mot · GP02K284 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:K284av m.fl. (c)Ungdomsfrid 1 Sammanfattning Att alla människor ges möjlighet att påverka sin vardag, sin närmiljö och samhällsutvecklingen i stort är en viktig demokratisk rättighet. Det är även nödvändigt för att olika perspektiv skall belysas innan beslut fattas. Framförallt är det viktigt att ungdomar ges möjlighet att påverka sin vardag inom den demokratiska processen utifrån sina förutsättningar och behov. Att inte tas på allvar och utsättas för en negativ särbehandling på grund av sin ålder är kränkande för den enskilde individen och bidrar starkt till en känsla av utanförskap och vanmakt. riskerar detta att urholka demokratin. Vi vill med denna motion lyfta upp ungdomars möjligheter att påverka i samhället. Det kan inte accepteras att ungdomar blir utsatta för kränkande bemötande eller att deras röst inte blir hörd innan beslut fattas. Ungdomar skall ses som en resurs och för framtiden. Ungdomar har även särskilda behov som måste tillgodoses. Det handlar om möjligheten att utveckla sin egen kultur utifrån sina egna villkor, av ungdomar, med ungdomar, för ungdomar. När ungdomar ges lika möjligheter i samhället, utan att diskrimineras på grund av sin ålder, stärks deras självbestämmande och livskvalitet. Vi har valt att kalla detta för ungdomsfrid. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 23 2 Innehållsförteckning 24 3 Förslag till riksdagsbeslut 25 4 Inledning 27 5 Makt och inflytande 27 5.1 Skolan ger de grundläggande verktygen 28 6 Kulturen korsar alla gränser 30 7 Grundtrygghet viktig även för unga 31 7.1 Barn och ungdomar skall inte försörja sina föräldrar 32 8 Arbete 32 9 Ung företagsamhet måste stimuleras 33 10 Familjebildning 34 11 Sexualitet på lika villkor 34 12 Ungas hälsa 36 12.1 Fysisk ohälsa 36 12.2 Psykisk ohälsa 36 13 En trygg närmiljö 37 14 Bostaden en grund för trygghet 38 14.1 Åldersdiskriminering 39 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till att genomföra förändringar i kommunallagen så att ungdomar ges möjlighet att väcka kommunalbesvär. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till att underlätta för ungdomar att engagera sig i samhällsarbetet i större utsträckning än utan att deras möjligheter till bra betyg försämras.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att permanenta försöken med lokala skolstyrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan och införa detta i hela landet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra möjligheten för skolledningen att i särskilda fall skilja utövarna av mobbning och trakasserier från den ordinarie undervisningen.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över utformningen av ansökningshandlingar som riktar sig till ungdomar.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till att förändra lagen om ekonomiskt bistånd så att barns inkomster inte ingår i beräkningsunderlaget för det ekonomiska biståndet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma med förslag som förbättrar möjligheten att komma tillbaka till arbetslivet för personer som blivit förtidspensionerade.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till en ändring av lagen så att alla myndiga personer har rätt att prövas för adoption.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör ta initiativ till att lägga fram ett lagförslag som förbjuder hets mot transvestiter, bi-, trans- och homosexuella.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tillsammans med bör undersöka möjligheterna att införa subventionerade preventivmedel för både flickor och pojkar i samtliga landsting och regioner.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör få ett förstärkt uppdrag att undersöka möjligheten att tillsammans med kommunernas ungdomsmottagningar förbättra sexualundervisningen i skolan.