ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Ub331 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub331av ()Skolans placering av barn i särskolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om placering av barn i särskolan. Alarmerande ökning av elever i särskolan Allt fler elever placeras i särskola. /01 gick 18 600 elever i särskolan. Det var en ökning med 1 400 barn jämfört med året innan. Jämfört med /93 har antalet elever i särskolan växt med 7 000 stycken, eller . Den obligatoriska särskolan ökade och gymnasiesärskolan . Ökningen är alarmerande, eftersom det finns anledning att fundera över om det faktiska behovet av särskoleplacering verkligen ökat i samma takt. Den kraftiga ökningen av antalet särskoleelever kan betyda att även andra barn placerats i särskolan. Det finns en risk att barn som anses besvärliga eller av andra skäl inte fungerar i skolan placerats där. Särskolan bra för behövande Särskolan är en skolform för barn som inte bedöms kunna nå kunskapsmål p g a att de är utvecklingsstörda. Andra orsaker kan vara att barnet har fått en hjärnskada som orsakat funktionshinder eller att barnet är autistiskt. Särskolan kan för de barn den är tänkt för ge möjligheter till en bättre skolgång. Men för andra barn än den egentliga målgruppen kan en placering i särskolan vara förödande. En felaktig placering i särskolan innebär ett ökat utanförskap och en icke ändamålsenlig undervisning, något som påverkar såväl prestationer som självbild. Alla barn har rätt till bästa möjliga skolgång givet sina egna förutsättningar. Det är djupt kränkande om barn placeras i särskola av andra skäl än att barnet har reellt behov av detta. Barnens väl inte kommunens Särskolan får aldrig anvisas därför att det är den bästa lösningen för kommunen i situationer när skolan inte klarar av sin uppgift att ge alla barn den undervisning de behöver och har rätt till enligt skollagen. Det får inte förekomma att elever som egentligen inte hör hemma i eller gynnas av en placering i särskolan ändå placeras där, när skolan saknar resurser eller kunnande för att på andra sätt ge dem det stöd de har rätt till. I stället måste skolan bli bättre på att ge elever med särskilda behov och som inte finns i särskolan den hjälp och det stöd de behöver. Små grupper, extra stöd samt pedagogisk utveckling är bättre än godtyckliga säskoleplaceringar. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Ub335 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub335av ()Klimatforskning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om klimatforskning vid Station, och . () i är internationellt känt för sin forskning om klimatet. Det har finansierats genom och men har hamnat i ekonomiska bekymmer. Miljön för forskningen är unik i världen. Enligt uppgifter måste man förflytta sig mellan , och för att finna den kombination av miljöer som man har med avstånd från . Institutet upplever sig självt mer känt i än i . Det finns anledning att stödja den forskning och de miljöer som är unika för och sätter som forskningsnation på kartan. driver ett framgångsrikt forsknings- och utvecklingsarbete inom sin myndighet. Genom avancerade tekniska diagnoser och uppföljningar finns det numera möjligheter att följa klimatutvecklingen . har ansökt hos regeringen om medel till en superdator som kan bidra till helt unika möjligheter. Det vore angeläget att denna kunde inköpas. driver redan forskning om klimat och miljö. Lärosätet skulle kunna samverka med och klimatforskningsinstitutet i och också bedriva forskarutbildning inom ämnesområdet. Det finns en rad resurser som genom samordning skulle kunna utvecklas till en internationellt känd forskningsprofil i vårt land. För detta behövs ekonomiskt stöd som bör riktas från redan befintlig anslagsram.
