mot · GP02So612 · 2001-10-05 00:00:00 — Både det förebyggande arbetet och missbrukarvården har fått minskad politisk prioritet. Attitydundersökningar i skolorna visar på en alltmer tillåtande attityd till narkotika bland svenska ungdomar. ANT-undervisningen (alkohol, narkotika och tobak) får inte sättas på undantag utan bör ges högre prioritet. Skolan är den viktigaste arenan för det drogförebyggande arbetet. avsätter i årets budgetförslag 20022004 för en nationell kampanj mot narkotika och alkohol. Det är viktigt att inte skilja på socialpolitik och kriminalpolitik, eftersom dessa hänger samman. Narkotikabekämpning måste bedrivas lokalt, nationellt och internationellt. Ökad rörlighet över nationsgränserna ökar också möjligheten till större inflöde av droger. Därför behövs mer resurser till tull och polis samt bra samarbete över nationsgränserna. Det måste lagstiftas om bättre möjligheter att bekämpa narkotikamissbruket. Lagstiftningen måste anpassas så att polis- och tullmyndigheter får skarpare verktyg i kampen mot narkotikamissbruket. All erfarenhet visar att offensivt polisarbete fyller en mycket viktig funktion även i det förebyggande arbetet. SBU har publicerat en rapport som sammanfattar de metoder som finns för att intervenera riskfylld alkoholkonsumtion och behandla eller förhindra missbruk av narkotika. Slutsatserna i rapporten kan sammanfattas med att missbruk kan behandlas och förebyggas men att flera av dagens metoder är verkningslösa. SBU konstaterar att svensk missbruksvård bör bygga på behandlingar som utprövats genom kontrollerade studier, vilket kräver satsning på information, utbildning och forskning. Socialminister ambition är ett narkotikafritt . Menar regeringen allvar med sin narkotikapolitik är det hög tid att vidta betydligt fler och genomgripande åtgärder. I samband med att regeringen presenterar sin kommande proposition om en nationell handlingsplan mot narkotika, kommer att utveckla sin politik i en särskild motion. I är uppslutningen bred kring målet att skapa ett narkotikafritt . Vissa länder har prövat att avkriminalisera innehav för eget bruk, att medge allmän läkarförskrivning till missbrukaren och/eller tillåta en öppen försäljning. Liknande förslag har även framförts i vårt land. Dessa förslag strider både mot FN:s narkotikakonventioner och vetenskap och beprövad erfarenhet. anser att ingen kraft får sparas i arbetet för ett narkotikafritt samhälle. Det abortförebyggande arbetet I genomförs drygt 30 000 aborter . En studie om orsaker till abort genomfördes av barnmorskorna . Underlaget till studien utgörs av svaren från 518 kvinnor som genomgick abort i , och . av dessa uppgav att det låg ekonomiska skäl bakom. Utan att dra några definitiva slutsatser av studien kan dock konstateras att samhället bör göra mer för att motverka att abort ses som den enda utvägen. Ungdomsmottagningarna har en viktig roll i det abortförebyggande arbetet. Det abortförebyggande arbetet ska präglas av djup och bred information av välutbildad personal. I några län och regioner har man subventionerat preventivmedel till ungdomar med gott resultat. Sexualundervisningen måste fördjupas, där ansvarstagandet för den egna sexualiteten och partnern måste betonas. Konfliktsituationen vid en abort måste lyftas fram. Alla problem kan inte lösas med subventionerade preventivmedel. Risken för sexuellt överförbara sjukdomar kvarstår. Det är viktigt att förebygga aborter. Abort är alltid förenat med stora problem, och det föreligger både medicinska risker och psykisk påfrestning med etiska implikationer. Samlevnadskriser Antalet separationer är stort i . Under rubriker som Separationer hotar folkhälsan och Samhället blundar för samlevnadskrisen lyfts problemet med de många familjesplittringarna fram från kvalificerat håll. I ingås drygt 30 000 äktenskap. Av dessa kommer att spricka. Relationsproblem i familjen håller på att bli ett av vår tids största men minst uppmärksammade hot mot folkhälsan. skilde sig 21 502 gifta par i , enligt SCB:s statistik. Ännu fler sambopar flyttade isär, vilket inte syns i statistiken. Samstämmig forskning visar att vår hälsa och livskvalitet inte i första hand beror på vår inkomst och arbetsmiljö. Det mest betydelsefulla är hur vi har det i familjen och i våra sociala relationer. Frånskilda män drabbas mer ofta av både fysiska och psykiska besvär. Den genomsnittliga levnadsåldern för dessa är kortare än för gifta och sammanboende män. Ser man till ensamstående mammor så röker dessa dubbelt så mycket, äter mer lugnande medel, är tröttare och oftare sjukskrivna än gifta och sammanboende kvinnor. 45 000 barn får vara med om en separation, och för 10 000 av dem är det . Vart fjärde barn kommer att helt förlora kontakten med sin pappa. Behovet av förebyggande insatser framhålls som viktigt i många sammanhang, men på detta viktiga område återstår mycket att göra. En trygg anknytning till föräldrarna är en viktig förutsättning för god psykisk hälsa senare i livet. Att ha ett fungerande socialt nätverk omkring sig som nybliven förälder är något som främjar förmågan att ta hand om barnet. behöver fungerande familjer. Satsningar på äktenskapets och parförhållandets friskvård bör ingå i folkhälsoarbetet. Det kan ske genom att starta forsknings- och utvecklingsprojekt om hur man vårdar relationer och lär sig hantera konfliktsituationer i en parrelation. Familjerådgivningen bör byggas ut och omfatta förebyggande relationsvård. När krisen kommer skall man snabbt kunna få hjälp. vill ha en väl utbyggd och kostnadsfri familjerådgivning. Familjerådgivningen bör även ha resurser att erbjuda rådgivningssamtal i förebyggande syfte, inte bara i en krissituation. ser även positivt på familjeterapi och vill därför rekommendera att denna goda modell används ute i kommunerna. Både kommuner och landsting har ansvar för folkhälsan, liksom myndigheter och organisationer. Många olika åtgärder som på nationell eller lokal nivå planeras och genomförs påverkar medborgarnas vardag. Exempel på områden som har betydelse för folkhälsan är boendemiljö, trafikmiljö och arbetsmarknad. Vidare har alkohol och tobakspolitik och det sociala välfärdssystemet stor betydelse. Detta gör samverkan mellan olika nationella organ och myndigheter viktigt i den övergripande samhällsplaneringen. Men även på nivå är samarbetet inom t ex kommunala förvaltningar en förutsättning för planering utifrån människors behov och villkor. Samverkan mellan kommun, landsting och andra aktörer ökar möjligheterna till samordning både av kunskaper och resurser. Det förbättrar innevånarnas möjligheter till stöd och service. Även i hälsoarbetet i skolan, på arbetsplatsen eller vårdcentralen är helhetsperspektivet viktigt och samarbetet på olika nivåer och över yrkesgränser nödvändigt. Speciellt värdefullt är samarbetet inom det team med företrädare för olika kompetenser som man inrättat på många arbetsplatser. Avslutningsvis vill vi kristdemokrater betona vikten av att se och värdera även mindre förbättringar av hälsoläget såväl för den enskilde som för samhället. Bättre livskvalitet kan vara svårt att mäta i pengar, arbetsinsats osv. Men för den enskilde kan det vara ovärderligt. () () () () () () () () () () () () () () () () () ()