mot · GP02N267 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N267av m.fl. (fp)En näringspolitik för ett starkare 1 Sammanfattning I denna motion presenterar förslag till hur företagsklimatet radikalt kan förbättras i . Företagandet är grunden för de välståndsbildande krafterna som innebär att sysselsättning och välfärd långsiktigt kan tryggas. Insatser måste till på en hel rad områden för att ett bättre företagsklimat skall kunna växa fram. Det gäller följande områden: Lägre skatter för fler jobb. Minskat krångel och enklare regler för företagarna. En reformering av arbetsmarknadens funktionssätt och arbetsrätten. Bättre konkurrens och rent spel på marknaden. Skapa möjligheterna för att fler kvinnor och invandrare skall kunna bli företagare. En offensiv i utbildningspolitiken i syfte att skapa bättre förutsättningar för företagsamhet. En stark och uthållig energipolitik. En hållbar infrastrukturpolitik. Ett tryggt rättssamhälle också för företagaren. En bostadspolitik som gör det möjligt att bo och arbeta var man vill. Sammantaget skulle en sådan politik leda till att den grundläggande strukturen i skulle förändras så att vi får många företag och då speciellt små som vill och kan växa. har västvärldens mest konjunkturkänsliga offentliga finanser. I kombination med storföretagsberoendet gör det oss mycket utsatta för svängningarna. Detta är en farlig situation som drabbar den gemensamma välfärden. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 16 2 Innehållsförteckning 17 3 Förslag till riksdagsbeslut 18 4 Sju magra år för företagsamheten med regeringen offensiv med 19 5 Företagsstruktur i utveckling 21 6 Lägre skatter för fler jobb 21 7 Minska krånglet! 23 8 Reformera arbetsmarknadens funktionssätt 25 9 Reformerad arbetsrätt 27 10 Rent spel på marknaden för fler jobb och företag 27 11 Möjliggör för fler kvinnor att bli företagare 29 12 Invandrarföretagande 30 13 Offensiv forsknings- och utbildningspolitik 31 14 En stark och uthållig energipolitik 32 15 En infrastrukturpolitik för företagsamhet i hela 32 16 Ett tryggt rättssamhälle 33 17 Bra bostäder för trygga jobb 33 18 Internationell näringspolitik värna frihandeln 34 19 Anslagsfrågor 36 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skattepolitiken.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en förenklad deklaration för företagare.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förenklade F-skatteregler.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelförenklingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa en s.k. solnedgångsparagraf för regler som berör företagandet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om servicecheckar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett startpaket för företagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om myndigheternas redovisning av hur de klarar service och informationskrav gentemot företagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en handledning för företagare. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunernas samrådsplikt med näringsidkare.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om socialförsäkringarnas regelsystem.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om blankettförenklingar. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om myndigheternas service och öppettider. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kontaktperson vid statliga myndigheter och i kommuner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett Internetbaserat informationssystem. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetsmarknadens funktionssätt.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av reformering av arbetsrätten.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en successiv avveckling av de selektiva företagsstöden. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en försäljning av de statliga bolagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en avveckling av etableringshinder för småföretag. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bättre konkurrens. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förändringar i (PBL).4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors företagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om invandrarföretagande. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om industriforskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärlingsutbildning.5 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en stark och uthållig energipolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en infrastrukturpolitik för företagsamhet.6 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett tryggt rättssamhälle för en fungerande företagsamhet.7 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om bostadspolitiken.4 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frihandel. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar 38:16 75 809 +10 000 38:17 Konkurrensforskning 6 370 + 6 000 38:20 Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. 25 000 25 000 39:6 Näringslivsutveckling för 250 000 - 250 000 Summa för utgiftsområdet 3 410 185 - 259 000 1 Yrkandena 13 hänvisade till SkU. 2 Yrkande 11 hänvisat till SfU. 3 Yrkandena 16 och 17 hänvisade till AU. 4 Yrkandena 10, 22, och 30 hänvisade till BoU. 5 Yrkande 26 hänvisat till UbU. 6 Yrkande 28 hänvisat till TU. 7 Yrkande 29 hänvisat till JuU. 4 Sju magra år för företagsamheten med regeringen offensiv med Det råder en stor frustration bland företagarna över att ingenting händer inom företagspolitiken. I delar vi denna frustration. Det tycks oftast råda en bred enighet över partigränserna om att företagsamheten i vårt land hindras av onödigt krångel och onödig byråkrati ändå händer i stort sett ingenting för att göra det lättare och mer lönsamt att starta och driva företag. I denna motion presenterar sina förslag kring näringspolitiken. Det är förslag som inte bara berör den traditionella näringspolitiken utan vi tar också upp andra faktorer som kan bidra till ett bättre företagsklimat i . Det gäller högskola och utbildning, god och säker tillgång på energi, infrastruktur, ett tryggt rättssamhälle samt tillgången på bostäder. har upplevt ett slags ny industrialiseringsvåg där landet stått i framkant med att utveckla ny teknik och nya tekniska produkter, vilket har inneburit att konjunkturen gått på högvarv. Denna våg har ebbat ut, och konjunkturen faller allt mer. gick 4 143 företag i konkurs i , och det är en ökning jämfört med . Detta visar statistik från den nya statliga myndigheten (). ökar varslen om uppsägningar, orderingången minskar och enligt färska siffror från () har hushållens pessimism om ekonomi ökat kraftigt. med en socialdemokratisk regeringen har visat sig bli sju magra år för företagsamheten i . Företagaren möts alltför ofta med stor skepsis hos majoritetspartierna. Det är långtifrån bevingade ord om att företagaren är vår tids hjälte. Resultatet är något helt annat. Högkonjunkturen med IT-sektorn i spetsen medförde inte att långsiktiga strukturproblem trollades bort. Tvärtom, strategiska ledningsfunktioner i många storföretag flyttades till andra länder. Som talande exempel kan nämnas flytt av huvudkontoret för mobiltelefoni från till . Andelen företagare i är fortfarande lågt i jämförelse med många andra länder, och nyföretagandet sjunker enligt färsk statistik. Antalet förvärvsarbetande i offentlig sektor är hög. Andelen unga människor med teknisk eller naturvetenskaplig utbildning är låg, och intresset för dessa utbildningar är fortfarande lågt. menar att de välståndsbildande krafterna är en förutsättning för att välfärden och sysselsättningen skall kunna tryggas också , och därför måste vi ha ett gott företagsklimat i . Därför föreslår vi en kraftfull offensiv för att förbättra företagsklimatet i . Det är en offensiv som innebär sänkta arbetsgivaravgifter, förenklade regler för fåmansbolagen samt möjlighet att skjuta upp bolagsskatten om vinsten återinvesteras i det egna företaget. Vi anser att Krångelsverige inte får sätta stopp för företagsutvecklingen. 