mot · GP02Ub337 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub337av ()Glesbygdens skolor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förutsättningarna för ett särskilt tidsbegränsat stöd till glesbygdsskolor utreds. Motivering Som ett mantra upprepas slagorden Hela landet ska leva och Bredband åt alla. Viktigt är att goda förutsättningar ges för glesbygdens byar att överleva. Nya företagsetableringar i glesbygden är livsnödvändiga och en förutsättning för att nya företag ska etableras är bl.a. bredband. Men åtgärderna är inte någon tröst för de småbarnsföräldrar som valt att bosätta sig i glesbygdsområden när skolan hotas av stängning på grund av för litet elevunderlag. När elevantalet sjunker tillräckligt stänger kommunen skolan och eleverna bussas till närmaste tätort, vilket inte minst många föräldrar i inland fått erfara. Föräldrar i glesbygden har ofta tagit ut sina barn i skolstrejk, då de menar att det inte är rimligt att kommunen ska frakta sexåringar per dag på dåliga grusvägar i dåligt väder med halka och kyla för att de ska kunna gå i skolan. Långa resvägar medför också orimligt långa arbetsdagar för små barn. För många glesbygdsbyar innebär en nedläggning av skolan att unga familjer väljer att flytta till tätorterna, alltmedan utbyggnaden av bredband fortgår. En investering till vilken och vems nytta? Byarna dör sakta men säkert ut. är villiga att etablera sig i en ort som saknar skola, då det är ändå svårare att få människor i arbetsför ålder med familj att välja att bo i en bygd där det inte ens finns för- eller lägsta klasser. Erfarenheter visar att elevantalet varierar år i en glesbygdsskola. Att elevantalet ligger under minimigränsen behöver inte innebära att elevantalet förblir lågt eller kommer att fortsätta minska. Det finns många glesbygdsbyar som har en positiv utvecklingspotential, vilket kan innebära att en negativ befolkningskurva vänds. En väl genomtänkt regionalpolitik med användande av ny teknik möjliggör detta. Ett införande av ett särskilt statligt stöd av temporär karaktär till hotade glesbygdsskolor skulle kunna innebära att skolan kan överleva även om elevantalet tillfälligt är lågt, varför detta bör utredas. Det statliga stödet ska kunna sökas av berörd kommun när elevantalet närmar sig minimigränsen, och kriteriet för att få erhålla det statliga stödet ska vara att byn har en positiv utvecklingspotential. Bedömningen av hur utvecklingspotentialen är för respektive by skall göras av berörd kommun tillsammans med lämplig enhet på eller annan lämplig myndighet.
mot · GP02Ub339 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub339av ()COOP-forskning vid HTU Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatta satsningar på COOP-forskningen vid HTU. Motivering /(HTU) har sedan inrättandet genomgått en stark utveckling och har en verksamhet som omfattar mer än 7 000 studenter. HTU införde redan från starten utbildningsformen COOP (Cooperative Education), där studierna varvas med avlönade arbetsperioder i företag och förvaltning. Innehållet i arbetsperioderna anpassas efter hur långt studierna framskridit. Etableringen av COOP har blivit mycket framgångsrik sett ur såväl ett högskole- och studentperspektiv som ur ett arbetsgivarperspektiv. COOP är starkt efterfrågat bland studenter och företag. Inom teknikområdet är f.n. arbetslivets efterfrågan på COOP-studenter större än tillgången. COOP har också inneburit att goda kontaktvägar skapats med företagsamhet, vilket givit spin-off inom andra områden för samverkan. Sett utifrån ett pedagogiskt perspektiv är COOP en del av ett större pedagogiskt område, (arbetsintegrerat lärande), som förekommer inom flera av HTU:s utbildningar. Exempel på AIL-utbildningar är vård-, lärar- och medieproduktionsutbildningar. finns också inom fort- och vidareutbildningsutbudet vid HTU. Inför det nya millenniet har HTU antagit en ny vision och nya strategier, där sätts i starkt fokus. HTU:s vision är att bli Europaledande i arbetsintegrerat lärande och i forskning inom profilområdena. Profilområdena är: Arbetsintegrerat lärande Uthålliga verkstadsindustriprocesser Medieproduktion Hälsa och handikapp Forskningen inom är under etablering vid HTU och därmed blir HTU den första högskolan i som gör en stark satsning inom området. För HTU innebär etableringsarbetet att ansökningar om forskningsmedel inlämnas till olika organ, bl a och EU Mål 2. De medel som söks avser det bredare pedagogiska området . Av propositionen Den öppna högskolan framgår att HTU tilldelas för utveckling av . Därmed möjliggörs HTU:s planer på etablering av ett centrum för . Ett sådant centrum kommer att ge ytterligare fokus och drivkraft för att utveckla och ta fram ny kunskap inom området. Det är emellertid angeläget att HTU också ägnar stor uppmärksamhet åt att specifikt öka kunskapen om COOP och dess roll i lärprocessen, liksom dess roll i utvecklingen av utbildningens innehåll (utbildnings- och kursplaner). Det är också viktigt att få mer kunskap om effekterna av COOP ute på arbetsplatserna. Regeringen bör pröva vilka förutsättningar som behövs för att vidareutveckla dessa områden vid HTU. Det är också viktigt att pröva hur den internationella samverkan inom detta område kan utvecklas.
