning. Varje kommun är skyldig att erbjuda familjerådgivning. De senaste årens besparingar och nedskärningar har dessvärre drabbat verksamheten. I en del kommuner bedrivs familjerådgivningen av samma personal som handlägger familjerättsfrågor. Ett annat problem är att väntetiderna till familjerådgivningen på många håll är oacceptabelt långa. Det duger inte att behöva vänta för att få professionell hjälp när behovet är akut. Bra familjerådgivning kräver absolut tystnadsplikt och kan därför inte bedrivas i kombination med någon annan verksamhet. Bristerna inom detta område understryks av som i ett uttalande rekommenderat att förbättra möjligheterna till familjerådgivning. Föräldrautbildning är ett annat viktigt område för lokala initiativ. I har vi en stark folkbildningstradition. Det borde vara naturligt att vi utbildar oss för att klara av det värdefullaste vi har våra relationer till varandra som vuxna och relationer till barn. Par som skall gifta sig eller flytta ihop bör erbjudas utbildning om hur man ger förhållandet en bra start, om övergången mellan olika livsfaser och om hur man undviker att låta kriser leda till splittring. Mödravården är en självklar plats för föräldrautbildning och annat förebyggande arbete. Andra viktiga platser kan vara vårdcentraler, kyrkor och samfund, studieförbund och folkrörelser. Samhällets kostnader för att erbjuda förebyggande insatser skulle sannolikt relativt snabbt sparas in, samt leda till att många barn och vuxna fick möjlighet att utvecklas i harmoni med sig själv och sin omgivning. På olika håll i landet bedrivs olika familjecentraler där flera aktörer är med och arbetar tillsammans. Det kan vara socialtjänst, skola, öppen förskola, kyrkor, föreningar och vårdcentraler som arbetar utifrån en gemensam målsättning och med barnets bästa i centrum. En familjecentral organiseras utifrån lokala förutsättningar och behov och utgör en viktig förebyggande och stödjande verksamhet ute i kommunerna. Det är viktigt att i detta sammanhang poängtera att mödravårds- och barnavårdscentralen har alldeles särskilda möjligheter att tidigt upptäcka och uppmärksamma barn och familjer som behöver stöd och hjälp. Dessutom har de ett stort förtroende bland föräldrarna och fyller en funktion för nära nog alla barn och familjer i landet. 6.6 Familjerådslag vill här särskilt lyfta fram modellen med familjerådslag, som pågår i flera kommuner. Familjerådslagen är till för att hjälpa ungdomar som far illa. De har visat på mycket goda resultat och bör därför spridas till fler kommuner. har lagt fast att familjer som så önskar skall ha rätt till familjerådslag eller annan arbetsmodell som i likhet med familjerådslag tar de närståendes resurser till vara. Regeringen bör i lämpligt sammanhang återkomma till med en redovisning av hur systemet med familjerådslag fungerar. 6.7 Rätt till tjänstledighet Ett kristdemokratiskt krav är en lagstadgad rätt till tjänstledighet (hel- eller deltid) när man blir förälder. Föräldrarna skall ha bibehållen rätt att återvända till sitt arbete. De skall kunna dela upp ledigheten mellan sig, om båda föräldrarna förvärvsarbetar eller studerar. Vi kan se att på en del håll i landet tar alltfler pappor pappaledigt. Det är en utveckling som vi vill stödja och uppmuntra genom att förbättra möjligheterna, men inte genom lagstiftning. 6.8 Flexibel arbetstid och föräldraledighet anser att flexibel arbetstid för anställda bör underlättas. Flexibel arbetstid innebär till exempel att arbetstagaren tillsammans med arbetsgivaren kan välja hur arbetstiden skall förläggas. Kommittén Välfärdsbokslut har i sin aktuella antologi och ungdomars välfärd redovisat de positiva effekterna med att föräldrar har möjlighet att ha flexibel arbetstid i arbetslivet. Man konstaterar att arbetsvillkoren har förändrats och att det blivit vanligare med flextid och med s.k. öppna arbetsplatser där arbetstagaren kan lämna arbetsplatsen eller ta emot besök. Detta har visat sig vara positivt för familjelivet. Flextiden kan bli ett sätt för familjen att pussla ihop sin egen tid, på det sättet kan man förkorta tiden utan hemmavarande förälder för barnet. Det har också visats att föräldrar i första hand använder sin flextid för att förkorta den tid barnen vistas i barnomsorgen utanför hemmet. En undersökning som Hem och skola gjort stöder denna syn. anser att flexibel arbetstidsförläggning är bästa botemedlet mot ansvarskrockar. Det ökar