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bör undersöka möjligheterna att tillsammans med de kommunala ungdomsmottagningarna förbättra stödet till ungdomar från andra kulturer som riskerar könsstympning.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ytterligare studier kring området ungdom och sexualitet.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen tillsammans med bör utforma en plan för hur en ökad kunskap kring ätstörningar och kortare väntetider till adekvat vård skall åstadkommas.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om barns och ungdomars medverkan i samhällsplaneringen.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som förhindrar kommuner att införa utegångsförbud för ungdomar. begär att regeringen tillsätter en utredning för att se över ungdomars möjligheter att erhålla en bostad.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag om förbud mot åldersdiskriminering. 1 Yrkandena 24 hänvisade till UbU. 2 Yrkande 5 hänvisat till KrU. 3 Yrkandena 6 och 1014 hänvisade till SoU. 4 Yrkande 7 hänvisat till AU. 5 Yrkande 8 hänvisat till LU. 6 Yrkande 9 hänvisat till JuU. 7 Yrkandena 15 och 17 hänvisade till BoU. 4 Inledning Alla människors lika rätt och värde utgör grunden i en demokrati. För att demokratin var dag skall kunna återerövras och utvecklas måste alla människor, gamla som unga, oberoende av kön, sexuell läggning, etnisk bakgrund eller religiös övertygelse, kunna delta i samhället på lika villkor. Om det är de flesta överens. är en utvecklad demokrati. Vi står upp för de demokratiska rättigheterna såväl nationellt som internationellt. Vi reagerar mot orättvisor som vi ser runt om i vårt land och vår värld. Vi är stolta över att vi är svenskar och att vi har kommit långt i vårt demokratiska arbete. måste vi för oss själva och för andra erkänna att inte heller vi har kommit tillräckligt långt i detta arbete. Det finns strukturer i vårt samhälle som stänger ute grupper från det reella inflytandet. Invandrare, kvinnor och ungdomar har inte samma möjligheter till inflytande i vårt samhälle som medelålders män har. Detta påverkar vår samhällsutveckling och leder till utanförskap och vanmakt för stora grupper i samhället. Om samhället skall byggas demokratiskt underifrån måste alla ges tillträde till de arenor där beslut fattas och inflytande kan utövas. Det handlar om politiska församlingar likväl som näringslivets styrelserum. För att livskraft och tillväxt skall komma hela landet till del är det viktigt att även barn och ungdomar ges möjlighet att delta i samhällsutvecklingsarbetet. Vi kan se en regional klyvning av landet som leder till avfolkning i glesbygden och överhettning i storstadsområden. De som står för den stora delen av utflyttningen är ungdomar. Detta är naturligt eftersom allt fler väljer att utbilda sig och arbeta på andra platser i landet och världen. Men bara för att många unga väljer att flytta får inte det unga perspektivet glömmas bort i den politiska debatten. Det är helt avgörande för att hela skall vara livskraftigt att de unga har en positiv bild av sin hembygd så att de kan tänka sig att återvända senare i livet. En sådan positiv bild innehåller en bra skola, ett bra fritidsutbud och möjlighet att påverka sin egen vardag. upplever många ungdomar ett utanförskap i samhället, att de inte ges möjlighet att vara med och påverka vare sig sin närmiljö eller den övergripande samhällsutvecklingen. Detta kan ta sig uttryck som visade sig under sommarens oroligheter i och . Om unga får möjlighet att delta i samhällsarbetet efter sina förutsättningar kan en upprepning av detta undvikas och demokratin utvecklas. Vi har valt att kalla detta ungdomsfrid. 