mot · GP02Ub340 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub340av och ()Föräldraengagemang i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av föräldraengagemang i skolan. Motivering har kommittén Välfärdsbokslutet visat att barn till socialt utsatta föräldrar löper större risk än andra barn att få problem i skolan. Ambitionen har alltid varit att skolan skulle kompensera dessa barn genom att ge dom olika former av stöd. Men stödinsatserna har minskat och resultatet är att allt fler elever inte når skolans mål. har lyft fram att besparingarna har inneburit en stark press på verksamheterna. Nationellt har besparingstrenden nu brutits och resurserna per barn ökats delvis genom extra statliga resurstillskott, dessutom tillförs ungdomsskolan ökade resurser, motsvarande ca 15 000 ytterligare anställda . Men den genomsnittliga positiva trenden till trots finns fortfarande kommuner som genomför kännbara besparingar. Att ta tillvara barns rättigheter är mycket beroende på föräldrarnas möjlighet och förmåga att påverka. För många föräldrar känns det svårt att ta kontakt med kommunala tjänstemän eller för att få hjälp och stöd, speciellt vid konflikter. De ser det heller inte som naturligt att vända sig till de lokala skolpolitikerna, även om det vore önskvärt att de kände att det är dit man ska vända sig i första hand. Regeringen har givit pengar till för en centralt placerad elev-/ungdomsombudsman. Vi anser att denna verksamhet behöver utökas. Regeringen bör följa frågan och pröva om det finns behov av en särskild instans, till exempel en elevombudsman som kan hjälpa föräldrar och barn när de hamnar i konflikt med skolan och inte får det stöd och den hjälp de behöver. En av de viktigaste faktorerna för ett barns välmående, utveckling och framtida vuxenliv är dess upplevelser och erfarenheter av skolan. Föräldrarnas engagemang i skolan är mycket viktigt. Vi vet också att alltför många föräldrar inte förmår engagera sig i sina barns skolarbete. Till en del kan det bero på egna negativa upplevelser av skolan. En annan orsak är att det regelverk som styr skolan ofta upplevs som svårt och ogenomtränglig. Många skolor förmår heller inte att informera föräldrarna om vilka rättigheter deras barn har t.ex. om särskilt stöd, hjälpmedel för dyslektiker osv. Intresset för att delta i försöket med ökat föräldrainflytande i grundskolorna, har varit svalt från såväl kommunerna och föräldraföreningar som Hem & skola. borde därför ges i uppgift att informera mer om behovet av aktiva föräldrar i skolan och på olika sätt initiera projekt som gagnar föräldramedverkan i skolan. () ()
mot · GP02Ub341 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub341av ()Integration skola - förskola till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för ökad integration skolaförskola. Motivering granskning av integrationen av skola, förskoleklass och fritidshem visar på en klar skolifiering av barnomsorgen. Reformens syfte var att integrera verksamheterna för att underlätta övergången mellan förskola och skola, att förskolans arbetssätt skulle påverka skolan samt att förbättra förutsättningen för lärande för sexåringarna. redovisningar visar på att kunskapsbristerna är många och stora, både hos personal och bland de beslutande i kommunerna, om syftet med reformen och om läroplanerna. Bl.a. går det att utläsa att det ej erbjuds någon alternativ verksamhet för dem som vill ha vanlig barnomsorg för 6-åringar, trots att förskoleklassen är en frivillig skolform för barnen. Syftet med förskoleklass var en pedagogisk reform, men förändringarna är mest organisatoriska och utgår från skolans sätt att arbeta. Traditionsutvecklingen går mot att skolans traditionella arbetsformer tar över på bekostnad av förskolans. Det innebär en ämnesinriktad kunskapssyn, att verksamheten organiseras i klasser och scheman samt att den är vuxenstyrd. Den anses av som mer traditionell än de tre första årsklasserna. pekar på en rad brister. Det saknas gemensam tid för personalen och därför brister det i pedagogiska diskussioner, planering, dokumentation, reflektion, uppföljning och utvärdering. Övriga förutsättningar som har brustit är att det saknas stödjande arbetsledning med kompetens för det nya som kommer från förskolan. Arbetsledningen kommer nästan uteslutande från skolans värld. Det finns brist på utbildad personal, främst fritidspedagoger. Det är stor personalomsättning. Lokalerna är ej ändamålsenliga och stödjer inte ett nytt sätt att arbeta. Barnsammansättningen varierar men det vanligaste är åldershomogena klasser. Förskolan ska utgå från omsorgspedagogiken, där barnen lär genom lek. Där verksamheten utgår från var barnen befinner sig i stället för av vuxna planerade aktiviteter. Barn lär sig genom leken, det är lekens funktion att hjälpa dem att förstå världen genom att gestalta den. I leken bildar barnen sig själva och får använda alla sina förmågor i lärandet. I leken lär barnen också varandra. För en positiv utveckling i reformens anda med en integration av förskolaskola krävs uppenbart satsningar på fort- och vidareutbildning om reformens intentioner och den reviderade läroplanens innehåll och innebörd, för all personal i arbetslagen kring barnen, såväl för barnskötare, förskollärare, fritidsledare, fritidspedagoger som för lärare och rektorer med flera. Först genom att all personal runt barnen känner sig som ett team och har samma målsättning kan man undvika den nya risk för klyftor mellan förskola och förskoleklass som rapporten varnar för.
