mot · GP02Sk488 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Sk488av m.fl. (kd)Fastighetsskatt Sammanfattning anser att fastighetsbeskattningen som den är utformad strider mot grundläggande etiska och skatterättsliga principer. Fastighetsskatten är ett brott mot äganderätten. Innehav av fastighet innebär inte automatiskt att vederbörande har förmågan att betala skatt. Människor som bor i attraktiva områden men har låg inkomst kan i värsta fall tvingas sälja sina hem. För att mildra effekten av fastighetsskatten på kort sikt föreslås en frysning av taxeringsvärdena till nivå. föreslår vidare att förmögenhetsskatten fasas ut för att ytterligare mildra skattebördan för de människor som äger sitt boende. Regeringen har retirerat från tidigare ståndpunkter och föreslår nu sänkta skattesatser för fastighetsskatt. Likaså föreslår man ett införande av en begränsningsregel för att lindra effekterna av de nya taxeringsvärdena. Hushåll ska enligt regeringen betala maximalt av taxerad inkomst i fastighetsskatt. Dessa åtgärder visar sammantaget att regeringen nu insett hur orimligt skatt på boende är. vill på lång sikt avskaffa den statliga fastighetsskatten och istället låta kommunerna ta ut en fastighetsavgift för kostnader för vägunderhåll och liknande. Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avskaffad fastighetsskatt. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en ny statlig utredning med direktiv att avskaffa den statliga fastighetsbeskattningen och att utreda möjligheterna att införa en fastighetsavgift på en betydligt lägre nivå än nuvarande fastighetsskatteuttag och utan koppling till taxeringsvärdet. beslutar om frysta taxeringsvärden för fastigheter till nivå.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förmögenhetsskatten.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa sambeskattningen av förmögenhet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera miljöförbättrande investeringar i fastigheter. 1 Yrkandena 35 hänvisade till FiU. Bakgrund I samband med skattereformen 1991 ersattes schablonbeskattningen av villor och fritidshus med fastighetsskatt. Detta innebar en kraftig ökning av boendekostnaderna, främst genom minskad effekt på ränteavdragen. Till detta har sedan lagts effekterna av sjunkande bostadssubventioner, ökad moms på uppvärmning samt ökande kommunala taxor och avgifter. Fastighetsbeskattningen är statlig och motiveras enbart som en intäktskälla för staten. I samband med inträde i Europeiska gemenskapen motiverades t.o.m. en höjning av fastighetsskatten med inträdets finansiering. Relationen mellan skatt och legitim orsak till skatten är borta. Fastighetsskatten är ologisk och orättvis. Skattens konstruktion är feltänkt. Fastighetsskatten har sin grund i att fastighetsägarna skulle garanteras samhällsnyttiga tjänster, såsom tillfartsvägar, vatten och avlopp, gatuunderhåll, sophämtning m.m. Flera av dessa kommunala tjänster är avgiftsbelagda. Underlaget för fastighetsskatt utgörs av ett taxeringsvärde som i princip ska uppgå till av marknadsvärdet. Marknadsvärdet bestäms av byggnadens och markens storlek samt dess kvalitet och läge. Enligt SCB bodde av vuxna befolkning i småhus 1998. av alla barnfamiljer bodde i småhus . Då en så stor del av barnfamiljerna bor i småhus kan man utgå ifrån att alla inkomstgrupper finns representerade bland dem. För framför allt låg- och medelinkomsttagare med barn är därför fastighetsskattens utformning av avgörande betydelse. har den så kallade rullande fastighetsskatten som infördes i själva verket inte gällt. Under inkomståren 19982000 har taxeringsvärden använts. genomfördes dock en ny fastighetstaxering som kraftigt höjer fastighetstaxeringen i många områden . Omräkningstalen som anger hur mycket taxeringsvärdet förändras slår olika hårt beronde på bostadsområde. Årets förändringar tillsammans med dem som regeringen beslutade om 1995 har inneburit betydande ökningar av fastighetsskatten. Tillsammans med de höjda taxeringsvärdena har detta inneburit en ökning av fastighetsskatten med . Den totala