5 Företagsstruktur i utveckling Strukturen på de svenska företagen ändras och utvecklas ständigt. var de flesta sysselsatta inom basnäringar som jord- och skogsbruk. har den tyngre industrin, t.ex. verkstadsindustrin, varit motorn i det svenska näringslivet. I dagens samhälle är det andra branscher som vuxit fram och som sysselsätter många. Tjänstesektorn är en sådan bransch. Vi har redan ovan nämnt IT-sektorns betydelse för ekonomiska utveckling, oavsett konjunkturläge. Turistsektorn är ytterligare en sektor som sysselsätter allt fler. 1998 motsvarande denna branschs storlek av BNP. Detta är mer än för jord- och skogsbruket samt fisket tillsammans! Det är viktigt att företagspolitiken utformas på ett sätt så att skattesystem och regelverk uppmuntrar också nya strömningar vad gäller näringsstruktur utan att för den skull slå undan benen på gamla företag. 6 Lägre skatter för fler jobb En viktig åtgärd för att skapa fler företag och därmed fler jobb i är att sänka skatterna. Sänkt skatt krävs på flera områden. Det gäller t.ex. sänkt skatt på arbete, företagande och kapitalbildning. I första hand gäller det att stärka de välståndsbildande krafterna, så att det blir lönsamt att arbeta, spara och ta risker. En sektor som anser är extra viktig att uppmärksamma för att få fler företag är tjänstesektorn och de hushållsnära tjänsterna som är i behov av särskilda skattelättnader och regelförenklingar. Konkret innebär förslag till skattesänkningar följande. Det måste bli billigare att anställa. Eftersom vi bedömer att den största potentialen för nyföretagande och jobb finns i den privata tjänstesektorn, anser vi att hela sänkningen bör riktas mot denna del av ekonomin. Inför rejäla skattelättnader för hushållstjänster. föreslår en rejäl skattelättnad, som innebär att priset på hushållstjänster kan halveras. Med detta förslag kan tjänsterna bli tillgängliga också för hushåll med normala inkomster och svarta jobb som tyvärr är vanligt förekommande kan bli vita. De som utför arbetena som blir vita skulle få pensionsgrundande inkomster och dra in skattepengar till staten, pengar som stannar i den svarta ekonomin. En sådan skattelättnad skulle få en positiv effekt på jobben, inte minst i den nu allt mer tydliga lågkonjunkturen. Företag bör kunna få uppskov med bolagsskatten , så länge pengarna inte tas ur företaget. Detta underlättar för företagen att växa med hjälp av eget kapital, vilket de flesta småföretagare önskar. En helt dominerande andel av småföretagarna anser att bolagets egna vinstmedel är den viktigaste finansieringskällan, före både banklån och leveranskrediter. Reglerna som styr fåmansbolagen måste förenklas. De är alldeles för krångliga och utgör en stor frustration för många småföretagare. Det är otillfredsställande att frågan begravts i en utredning som knappast kan leda till någon förändring förrän tidigast . Beslut måste fattas om nya regler . Regeringen har presenterat en lagrådsremiss om förändrade skatteregler för vissa andelsägare i fåmansbolag, m.m. Tyvärr innehåller denna inga förslag som skulle kunna underlätta för fåmansbolagen. Istället för att lägga ned resurserna på att snabbt få fram ett förslag om nya och bättre regler som kan införas , lägger regeringen istället ned kraft och energi på att täppa till hål i den gamla lagstiftningen. Värnskatten måste tas bort. Det måste löna sig att arbeta! Regeringen har lovat att denna skatt skall tas bort men lägger inte fram några förslag i frågan. Dubbelbeskattningen på aktier måste slopas. Det är en av de viktigaste åtgärderna för att långsiktigt förbättra tillgången på riskvilligt kapital för småföretagen. Förmögenhetsskatten måste sänkas för att helt slopas. är det vanliga småhusägare och aktiesparare som betalar denna specialskatt för de rika, medan 17 av 18 börsmiljardärer får kraftig nedsättning av skatten. I en internationaliserad värld ter sig denna skatt alltmer omöjlig. Ett första steg vore att avskaffa sambeskattningen när det gäller förmögenhetsskatt. Slopa sociala avgifter på vinstandelar. I ser vi positivt på systemen med andel i vinst. Vi menar att det ökar förståelsen för företagandets villkor och höjer motivationen och trivseln på arbetsplatserna. I ett läge där stressen på arbetsmarknaden tycks öka är det angeläget med åtgärder som ökar medarbetarnas medinflytande och engagemang. Många