5 Makt och inflytande Enligt artikel 12 i ska barn som är i stånd att bilda sig egna uppfattningar tillförsäkras rätten att uttrycka dessa i alla frågor som berör barnet. Barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Detta ska ske genom att barnet ges möjlighet att höras, direkt eller genom företrädare eller genom ett lämpligt organ. I trädde i kraft . Vi är således skyldiga att följa denna. ger barn särskilda rättigheter. Det påpekas således vikten av att barn, och ungdomar, ges möjlighet att framföra sina synpunkter. , , konstaterar i Kompanjoner eller dekorationer? () att få beslutsfattare systematiskt tar till vara ungas tankar och idéer, inte ens när frågorna direkt rör barnen. BO konstaterar att detta får till följd att barnens och ungdomarnas egna kunskaper om sina livsvillkor genom detta saknas i många viktiga samhällsbeslut. De flesta av besluten som berör barn och ungdomars vardag fattas i kommunen. Det kommunala självstyret ger kommunerna stor frihet i att organisera sitt arbete vad gäller att stärka ungdomars inflytande. Det kommunala självstyret ger dock inte kommuner möjlighet att bortse från . I många kommuner försöker man samla ungdomars åsikter genom olika typer av samrådsförfaranden. Det kan handla om att instifta ungdomsråd, ungdomsfullmäktige, ungdomsforum eller liknande. Detta är positivt förutsatt att detta inte används som alibi för att kunna hänvisa till att samråd har skett. Det är viktigt att beslutsfattare vid samråd klargör för de medverkande vad samrådet syftar till och hur de åsikter som framförs vid samrådet kommer att behandlas framgent. Trots att många kommuner har genomfört åtgärder för att stärka ungdomars medverkan i den demokratiska processen finns fortfarande mycket att göra. Ett steg vidare bör vara att ge även ungdomar möjligheten att väcka kommunalbesvär. Regeringen bör ta initiativ till att genomföra förändringar i kommunallagen så att ungdomar ges möjlighet att väcka kommunalbesvär. Detta bör ges regeringen till känna. När ungdomar flyttar för att studera påverkas även deras möjligheter att behålla förtroendeuppdrag i sin hemkommun. Det krav som finns på att studerande måste mantalsskriva sig på studieorten leder per automatik till att ungdomar med förtroendeuppdrag måste lämna sitt uppdrag. Vi har i vår demokratimotion (2001/02:K371) föreslagit att studerande inte skall tvingas att mantalsskriva sig på högskoleorten för att behålla möjligheten att vara politiskt engagerade i sin hemkommun . 5.1 Skolan ger de grundläggande verktygen Skolan har en viktig uppgift när det gäller att förmedla och hos eleverna förankra de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på. Läroplan för det offentliga skolväsendet, Lpo 94 Skolan har en viktig funktion att fylla för att utrusta dagens ungdomar med demokratiska verktyg. Kunskap, språk, sociala nätverk och en förståelse för den demokratiska processen är viktiga komponenter för att kunna utöva sina demokratiska rättigheter. För att dessa verktyg skall kunna utvecklas är det viktigt att eleverna ges möjlighet att utöva dem praktiskt inom skolans verksamhet. Genom att redan i tidig ålder ge barn möjlighet till inflytande i skolans verksamhet och gradvis öka detta inflytande kan en ökad demokratisk förståelse och ett intresse för samhällsfrågor utvecklas. Skolan klarar inte fullt ut att utrusta dagens ungdomar med den mest grundläggande demokratiska rättigheten: rätten att lära sig läsa och skriva. Statistik visar att var fjärde elev lämnade den svenska utan tillräckliga kunskaper inom kärnämnena. Detta är allvarligt och begränsar de enskilda individernas möjligheter att förverkliga sina olika livsprojekt, men bidrar även till att demokratin riskerar att urholkas. har i sin skolmotion Lust att lära vi ger möjligheten (2001/02:K371) presenterat tre reformförslag för att stärka individernas rätt till kunskap. Även om skolan ger människan demokratiska verktyg kan skolan bromsa människors delaktighet i demokratiska processer. I stället för att uppmuntra elever till samhällsengagemang genom att exempelvis skriva in i slutbetygen