fastighetsskatten för småhus, hyreshusenheter, kommersiella lokaler och industrifastigheter beräknas uppgå till 21,9 miljarder . Till detta skall läggas att många drabbas av förmögenhetsskatt på sin bostad. Därmed uppgår den fastighetsrelaterade skatten till betydligt högre belopp. Boendeskatten är för hög Fastighetsägarna utsätts för tre former av skatt på boende, nämligen skatt på omsättning, på innehav samt på reavinst. har en mycket hård beskattning av boendet: Sparandet till bostadsrätt eller småhus beskattas trots att sparandet görs med redan skattade pengar. Vid nytillverkning av hus betalas moms. Småhusägare betalar lagfartsavgift, dvs. stämpelskatt, vid förvärvet. Småhusägare betalar skatt på inteckningar som behövs för att få ett lån. Man betalar fastighetsskatt oavsett om man bor i villa, bostadsrätt eller hyresrätt. Kostnader för vatten och el beskattas och ovanpå läggs dessutom moms. Förvaltning, underhåll och inköp för förbättringar beläggs med moms. Bostäder betraktas som en kapitaltillgång och beskattas dubbelt; dels genom förmögenhetsskatt, dels genom fastighetsskatt. Vid försäljning beskattas en värdeökning, medan möjligheterna att dra av en förlust är begränsade. Genomsnittligt räknat är en tredjedel av boendekostnaderna skatt. Det är en stor del av förklaringen till att andelen av inkomsten som går till boende ökat från till . har världens högsta boendeskatter Trots kritiken från oppositionen har fortfarande vid sidan av världens högsta skatter och har den i särklass hårdaste beskattningen på boendet i hela världen. I övriga europeiska länder är momsen lägre, försäljningsskatten, dvs. reavinstskatt, förekommer och fastighetsskatten är mycket begränsad. Vissa länder har ingen fastighetsskatt. Tabell 1 Boende och förmögenhetsbeskattning i några länder. Land Fastighetsskatt Reavinstskatt Förmögenhetsskatt Ja Ja Ja Enbart Nej Nej Ja Nej Ja Enbart hyressektorn Nej Ja Begränsad Nej Nej Nej Nej Nej Nej, men markskatt Nej Nej Schablonskatt Nej Ja Nej Nej Nej Nej Ja Nej Nej Nej Nej Nej Nej Enbart Källor: SOU 2001:11 Skatternas betydelse för den finansiella sektorns framtid, SOU 1996:156 Bostadspolitiska utredningen, . Begränsningsregeln Regeringens förslag att begränsa fastighetsskatten innebär att ett hushåll inte skall behöva betala av sina inkomster i fastighetsskatt för ett småhus som är permanentbostad. Förslaget ska presenteras i särskild proposition av regeringen. Enligt vad som sagts om begränsningsregeln från ska förvärvsinkomster före skatt, inkomst av kapital samt av den skattepliktiga förmögenheten över fribeloppet för ensamstående och för sambeskattade par enligt BP räknas som inkomst enligt denna regel. Fastighetens taxeringsvärde skall dock inte räknas in i förmögenheten. Begränsningsregeln ska gälla taxeringsvärden mellan och . För fastigheter med taxeringsvärde betalas full fastighetsskatt på värdet över denna gräns. Fastighetsskatten kan därmed aldrig understiga . Hushåll med en sammanlagd inkomst kan inte utnyttja begränsningsregeln alls. anser att även om begränsningsregeln kan motverka de värsta effekterna av fastighetsskatten är den snarare en bekräftelse av hur felkonstruerad fastighetsskatten är i grunden. Det kan inte vara rimligt att någon ska behöva betala av sin inkomst i skatt på sitt boende utöver den höga inkomstskatt som svenska inkomsttagare redan betalar. Svenska hushållens boendekostnader högst i EU Hushållen i har sammantaget de högsta boendekostnaderna i hela EU, förutom . av hushållets disponibla inkomst går till att sörja för boendet i . Hushållens boendekostnader, (andel av disponibel inkomst i EU-länderna%) 1999. (Källa: ) Byggandet har avstannat På grund av de höga kostnaderna för boende investeras mindre pengar i nya bostäder. hade 1999 minst antal nybyggda bostäder i hela EU. Även hyresregleringarna skapar denna återhållsamhet i byggandet. Sammantaget är slutsatsen att bostadsbristen i den svenska storstäderna är långt ifrån löst. Antal bostäder färdigställda per 1 000 invånare 1999 (Källa: ) Statens nettoinkomster för boendesektorn