moderna företags största kapitaltillgång ligger i de anställdas kunnande. För att behålla personalen kan företaget erbjuda de anställda möjlighet till ägande i företaget, t.ex. genom personaloptioner. I konsekvens med vår syn på vinstandelar bör optionsbeskattningen ses över med sikte på att en motsvarande skattelättnad ska kunna ges. Höj avdragsrätten för privat pensionssparande. Privat sparande ger trygghet åt individen och är en viktig förutsättning för en väl fungerande riskkapitalmarknad. Vi anser att avdragsrätten för pensionssparande bör höjas från nuvarande ett halvt till ett och ett halvt basbelopp. Slopa skattetillägget för fel i momsredovisningen. Inför ett system med mikrolån för småföretagare erfarenheterna av tidigare försök med lån till kvinnliga nyföretagare är goda. Alla som vill starta eget företag eller vidareutbilda sig bör få möjlighet att ta ut ett pensionsår i förväg. Vi tror att en mjukare övergång från fast anställning till eget företagande kan behövas. Dagens stöd till nyföretagande är i stor utsträckning riktade till arbetslösa som är berättigade till a-kassa. En stor potential finns naturligtvis också hos dem som har en fast anställning. Att byta en trygg anställning med säker inkomst mot en friare men osäkrare tillvaro som sin egen är ett stort steg för många. Möjligheten att ta ut ett pensionsår i förväg gör övergången mindre dramatisk. Skapa vidare generösare och enklare avdragsregler för företagare med hemmet som arbetsplats. Informationstekniken gör det lättare, rationellare och allt vanligare att egenföretagare arbetar hemma, men dagens regler försvårar denna form av företagande. 7 Minska krånglet Regeringen tillkallade Småföretagardelegationen för att identifiera problem och föreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinder för etablering och tillväxt i mindre företag. Småföretagardelegationen lade fortlöpande fram förslag om förenklade regler. Av de 80-talet förslag som delegationen gav återstår fortfarande två tredjedelar att genomföra. Problemet med regeringens bristande handlingskraft i denna fråga visas av de många turerna omkring egen förenklingsgrupp, Simplexgruppen, som visade sig inte kunna fungera när det gällde att åstadkomma resultat i arbete. har visserligen en liten del av förslagen analyserats, men regeringen gör inget för att verkställa dem. Detta faktum visas tydligt genom att mer än hälften av de tillfrågade företagen i en enkät från dåvarande SAF, som presenterades , upplevde att antalet regler ökat. Så mycket som av företagen ansåg att reglerna var lika många som tidigare eller fler. Inte ens när det gäller i stort sett kostnadsfria regelförenklingar som förenklade blanketter, att införa ett enkelt bokförings- och deklarationspaket för egenföretagare, vettigare F-skatteregler eller solnedgångsparagraf för onödiga företagsregler har regeringen lyckats åstadkomma någonting konkret. I kan en blivande företagare registrera sitt företag, anmäla sig för olika skatter samt ordna eventuella tillstånd via Internet. Hela proceduren ska inte behöva ta . I behöver en blivande företagare kontakta ett stort antal myndigheter. Mängder av blanketter ska beställas och fyllas i. Ofta får företagaren ringa tillbaka till myndigheterna på rätt telefontid och försöka hitta en person som kan förtydliga blanketterna. Därefter kan beskeden låta vänta på sig i månader. Det säger sig självt att många då drar sig för att starta företag. Många företagare upplever administrationen kring den egna verksamheten som alltför omfattande. Krångliga regler och ständigt ökande krav på uppgiftslämnande ställer stora krav på kunskaper hos företagaren. Det omfattande uppgiftslämnandet och redovisandet kan också uppfattas som ett slags misstroende mot dem. Utöver de faktiska svårigheterna upplever många denna misstänksamhet från myndigheternas sida som påfrestande. Det är inte heller rimligt som sker att belägga småföretagare med höga avgifter för olika typer av kontroller och inspektioner. Kommuner och länsstyrelser måste kunna utöva sådana verksamheter utan att onödigt höga kostnader vältras över på företagarna. behöver många nya företagare. Då