möjligheten att också ha mer tid för sina barn när de nått skolålder eller behöver föräldrastöd som tonåringar. Enligt kommittén Välfärdsbokslut är det dock så att mödrar i högre grad än fäder har mer begränsade arbetsvillkor och i mindre utsträckning rätt till flexibel arbetstid. Föräldrar önskar flexiblare inte kortare arbetstid i första hand för att kunna förena föräldraskap och arbetsliv. Tack vare den tekniska utvecklingen är det lättare att arbeta hemifrån. Denna möjlighet bör tas tillvara i högre grad än vad som är fallet och bör kombineras med ekonomiska insatser från stat eller kommun. Arbetet bör kunna organiseras så att möjlighet ges till frivillig arbetsdelning och/eller att tjänstledighet underlättas. En förutsättning för att både kvinnor och män skall ha möjligheten att utvecklas i sin yrkesroll och kunna fungera i den viktiga föräldrarollen är att vi kan skapa ett barnvänligt arbetsliv, alltså en arbetsmiljö där det ses som en kompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift att vårda och fostra sina barn. Detta gäller både män och kvinnor. Det finns positiva exempel med arbetsgivare som på olika sätt fyller ut en del av skillnaden mellan föräldraförsäkringen och lönen för den anställde. Det är glädjande att arbetsgivare ser värdet av att medarbetare får möjlighet att umgås med sina barn. En positiv syn på föräldraledighet bidrar även till att arbetsgivaren får lojala och nöjda medarbetare. som det finns goda exempel har en genomförd studie om svenska företags attityd till mannens föräldraledighet visat att många män motarbetas passivt eller aktivt av sina arbetsgivare. upplever de även en negativ attityd från arbetskamrater. Undersökningen visar att av de undersökta företagen är uttalat positiva till att fäder tar ut sin föräldraledighet. Det är således viktigt att stat och kommun tillsammans med de fackliga organisationerna tar sin opinionsbildande roll på allvar för att förändra synen på föräldraledighet. Detta skulle t.ex. kunna göras genom en nationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv. Om män i större utsträckning blir aktiva deltagande föräldrar skapas förutsättning för kvinnors möjligheter till karriär inom arbetslivet. Att det föds allt färre barn i , snart bara 1,5 barn per kvinna, är en varningssignal. Mycket tyder på att en ökad förvärvsfrekvens, högre tempo i arbetslivet, ökad arbetslöshet och därmed ökad rädsla att förlora jobbet, försvårar kombinationen med föräldraskap. Det är förödande för en nation om det inte skapas utrymme för barn att födas och för vuxna att vara föräldrar. De ekonomiska villkoren för att ta hand om barn måste vara gynnsamma. En generös föräldraförsäkring inklusive en rimlig garantinivå, rätt till tjänstledighet, barnomsorgskonto och tillgång till god barnomsorg av olika slag som kan väljas efter föräldrarnas önskemål och barnets behov är viktiga inslag för att göra kombinationen föräldraskap/arbetsliv möjlig. 6.9 Hushållstjänster För många familjer där mannen eller kvinnan eller båda vill satsa mycket tid och kraft på sitt arbete kan det bli en omöjlig uppgift att också hinna med hem och hushållsarbete. Man vill istället prioritera tid med barnen. Traditionellt sett har kvinnorna haft hand om hemmet och denna förväntning finns fortfarande kvar även om de flesta kvinnor är yrkesarbetande. Ett sätt att stödja familjen är att utforma beskattningen så att det går att köpa hushållstjänster till ett rimligt pris. Detta skulle få en rad omedelbara effekter. Rimliga priser på hushållstjänster skulle möjliggöra även för människor med normala inkomster att köpa dessa tjänster. anser att regeringen bör återkomma med ett förslag i denna riktning. 6.10 Kontaktdagar har drivit frågan om ett återinförande av kontaktdagarna sedan de togs bort 1995. kunde användas av föräldrarna från och med det kalenderår barnet fyllde 4 till och med det år barnet fyllde 12. Föräldern hade möjlighet att avstå från förvärvsarbete och barn i samband med föräldrautbildning, besök i barnets skola eller besök i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg. Kontaktdagarna har varit mycket viktiga för föräldrarna. utlovade regeringen att kontaktdagarna skulle återinföras. Tyvärr visar det sig att regeringen har brutit sitt löfte om ett återinförande. Endast en kontaktdag och barn för barn mellan införs. vill istället ge föräldrarna möjlighet att ta ut per barn och år för barn mellan , . vill vi införa dessa kontaktdagar för barn mellan . Kontaktdagarna utbetalas med den högre garantinivå som vi har. Föräldrarna bör även kunna spara kontaktdagarna därpå. 