Regeringspolitiken innebär att varje förändring av den höga skatten på boende måste finansieras inom samma sektor. När regeringen till följd av den kraftiga opinionen mot den orimliga konstruktionen av fastighetsbeskattningen föreslår en om än blygsam lättnad av fastighetsskatten skall den finansieras av höjda taxeringsvärden och dessutom högre skatt vid försäljning på reavinsten. Statens intäkter och kostnader för boendet genomgår dramatiska förändringar. Statens nettokostnader för boendesektorn har varit stora. Ökade intäkter, från bland annat fastighetsskatt och moms på byggande, ställt mot sjunkande kostnader för räntebidrag gjorde att statens netto blev positivt. Intäkterna uppgick till i storleksordningen och kostnaderna till , det vill säga ett netto på en halv miljard 1997. Prognosen för nettot mellan fastighetsskatt och räntebidrag pekar på ett överskott på ca 17,9 miljarder . Motsvarande siffra är enligt prognoserna 20,4 miljarder. Den post på kostnadssidan som minskar mest är räntebidragen. Det kan ifrågasättas om det är rimligt att staten tar in ökade skatter på boendet när statens kostnader för räntebidrag minskar. syn på fastighetsskatten skatter på boende är inte bra för samhällsekonomin. Det motverkar ambitionen att medborgare skall kunna leva på sin lön. I stället leder höga skatter till att allt fler människor dels blir beroende av bidrag från stat och kommun, dels överväger att flytta kapital och företag från . En långsiktig investering i ett eget boende måste löna sig och får inte skattas bort. Det egna boendet är också förutsättningen för en sund bostadsmarknad och därmed en sund samhällsekonomi. Även för de människor som väljer ett boende i hyresfastighet måste beskattningen ligga på en rimlig nivå. Till skillnad från beskattning av löner, företagsvinster och konsumtion tas fastighetsskatt ut på en tillgång som inte består av faktiska pengar. Fastighetsskatten utgår därmed från att ägandet alltid måste kombineras med en hög lön för att bekosta denna skatt. Genom händighet, sparsamhet och inslag av självhushåll måste det bli möjligt för alla medborgare, även de med låga inkomster, att kunna bo i egen fastighet. Fastighetsskatten är en skatt på kapitalinkomster som inte realiserats, dvs är en skatt på inkomster som enbart är fiktiva till dess att en försäljningen av fastigheten sker. Dess enda syfte är att förstärka statens finanser. Den drabbar alla boende oavsett inkomst och betalningsförmåga, tvärtemot den skatteprincip som borde gälla i : skatt efter bärkraft. har världens högsta skatt på boende. Det leder i längden till att endast den som har hög inkomst har råd att äga en fastighet åtminstone inom vissa attraktiva områden. anser detta vara fel. Vi vill arbeta för ett samhälle där alla har lika rätt och möjlighet till ett tryggt och bekvämt boende. Ökad boendesegregering Många barnfamiljer och pensionärer med låga inkomster som köpte hus när priserna stod som högst 19891991 har stora svårigheter att bo kvar. Detta gäller särskilt boende i skärgårdar och storstadsområden. Uppgifter från , , visar att av LO-medlemmarna bor i småhus, villa eller radhus, som de själva äger. bor i småhus med annan upplåtelseform. Det är således fel att påstå att människor som bor i småhus generellt sett är rika. Det bör vidare uppmärksammas att av alla barn bor i villa. Regeringen, och bäddar för en ny bostadssegregering genom att överbeskatta småhus och övrigt markboende. Vissa områden kommer att rensas från normalinkomsttagare och endast mycket välbeställda kommer att befolka dessa. I skärgårdar, längs kusterna, i fjällvärlden och andra områden som berörs av mycket kraftiga höjningar av taxeringsvärdena utgör fortfarande fastighetsskatten ett stort problem. Våra kuster blir ett reservat för rika som skatten tvingar bort bönder, hantverkare, butiksägare och fiskare. Det är anmärkningsvärt att Socialdemokraterna vill skapa en sådan segregering. Fastighetsskatten innebär att skillnaden mellan lågprisorter och högprisorter ökar. Det är inte acceptabelt att det för ett likvärdigt hus