mot · GP02Ub342 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub342av ()Betyg Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att kunna ge betyg tidigare och oftare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att ge skriftliga omdömen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att ge omdömen i ordning och uppförande. Motivering Betyg i skolan har alltid varit ett kontroversiellt ämne. Jag menar att betyg är viktiga och att det finns anledning att utvidga användningen av betyg. Det är viktigt både för eleven själv och för föräldrarna att de kontinuerligt informeras om elevens kunskaper och utveckling. Betyg bör ges obligatoriskt senast sju för att eleverna ska hinna vänja sig vid systemet före slutbetyget nio. Men det bör inte finnas något som hindrar en enskild skola att ge betyg tidigare. ges betyg alltför sent i . Det är inte rimligt att vänta tills eleven tappat all tilltro till skolan och de egna möjligheterna innan föräldrarna görs uppmärksamma på vad som händer. Dessutom bör skriftlig information ges om elevens kunskap och utveckling i förhållande till de angivna kravnivåerna i läroplanen. Det är viktigt för att de elever som behöver särskilt stöd för att uppnå målen ska kunna få det på ett tidigt stadium. Barn har behov av att det sätts gränser. Eleven mår oftast bra av att veta vad som är acceptabelt och vad som inte är det. Därmed vore det rimligt att skolan också ska kunna ge skriftliga omdömen i ordning och uppförande. Detta ska givetvis inte ses som bestraffning för bråkstakar, utan som en vägledning för eleven vilket beteende som är acceptabelt. Det är viktigt att föräldrar görs mer delaktiga i sina barns skolgång. För att föräldrarna ska kunna vara ett stöd för barnen behöver de information om vilka målen för eleven är, och hur eleven nått upp till dessa mål. Ingen elev får lämnas åt sitt öde. Varje skola bör således tillåtas ge betyg tidigare och oftare . Dessutom bör det vara möjligt att ge skriftliga omdömen samt omdömen i ordning och uppförande. Skolan behöver arbetsro, ordning och reda för både elevers och lärares skull.
mot · GP02Ub343 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub343av ()Friskolor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att garantera ekonomisk rättvisa åt friskolorna. Motivering Friskolorna är och tycks förbli en nagel i ögat på den traditionalistiska majoritet av socialdemokratin som tycks dominera regeringens politik i frågan. Den lagrådsremiss med skärpta regler för friskolorna som presenterades av skolminister präglas helt av viljan att strypa den snabba ökningen av antalet friskolor. Alarmismen på är dock inte befogad. går av eleverna i i skola. har inrättat en särskild nämnd som skall avgöra om friskolor ska godkännas och få bidrag. Kommunerna kommenderas att göra så kallade konsekvensbeskrivningar som bland annat skall visa om friskolan påverkar möjligheten att välja en skola nära hemmet. I kommuner som av ekonomiska skäl tvingas lägga ner en egen skola skall en friskola inte kunna startas som ersättning. Detta välkomnas naturligtvis i många s-styrda kommuner. Det är en enkelspårig skolpolitik som avtecknar sig. Friskolor är ett viktig komplement och alternativ som inte får strypas. Samhället bör garantera ekonomisk rättvisa åt friskolorna.