7 Barnomsorg vems ansvar? 7.1 Subsidiaritet Den kristdemokratiska politiken utgår från subsidiaritetsprincipen. Denna innebär att politiken byggs underifrån. Det en liten gemenskap själv klarar av att hantera skall den ansvara för och själv besluta om. De överordnade gemenskaperna skall stödja de små gemenskaperna. För familjepolitikens utformning innebär detta att så många beslut som möjligt, som berör familjen, skall fattas av familjen själv. Ett sådant beslut är till exempel valet av barnomsorgsform. Staten och kommunerna skall underlätta familjens val, inte styra det. Den politik som Socialdemokraterna presenterar vad gäller synen på barnomsorg bygger på ett socialistiskt, kollektivistiskt synsätt. av stöden till småbarnsfamiljens hushåll har en starkt styrande utformning. Det är en politik som tonar ner familjens och den lilla gemenskapens betydelse. 7.2 Olika barnomsorgsformer Enligt vår mening omfattar begreppet barnomsorg såväl föräldrarnas omsorg i det egna hemmet som förskola, familjedaghem, öppen förskola, fritidshem, föräldrakooperativ och andra former. Utgångspunkten för alla val av barnomsorg måste vara barnets bästa och föräldrarna skall självfallet ha rätt att välja den barnomsorgsform som passar deras barn bäst. Barn har olika behov och förutsättningar. Detta innebär att det måste finnas ett varierat utbud av olika barnomsorgsformer, inklusive omsorg i det egna hemmet. Även denna omsorg måste accepteras och betraktas som likvärdig. utgångspunkt är att barnomsorg utgör ett komplement till den egna familjens omsorg. Vi anser att den politik regeringen bedriver sänder ut fel signaler till landets nuvarande och blivande småbarnsföräldrar. Familjepolitik måste handla om att möjliggöra för föräldrarna att kunna tillbringa med sina barn och att kunna kombinera yrkesarbete med omsorg om barnen på ett bra sätt. 7.3 Maxtaxa för föräldrarnas bästa? Regeringen har lagt fram förslag om att en maxtaxa införs inom förskoleverksamheten. anser att maxtaxeförslaget är orättvist och främst ett sätt att tvinga föräldrar att välja en viss form av barnomsorg. Regeringen hävdar att det är en reform för barnen. I själva verket handlar det om att få föräldrar att arbeta mera och längre. Förslaget går därför stick i stäv med föräldrarnas önskemål att kunna tillbringa tillsammans med barnen. Regeringen lyssnar inte på föräldrarna, men inte heller på barnen. Maxtaxan förstärker ytterligare dagens orättvisor mellan dem som kan och vill utnyttja den kommunalt finansierade barnomsorgen och dem som vill eller måste ordna annan barnomsorg. Förslaget är dessutom glesbygdsfientligt. Den familj som bor i en liten glesbygdskommun där barnomsorgen inte är utbyggd kan inte komma i åtnjutande av maxtaxeförslaget. Maxtaxan är också ett ingrepp i det kommunala självstyret som äventyrar såväl andra kommunala verksamheter som kvaliteten i barnomsorgen. Reformen tycks handla om att få föräldrar att arbeta mera utanför hemmet. Eftersom ekonomin styr de flesta människors val innebär det således att regeringen bestämmer vad som är bäst för den enskilda familjen och det enskilda barnet. Förslaget gynnar de familjer som har en relativt hög inkomst mest, vilket är en märklig fördelningspolitik. Regeringen inser tydligen att det blir svårt för kommunerna att klara kvaliteten i barnomsorgen i och med att en maxtaxa införs. Därför skall de kommuner som lyder regeringen, d.v.s. inför maxtaxa, belönas med pengar till personalförstärkningar. Den kvalitetsförstärkningen behövs i alla kommuner. Våra tankar kring maxtaxan utvecklas vidare i en separat motion. 7.4 Allmän förskola och förskoleverksamhet Regeringen väljer att gång på gång betona vikten av att föräldrar lämnar sina barn till professionell personal och använder barnets egna utveckling som argument för införandet av maxtaxa och allmän förskola. Vi kristdemokrater motsätter oss resonemanget att det endast är i förskolan som barnet kan utvecklas. Barn lär överallt i alla miljöer förutsatt att nyfikenheten stimuleras. För att kunna ge det enskilda barnet den trygghet, stimulans och det stöd det behöver måste utgångspunkten vara barnets individuella behov. Därmed behövs också olika alternativ för att möta dem. Med regeringens politik är risken uppenbar att andra