kan skilja flera i årlig fastighetsskatt beroende på var i landet huset är beläget. Hur ser väljarna på fastighetsskatten? Forskningsgruppen för samhälls- och informationsstudier, FSI, har gjort studier som bl.a. visar att det endast är av LO-anslutna som är negativa till en sänkt fastighetsskatt. Inom TCO och är det ungefär samma förhållande. Av hela svenska folket är det som vill behålla fastighetsskatten på samma nivå som den är . Detta innebär att det finns ett starkt stöd för att fastighetsskatten måste minskas och slutligen avskaffas helt. Skatteförslag för trygghet i boendet föreslår att den statliga fastighetsskatten skall avskaffas och ersättas av en avgift för täckande av kommunala självkostnader kopplade till boendet. Fastighetsskatten ska successivt trappas ned genom att skatten sänks, i ett första steg till för egna hem och flerfamiljshus, vilket också är regeringens förslag. Men föreslår dessutom att taxeringsvärdena ska frysas till nivå vilket stoppar de förödande skatteökningar som en del fastighetsägare nu utsätts för. För att motverka att fastigheter beskattas olika över landet skulle tomtens värde kunna vara en skattebas och fastigheten en annan. De kassamässiga effekterna av vårt förslag beräknas till -2,0, -7,1 och -9,8 miljarder , respektive 2003 och 2004. anser också att hela förmögenhetsskatten skall fasas ut. Ett inledande steg tas genom att sambeskattningen avskaffas 2002. Därefter skall förmögenhetsskatten sänkas till 2004. Av den totala förmögenhetsbeskattningen i består av en ytterligare beskattning av egna hem, vilka redan beskattats med bland annat fastighetsskatt. av förmögenhetsskatten utgörs av skatt på hyresfastigheter. Sambeskattning av förmögenhet höjs med regeringens förslag, men detta är ändå en otillräcklig åtgärd. Sambeskattningen i förmögenhet är det enda kvarvarande momentet av sambeskattning som finns i nuvarande skattesystem. Den skattepliktiga förmögenheten beräknas bland annat gemensamt för makar som sammanbott större delen av beskattningsåret. Med makar jämställs de som utan att vara gifta bor tillsammans och har eller har haft barn eller tidigare varit gifta med varandra. Detta innebär att samboende utan barn inte sambeskattas. I praktiken innebär detta att två personer eller till exempel ett samboende par utan barn kan förlora om de gifter sig. Den orättvisa som sambeskattningen leder till beroende på valet av samlevnadsform är oacceptabel. Makar och samboende måste beskattas lika när det gäller förmögenhet. anser i sin rapport till förenklingar i skattelagstiftningen (RSV Rapport 1995:10) att ett slopande av sambeskattningen av familjs förmögenhet skulle vara till stor fördel och innebära avsevärda förenklingar i de tekniska systemen. Sambeskattningen innebär betydande kontrollproblem för skattemyndigheterna. Regeringen har trots kritik även från Lagrådet hållit fast vid systemet med sambeskattning med hänvisning till det statsfinansiella läget. Problemen med sambeskattningen av förmögenhet löses i takt med att hela förmögenhetsbeskattningen avskaffas enligt förslag. Förmögenhetsskattesänkningen som föreslås påverkar statsbudgeten kassamässigt med -2,1, -3,6 och -5,0 miljarder , 2003 resp. 2004. Med nuvarande fastighetsbeskattningskonstruktion bestraffas fastighetsägaren genom höjd fastighetsskatt vid investeringar av miljöförbättrande karaktär. Marknadsvärdet stiger vid dylika investeringar men bestraffas av staten genom höjd beskattning. Detta är en absurd konsekvens och ett starkt argument för att avskaffa nuvarande system där beskattningen är kopplad till marknadsvärdet och taxeringsvärdet. Fastighetsskattesänkningens effekt för hushållen föreslår sänkning av fastighetsskatten genom att återgå till taxeringsvärden och därefter tillämpa en skattesats på för egnahemmen och för flerfamiljshusen. Det innebär jämfört med regeringens förslag ett sänkt skatteuttag på boende med . I tabell 2 redovisas den periodiserade bruttoeffekten för hushållen, dvs den faktiska skattesänkning som hushållen och hyreshusägarna ser på sina taxeringsbesked. Dessa