vad eleven engagerat sig i för föreningar i form av förtroendeuppdrag eller annat arbete, riskerar ungdomar som väljer att aktivera sig i föreningar eller elevråd att få sämre betyg på grund av att deras engagemang upptar en del av skoltiden. Detta är olyckligt och leder till att unga människor drar sig för att engagera sig i samhällsarbetet, något som i sig kan vara en grund för mer kunskap än vad skolan kan erbjuda. Det bör vara kunskapen i ämnet som bör ligga till grund för det betyg som eleven erhåller, inte att eleven har deltagit vid samtliga undervisningstillfällen. Regeringen bör ta initiativ till att underlätta för ungdomar att engagera sig i samhällsarbetet i större utsträckning utan att deras möjligheter till bra betyg försämras. Detta bör ges regeringen till känna. För att förankra de demokratiska värden som finns i bör den förankring som omnämns i Lpo 94 även få praktiskt genomslag i styrningen av skolan. Skolorna bör därför styras lokalt genom lokala skolstyrelser där elever, föräldrar och personal tillsammans utformar skolans verksamhet utifrån läroplanens intentioner. I takt med ett eleverna blir äldre bör deras inflytande i den lokala skolstyrelsen stärkas. Detta pågår nu på försök i vissa av landets gymnasieskolor. Dessa försök bör nu permanentas och införas på samtliga gymnasieskolor i hela landet. Vad som ovan anförts om att permanenta försöken med lokala skolstyrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan och införa detta i hela landet bör ges regeringen till känna. En viktig del i skolans arbete är att skapa respekt för olikheter. Varje människa är unik och har ett okränkbart värde. Det är därför allvarligt att många känner en otrygghet inför att vara i skolan. Särskilt olyckligt är detta utifrån det faktum att vi har skolplikt i . Den sociala miljön i skolan är grundläggande för hur barns liv gestaltar sig. Kränkande behandling, eller mobbning, är därför ett stort problem. Skolledningens möjligheter att i särskilda fall skilja utövarna av mobbning och trakasserier från den ordinarie undervisningen måste därför förbättras. Detta bör ges regeringen till känna. Unga med funktionshinder har ofta inte samma möjligheter i samhället som andra. Detta gäller även inom skolan. Skolan har ett uppdrag att skapa förståelse för människors olikheter. Detta kan ske inom den ordinarie undervisningen men även i form av speciella temaaktiviteter där elever får möjlighet att prova på hur det är att ha någon form av funktionshinder. är det viktigt att de erfarenheter som funktionshindrade barn och ungdomar besitter tas i anspråk av skolan. Ingen vet bättre än en funktionshindrad vilka svårigheter denne möter. Ett led i att skapa en större förståelse för exempelvis hörselskadade är att teckenspråk ges samma status som de nordiska språken i svenskundervisningen. Detta ökar förståelsen för hur detta funktionshinder kringskär de hörselskadades möjligheter att delta i olika verksamheter på lika villkor. 6 Kulturen korsar alla gränser Varje generation måste ges utrymme att få skapa sin vision, sitt innehåll och sina former att nå målen. Det går inte bara att ärva från en generation till en annan... Den traditionella svenska kulturpolitiken är på sin höjd anpassad till de äldre generationernas ideologi, livsvärden och preferenser men överensstämmer dåligt med ungdomars värderingar. och framtiden Kulturen utgör en viktig hörnsten i ett demokratiskt samhälle. Kulturen skapar mötesplatser där idéer kan utbytas, förståelse skapas och diskussioner äga rum. Särskilt för ungdomar är kulturen viktig för att de skall kunna skapa sig en egen identitet och få förståelse för andras. Inte minst från integrationssynpunkt fyller kulturen en viktig funktion. Det är därför mycket olyckligt att kulturen är ett av de områden som först drabbas när besparingar skall göras i det offentliga. Problematiken hänger ofta samman