barnomsorgsformer än kommunala förskolan försvinner. Som exempel kan nämnas att regeringen hävdar att reformen om allmän förskola främst berör barn i landsbygdskommuner och övriga mindre kommuner, barn till föräldralediga, invandrarbarn, barn i utsatta bostadsområden och barn till hemarbetande. Dessa utgör just de grupper som den öppna förskolan riktar sig till. Utifrån ovanstående är det inte svårt att se vad regeringen anser. Andra barnomsorgsformer än förskola (läs daghem) kan inte tillfullo ge det enskilda barnet det stöd och den stimulans som det behöver. Grupper som står helt utanför statliga subventioner skall nu ingå, men i ett styrt system. lämnar regeringen familjer där en förälder själv tar hand om barnen under något/helt utan stöd. Det är en grupp familjer som inte finns i regeringens sinnevärld. 7.5 Mångfald och valfrihet Att verkar för att föräldrarna skall ges möjlighet att tillbringa med sina barn och vill uppvärdera föräldrarollen innebär inte att vi inte inser värdet av en förskoleverksamhet med hög kvalitet. För att alla föräldrar skall finna alternativ som passar just dem och deras barn måste det finnas en väl utbyggd barnomsorg med olika alternativ. Vi vill sätta fokus på att lyfta fram olika barnomsorgsformer där omsorg i hemmet, förskolan, familjedaghem, föräldrakooperativ, öppna förskolor och privata alternativ har sin givna plats. Som exempel kan nämnas att omsorgsformen familjedaghem inte nämns en enda gång i budgetpropositionen. Detsamma gäller den öppna förskolan. Det är viktigt att etableringsmöjligheter ges till olika alternativ. Det som förenar alla former måste vara intresset att på bästa sätt tillgodose barnets och familjens behov. Det är viktigt att förskoleverksamheten utvecklas så att en hög kvalitet kan säkerställas. Insikten om barns behov måste finnas och få styra både när det gäller planering av olika omsorgsformer, gruppstorlekar samt kontinuiteten i omsorgen. Såväl kommunala som privata barnomsorgsalternativ skall bedrivas under kvalitetskontroll. Till skillnad från regeringen anser vi att arbetet som görs inom den öppna förskolan bör tas tillvara och vidareutvecklas. Öppna förskolan bärs av en idé som innebär att förskollärare, föräldrar, dagbarnvårdare och andra vuxna som besöker den skall vara med och utforma verksamhet och innehåll. Detta leder till ansvar, trivsel, ökad delaktighet och engagemang från olika vuxna. syn på barnomsorgen utanför hemmet utvecklas vidare i en separat motion. 8 Familjens ekonomi 8.1 Dagens system orättvist har länge arbetat för tillräckligt goda ekonomiska resurser till familjerna för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter på ett bra sätt. Dagens stöd till barnfamiljerna strider mot viktiga principer som rättvisa, valmöjligheter och god fördelningspolitik. Den mycket höga beskattningen även av låga inkomster kombinerad med inkomstrelaterade bidrag och taxor innebär att orimliga skattekilar skapas. Kostnaden för den som själv ordnar sin barnomsorg, i egen regi eller genom att köpa tjänsten osubventionerad, blir orimligt stor. För att motverka detta och skapa drivkrafter för förvärvsarbete tillhandahåller stat och kommun kraftigt subventionerad offentlig barnomsorg. Sambandet mellan barnomsorgens verkliga kostnader och den avgift som föräldrarna betalar är mycket svagt. I praktiken innebär det att en stor grupp föräldrar gynnas på en annan grupps bekostnad. 8.2 Hemarbetet måste uppvärderas Med tanke på hur viktig omsorgen om barnen är framstår dagens system, som inte tar hänsyn till omvårdnad i hemmet, som ganska otidsenligt. När barnomsorgsfrågor diskuteras glöms ofta att småbarnsperioden för de allra flesta är av livet. Ekonomen kom ut med en bok om hemarbete som väckte mycket debatt. Hon konstaterade att det arbete som görs utanför den etablerade arbetsmarknaden endast ger låg grundtrygghet. Detta drabbar i första hand kvinnorna. Män och kvinnor arbetar ungefär lika mycket räknat, men proportionerna mellan hemarbete och arbete utanför hemmet är olika. Kvinnorna arbetar mindre på den så kallade öppna arbetsmarknaden. Med andra ord missgynnas kvinnor över livscykeln genom den här arbetsfördelningen. Detta är en viktig jämställdhetsfråga. Ur detta perspektiv finns det anledning att fråga sig hur staten betraktar arbete som sådant. Hemarbete måste utföras och är viktigt inte minst ur livskvalitetssynpunkt, men signalerna som ges med dagens regelverk är att alla bör förvärvsarbeta heltid även under små perioder då arbetsbelastningen i hemmet är som störst, till exempel när man har små barn. noterar i sin bok att vård och underhåll av maskiner är en skattebas och räknas som värde i BNP, medan vård och underhåll av människor inom hemmet inte räknas i skattesammanhang och inte alls registreras i den ekonomiska statistiken. En ökad insikt om detta samband kan dock, främst tack vare att varit pådrivande, konstateras i det nya pensionssystemet. per barn räknas som pensionsgrundande i det nya systemet. Denna insikt borde också gälla andra reformer. 