belopp skiljer sig från den kassamässiga nettobudgeteffekt som ska redovisas på statsbudgeten som i tabell 2. Den kassamässiga effekten påverkas enligt gällande beräkningskonventioner både av en eftersläpning i själva uppbörden av skatten och på en motverkande s.k. KPI-effekt. Tabell 2 fastighetsskattesänkning, utöver regeringens förslag. Periodiserad bruttoeffekt 20022004. Miljarder kronor 2002 2003 2004 Småhus 4,4 4,5 4,6 Flerfamiljshus 1,1 1,2 1,3 Summa 5,5 5,7 5,9 En långsiktig lösning på fastighetsskatteproblematiken I motiverades fastighetsbeskattningen som en s.k. garantibeskattning där fastighetsägare skulle betala för garanterade samhällstjänster i form av vatten, avlopp, tillfartsvägar etc. Denna beskattning legitimerades av ett intresse från fastighetsägarens sida av offentliga tjänster intresseprincipen. Samhällstjänsterna är kommunala och finansieras genom avgifter och kommunalskatt. Fastighetsbeskattningen däremot är statlig och motiveras som en intäktskälla för staten. Relationen mellan skatt och legitim orsak till skatten är borta. Den motiveras enbart som en lämplig skattebas i kraft av sin immobilitet, dvs kapitalet kan inte fly ur landet. Motiven är statsfinansiella eller, som det också heter, fiskala. Statsbidragen till kommunsektorn motsvarar av de totala inkomsterna. Detta statsfinansiella utrymme har använts i den statliga saneringspolitiken, vilket naturligtvis påverkat den kommunala servicen negativt. har kommunerna fått ta över en allt större del av den offentliga sektorns åtaganden. Subsidiaritetsprincipens makt- och uppgiftsfördelning mellan olika nivåer i samhället motiverar enligt uppfattning en ekonomiskt stabilare grund för kommunernas uppgifter och för den kommunala självstyrelsen. Utan ekonomiskt självstyre, ingen självstyrelse. Att skapa bättre långsiktiga tillväxtförutsättningar och en högre grad av självfinansiering via fler skattebaser är ett led i att ge en ekonomiskt stabil bas för den kommunala självstyrelsen. I denna ambition spelar en växling av fastighetsskatten mellan staten och kommunsektorn en viktig roll. Systemet med statlig fastighetsskatt bör successivt avvecklas. I stället bör kommunerna ges möjlighet att ta ut en avgift för täckande av kostnader för gatuunderhåll, brandförsvar och annan service kopplad till fastigheten. Statens intäktsbortfall skulle delvis kompenseras genom en nivåjustering i det generella statsbidraget till primärkommunerna i enlighet med finansieringsprincipen. Därmed anser vi att avgiften inte bör baseras på marknadsvärdet. Hoten om framtida chockhöjningar försvinner. Förutsebarheten inte bara ökar utan blir en realitet. Husägaren får en trygghet och kontroll över sin ekonomi. En fastighetsavgift skulle ha både legitimitet och transparens. Den skattskyldige vet varför han betalar. Visserligen betalar redan kommunernas invånare för denna kommunala fastighetsrelaterade service, men genom en växling där den statliga fastighetsskatten försvinner och endast till en del ersätts med en avgift för vissa fastighetsanknutna nyttigheter kommer legitimiteten att öka. Ytterligare motiv till en fastighetsavgift är det incitament kommunerna skulle få för utveckling av infrastrukturen och ett offensivt bostadsbyggande. Om även företagssektorns fastigheter utgjorde en del av avgiftsunderlaget i kommunerna, skulle det vara ett långt större incitament än att verka för det lokala näringslivet och för nya arbetstillfällen. Det blir kommunernas ansvar att avgöra i hur stor utsträckning man vill växla fastighetsavgift mot inkomstskatt. Likaså kan kommunerna välja att premiera fastighetsägare som väljer att göra miljöförbättrande investeringar i sina fastigheter. I regel är dessutom den löpande fastighetsbeskattningen utomlands en angelägenhet, vilket på kontinenten inte minst motiveras av subsidiaritetsprincipen. Insikten att självstyrelse fordrar en långtgående ekonomisk självförsörjning gör det än mer besynnerligt att regeringen inte önskar en utredning av det kommunala alternativet. () () () () () () () Per () () () () () () ()