med att det offentliga har tagit över det som det civila samhället en gång utförde genom föreningar eller andra organisationer. När det offentliga sedan drar sig undan finns inte föreningar och organisationer kvar som kan ta över den kulturella verksamheten och dess mötesplatser. För att kulturen skall vara en av grunderna i det demokratiska samhället är det viktigt att ungdomar ges möjlighet att utforma innehållet i verksamheterna. Vuxna vet och förstår att ungdomar själva vill vara med och utforma sin egen kultur och olika kulturprojekt. Detta till trots glömmer vuxna allt som oftast bort detta. Ofta presenteras redan färdiga projekt för ungdomar. Syftet och formen på projektet är redan klart. Det enda som saknas är ungdomarna. I takt med att en allt större del av kulturen övertagits av det offentliga har den även kommit att bli allt mer reglerad. Innehållet har allt mer kommit att formuleras efter vuxnas huvud och på vuxnas villkor, dem som kulturen riktat sig mot har inte haft möjligheter att i tillräckligt stor utsträckning påverka innehållet. Inte minst har detta drabbat flickor och verksamheter riktade till dessa. I stor utsträckning har ekonomiska bidrag och stöd vänt sig till pojkars aktiviteter inom kultur- och fritidsområdet. Det är viktigt att stödet till ungdomar och ungdomars olika kulturprojekt formas på ungdomars egna villkor. Ungdomars egna initiativ till kultur- och fritidsverksamhet kräver ofta ganska låga belopp, men de har inte tid att vänta medan byråkratins långsamma kvarnar maler igenom deras ansökningar. Inte minst har statliga aktörer i form av länsstyrelse, ungdomsstyrelse och Allmänna arvsfonden fastnat i gamla byråkratiska spår som försvårar för ungdomar att erhålla ekonomiska resurser. Regeringen bör ge dessa aktörer i uppdrag att se över utformningen av ansökningshandlingar som riktar sig till ungdomar. Detta bör ges regeringen till känna. För att underlätta möjligheterna för ungdomar att finna ekonomiskt stöd till olika kultur- och fritidsverksamheter bör ett KUL-bidrag inrättas. Bidraget skall rikta sig direkt till ungdomar genom ungdomsråd eller motsvarande och användas till att utveckla det kulturella utbudet för ungdomar, av ungdomar och med ungdomar i hela landet. Genom denna fördelning skulle även de byråkratiska inslagen i kulturverksamheten kunna minska till fördel för den faktiska verksamheten. bör få i uppdrag att fördela dessa pengar efter ansökan från ungdomsråd eller motsvarande. Vi har i vår motion om kultur och idrott (2001/02:Kr279) föreslagit att ett så kallat KUL-bidrag inrättas samt att av det statliga kulturanslaget bör avsättas till barn och ungdomar. Tillgången till samlingslokaler där ungdomar har möjlighet att forma sin egen verksamhet efter eget intresse är viktigt för att ungdomskulturen skall kunna utvecklas. Detta är inte minst viktigt i takt med att antalet fritidsgårdar minskar i kommunerna. Vi har i vår kulturmotion (2001/02:Kr279) föreslagit att stödet till samlingslokaler som drivs i föreningars regi skall ökas med . 7 Grundtrygghet viktig även för unga En viktig demokratisk rättighet är vetskapen om att det finns en grundläggande trygghet för alla. Dagens socialförsäkringssystem missgynnar ungdomar som kommer i behov av tillfälligt ekonomiskt stöd. Detta ofta beroende på att de ännu inte hunnit kvalificera sig till en tillräcklig ersättning från socialförsäkringen utan enbart har rätt till de lägsta ersättningsnivåerna inom denna. Trygghetssystemen har olika ersättningsnivåer beroende på hur mycket man har tjänat. En förälder som är hemma med sitt barn och tidigare ej haft inkomst får en föräldrapenning motsvarande . En person med hög inkomst får däremot en ersättning motsvarande . Personer med studiemedel som blir sjukskrivna har möjlighet att få ersättning från sjukförsäkringen motsvarande . För många ungdomar innebär detta att man får vända