mot · GP02Ub345 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub345av ()Basplacering i skolan Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om breddat begrepp av basplacering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riksintag för alla gymnasieskolor. Motivering Alltfler elever och deras föräldrar inser vikten av att kunna påverka kvaliteten i skolan och tillgodose elevens eget behov av kunskap. Ett sätt är att välja med fötterna, att aktiv välja en skola som man skall trivas i. När alla gör ett aktivt val, engageras alla från början i valet av skola. I alla kommuner finns möjligheten att välja skola, fast bara inom den egna kommunen. Detta är ett steg i rätt riktning. Men fortfarande gör inte alla ett aktivt val. Detta sker enbart av dem som väljer annan skola än den de blivit basplacerade i. Gör jag ingenting går jag i den förutbestämda skolan. I och med att kommunen har en skyldighet att bereda en plats för en elev, kan detta med basplacering verka vettigt. Däremot hindrar den det aktiva valet hos alla. Genom att bredda begreppet basplacering till att innefatta en placering i en skola inom kommunen, inte styrd till en specifik skola, måste alla göra ett val. För den enskilde eleven innebär detta att olika skolor kommer att göra allt för att kvalitet och krav på kunskap med mera sätts i fokus än mer. För gymnasieskolan är det inte alla elever inom en kommun som ges chans att studera i en skola som ligger utanför den egna kommunen. På vissa håll sker ett visst samarbete mellan kommuner som kan möjliggöra detta, men då under vissa bestämda former. I den konkurrens som uppstår mellan t.ex. fristående och kommunala gymnasieskolor finns en onödig och konkurrenshämmande faktor, nämligen att några skolor har riksintag och andra inte. Den skola med riksintag ges rätt att ta emot elever från dels den egna kommunen, dels från andra kommuner. Medan en annan skola i samma kommun, med liknade program och kvalitet fast utan riksintag, enbart får ta emot elever från egen kommun och i undantagsfall från andra kommuner som låter elever studera där ändå och betalar för dem. Därför bör alla gymnasieskolor ha s.k. riksintag. För att garantera elever denna valmöjlighet att välja skola, oavsett vem som är huvudman, eller var i kommunen eller landet skolan ligger måste kostnaden för eleven följa val av skola. Staten ska garantera elevens val genom att pengar följer eleven. föreslår därför en nationell skolpeng. Mer utförlig redovisning och förslag finns i andra motioner från partiet. Gotab, 2001 ()
mot · GP02Ub348 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub348av och ()Jämställdhetsarbete mot pornografi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om främjande av jämställdhet och motverkande av pornografi. Motivering Det svenska samhället kännetecknas av en aktiv debatt om jämställdhet mellan könen. Vi har i en stor medvetenhet om behovet av ett jämställt samhälle för att härigenom också utgöra ett helt samhälle. Trots denna medvetenhet kan det tyckas märkligt att har en så liberal hållning till de krafter som på olika sätt aktivt motverkar jämställdhetsarbetet. Genom barns och ungdomars nära kontakt med TV-mediet och Internet konfronteras de med en syn på kvinnor och män som inte gagnar jämställdhetsarbetet. Skol- och fritidspersonal varnar om elevers och ungdomars sätt att uttrycka sig. I uttryckssätten används ofta en vokabulär som är att hämta ur den växande av pornografiska alster som lättåtkomligt finns i de nya medierna. För unga människor innebär pornografin att man får en snedvriden bild av kärlek och sexualitet. Vuxna måste såsom föräldrar eller personal i ungdomsnära miljöer visa på jämställdhetens möjligheter och skiljelinjen mellan den positiva bild som kärlek mellan människor kan utgöra och pornografin. Samhället har markerat genom att lagstifta mot barn- och våldspornografi och förbjuda inköp av sexuella tjänster. Regeringen har beviljat ekonomiska medel via Allmänna arvsfonden till informationsmaterial i skolan. Regeringen har också beslutat om stöd till elever som startar och driver grupper inom gymnasieskolan i syfte att öka jämställdheten och motverka sexuella trakasserier och våldsspråk. Trots insatser från samhällets sida tenderar problembilden att vidgas. De sociala konsekvenserna för unga människor av en växande porrindustri måste klarläggas liksom på vilket sätt tekniska möjligheter s.k. v-chips kan användas för att minska unga människors möjligheter till kontakt med pornografiska alster. Skolan och organisationslivet har i upplysningssyfte en viktig roll. Stödmaterial för lärare och organisationsaktiva bör därför tas fram i syfte att lyfta fram jämställdhetens och kärlekens positiva sidor. () ()
mot · GP02Ub349 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub349av ()Särskilda utbildningsbidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs vad gäller studier för egenföretagare/delägare på samma villkor som för arbetstagare. Motivering Det särskilda utbildningsstödet (UBS) riktar sig till personer som är arbetslösa eller till den som tar ledigt från jobbet för att läsa in grundskole- eller gymnasiekompetens. Arbetsgivaren förbinder sig att anställa en långtidsarbetslös. En företagare står under andra villkor. Äger han/hon ett företag eller är delägare måste verksamheten upphöra eller tillfälligt upphöra för att hon/han ska vara berättigad till detta stöd även om man som reglerna säger anställer en långtidsarbetslös . Situationen blir smått absurd speciellt i de fall då någon är delägare i ett företag och för att vara berättigad till detta bidrag därför tvingar också övriga delägare att lägga ner verksamheten eller låta den vila för att man vill skaffa sig kunskap som kommer företaget till del.