8.3 Behovet av en familjepolitisk reform Det familjepolitiska system som byggts upp har flera brister från såväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitiskt därför att barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redan resursstarka hushåll. Föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situation kvinnan har innan hon får barn och omvänt högre för redan välavlönade kvinnor. Barnbidraget utbetalas lika för alla. Endast bostadsbidraget kan sägas särskilt gynna resurssvaga hushåll. Bostadsbidraget har dock skurits ner och försämrats kraftigt . Från valfrihetssynpunkt är det en brist att det familjepolitiska stödet inte medger flera alternativa barnomsorgsformer. 8.4 Rättvisa mellan barnfamiljer de statliga transfereringar som nämnts innebär vissa delar av den skattefinansierade offentliga konsumtionen dolda inkomstöverföringar med minimal fördelningspolitisk träffsäkerhet. är det bara de som väljer att ha sina barn på kommunalt finansierad förskola och familjedaghem som får del av barnomsorgssubventionerna. Familjer där någon av föräldrarna valt att stanna hemma med barnen får ingen del av de offentliga subventionerna. Det får inte heller familjer som ordnat sin barnomsorg privat. Vidare får inte familjer som arbetar skift på tider som inte stämmer med kommunens öppettider någon del av de offentliga subventionerna. Familjer som står i kö till den kommunala barnomsorgen får inte heller del av samhällets stöd. Den så kallade Lindbeckkommissionen11 uttryckte detta förhållande så här: Framför allt kan inte dagens subventioner av barnomsorg utanför hemmet motiveras från fördelningssynpunkt. Subventionerna till de kommunala barndaghemmen innebär en inkomstöverföring till de av småbarnsfamiljerna som utnyttjar just denna omsorgsform. Subventionerna till de av småbarnsfamiljerna som utnyttjar andra former av kommunalt understödda är mindre, medan de av småbarnsfamiljerna som inte utnyttjar någon barnomsorg alls inte får någon som helst subvention. Från fördelningssynpunkt vore ett kontantstöd eller en servicecheck, lika för alla, mer motiverad. En annan möjlighet är skatteavdrag för barnomsorgskostnader. 8.5 Fler valmöjligheter för barnfamiljer Det nuvarande systemet har också brister ur flexibilitets- och valfrihetssynpunkt. Friheten för föräldrar att välja barnomsorgsform för sina barn är mycket begränsad. För de allra flesta finns bara möjligheten att ha barnen inom kommunalt subventionerad barnomsorg. Många som skulle önska en annan lösning har inte ekonomiska möjligheter till det. är det bara de mest välbeställda som kan välja den barnomsorgsform som passar dem bäst. Med barnens och familjernas behov som utgångspunkt för familjepolitiken är det angeläget att alla har möjlighet att välja den barnomsorgsform som passar de egna förhållandena bäst. Behoven och önskemålen kan naturligtvis variera över tiden, och därför ställs stora krav på att samhällets stöd till barnfamiljer är organiserat så att det kan användas på ett flexibelt sätt. 8.6 En föräldraförsäkring med högre garantinivå Dagens föräldraförsäkring innebär som tidigare nämnts att föräldrapenningen är lägre ju sämre ekonomisk situation kvinnan har innan hon får barn och omvänt högre för redan högavlönade kvinnor. Bakgrunden till detta förhållande är att det är inkomstbortfallsprincipen som tillämpas. Rimligheten i denna princip är dock tveksam när det gäller just föräldraförsäkringen. Föräldraförsäkringen är inte någon försäkring i traditionell mening, utan en transferering som konserverar inkomstskillnader mellan olika familjer. En grupp som särskilt har drabbats är studerande som ännu inte tagit steget ut på arbetsmarknaden. De har varit tvungna att välja mellan socialbidragsberoende eller att inte avstå från arbete och/eller studier ens under barnets första levnadsår.