sig till det kommunala , med allt vad detta innebär. Enligt tillgänglig statistik från var en stor del av biståndsmottagarna yngre människor. Av biståndsmottagare, , var nästan fyra av tio i åldern . av samtliga invånare i åldern 1829 fick ekonomiskt bistånd 2000. Andelen personer i denna ålder med ekonomiskt bistånd minskade däremot mer än motsvarande andel i övriga åldersgrupper . Detta kan till stor del förklaras med att arbetsmarknaden och början av 2000 hade en gynnsam utveckling. Detta undanröjer dock inte det faktum att var tionde ungdom mellan har varit tvungen att vända sig till för att klara sin vardag rent ekonomiskt. Denna situation är inte acceptabel. Den lägsta ersättningsnivån inom socialförsäkringssystemet bör vara lika för alla som står till arbetsmarknadens förfogande. Dagens utformning har brister i tydlighet och är inte överskådlig för den enskilde. har föreslagit i sin motion om socialförsäkringen och motionen om arbetsmarknadspolitik (2001/02:Sf245, 2001/02:A259) att den lägsta ersättningsnivån inom socialförsäkringen föräldrapenning, ersättning vid sjukdom eller arbetslöshet skall vara och det skall kopplas till den enskildes skyldighet att delta i aktivitet som syftar till att stärka dennes möjligheter att erhålla arbete. 7.1 Barn och ungdomar skall inte försörja sina föräldrar Föräldrar har ett försörjningsansvar gentemot sina barn till förutsatt att barnet studerar. Vad som däremot kan ifrågasättas är barnens försörjning av föräldrar som lever med små marginaler och är beroende av socialbidrag. Om familjen tar emot ekonomiskt bistånd genom kommunen räknas barnets inkomst med som grund för den samlade familjens inkomst. Detta leder till att barnet i praktiken bidrar till familjens försörjning som barnet har möjlighet att arbeta, exempelvis . Detta ger fel signaler. Regeringen bör ta initiativ till att förändra lagen om ekonomiskt bistånd så att barns inkomster inte ingår i beräkningsunderlaget för det ekonomiska biståndet. Detta bör ges regeringen till känna. 8 Arbete Att ha möjlighet att försörja sig själv genom arbete är viktigt för alla i det svenska samhället. Arbete bidrar inte bara till den egna försörjningen utan skapar även förutsättningar för sociala kontakter. Under en lång rad av år hade ungdomar en besvärlig arbetsmarknad. En hög generell arbetslöshet i kombination med en svag konjunktur medförde att ungdomar stängdes ute från arbetsmarknaden. De ungdomar som precis hade fått arbete var de som först fick lämna sina arbeten på grund av lagen om anställningsskydd (LAS). När konjunkturen har vänt ser situationen betydligt ljusare ut . Men har arbetsmarknaden förändrats. De traditionella fasta anställningarna har ersätts med projektanställningar eller behovsanställningar. Företag hyr in personal från bemanningsföretag vid arbetstoppar. Det är en välodlad myt att unga människor inte strävar efter ett fast jobb. Undersökningar visar att en betydande majoritet av dagens ungdomar anser att ett fast arbete är ett mål för många. Detta innebär inte att unga människor kommer att byta jobb mer sällan än dagens arbetskraft. Snarare är det tvärtom så att arbetskraften kommer att vara mer rörlig såväl geografiskt som inom olika yrken eller branscher. För att möta detta är det viktigt att det skapas förutsättningar för det livslånga lärandet även i arbetslivet. Regeringen har utrett möjligheterna att införa så kallade individuella kompetenskonton. Införandet av dessa är nödvändigt för att framtida behov på arbetsmarknaden, såväl för den enskilde som för arbetsgivaren, skall kunna mötas. har i sin näringspolitiska motion (2001/02:N263) föreslagit att regeringen skyndsamt skall återkomma med förslag om att inrätta individuella kompetenskonton. Alla människor måste ges möjlighet att finna ett arbete. Detta gäller även funktionshindrade ungdomar, som i stor utsträckning förtidspensioneras.