måste det också bli lättare och lönsammare för människor att göra verklighet av sina planer att starta eget. I ett samhälle där det är naturligt att bli sin egen ska människor inte behöva anlita revisorer för att fylla i en preliminär deklaration, de ska inte behöva vänta i månader på sin F-skattsedel eller brottas med obegripliga blanketter från myndigheterna. anser att följande förslag bör genomföras omgående: En förenklad deklaration för företagare bör införas. är det svårt för många av landets småföretagare att deklarera själva. Reglerna är för komplicerade. Det måste bli enklare att registrera företag. En myndighetskontakt bör räcka i normalfallet. Alla som vill och som inte har näringsförbud ska få F-skattsedel. Tyvärr stupar alltför många goda företagsidéer redan här. Regeringen har uppmärksammat problemet, men misslyckats med att åtgärda det. F-skattereglerna bör kunna förenklas. Stoppa förtida inbetalningar av skatter. får företagaren betala in ett på förhand beräknat belopp för sociala avgifter och inkomstskatt oavsett vad hon eller han tagit ut för lön från företaget. Eftersom många egenföretagare har oregelbundna inkomster, borde man kunna få välja att betala sociala avgifter och inkomstskatt utifrån den lön som faktiskt tagits ut, så som sker med momsbetalningarna. Ingen behöver då riskera att tvingas betala in skatt utan att ha fått några inkomster en viss månad, t ex under semestern. Lättnader i uppgiftslämnandet till olika myndigheter: En solnedgångsparagraf bör införas så att regler som inte använts försvinner. Inför servicecheckar ett enkelt och obyråkratiskt system för privatpersoners betalning för tjänster i exempelvis hushållet. Förslaget är lätt att kombinera med vår skattereduktion för hushållstjänster. Ett startpaket för företagare ska finnas tillgängligt på Internet och på alla . Regeringen bör uppdra åt myndigheterna att lämna bindande löften om hur det tar att avgöra ett ärende. Eventuellt kopplas detta till ett automatiskt avgörande i den händelse myndigheten inte hör av sig. Oklarheter om vilka regler som egentligen gäller kan försena, eller omintetgöra, viktiga affärsbeslut för företagaren. Myndigheterna ska i sina årsredovisningar redovisa hur man klarat service- och informationskraven gentemot företagen, t.ex. vad gäller handläggningstider, tider innan besked lämnats, väntetider i telefon etc. En handledning för företagare utarbetas. Denna skulle kunna fungera som lathund för företagare som behöver söka information och komma i kontakt med olika myndigheter eller andra instanser. Kommunerna bör ha samrådsplikt med näringsidkare som drabbas av exempelvis trafikavstängningar, gatuarbeten etc. Många egenföretagare som driver butiker eller serviceinrättningar drabbas hårt av tillfälliga ekonomiska avbräck när kunderna får svårt att ta sig till lokalen. Regeringen bör utfärda föreskrifter som innebär att de uppgifter som lämnas av företagen till en myndighet inte ska behöva lämnas till olika myndigheter. Rättvisa regler i socialförsäkringarna behövs. Beräkningsunderlaget för ersättningar varierar i olika system, konsekvent till företagarens nackdel. Olika företagsformer behandlas också olika. Samtliga blanketter som företagarna ska fylla i bör analyseras i syfte att antingen slopas, förenklas eller förkortas. Myndigheterna ska betrakta småföretagarna som sina kunder och bli mer tillgängliga, t.ex. genom att ha öppet- och telefontider även och klämdagar. Kontaktpersoner för företagare ska finnas vid statliga myndigheter och i kommuner för att rätt kunna hänvisa den som söker information. Staten bör ansvara för ett Internetbaserat informationssystem där en företagare när som helst kan få fram vilka regler som gäller för företaget i olika situationer. Det bör vara lätt att registrera företag via Internet. Nyföretagare ska via dator kunna registrera sitt företag med namn, anmäla sig för olika skatter osv. Inom , högst , bör företagaren få bekräftelse av myndigheterna. 8 Reformera arbetsmarknadens funktionssätt Reformer som syftar till att modernisera arbetsmarknaden är ett måste. Det handlar främst om åtgärder som ger den enskilde större frihet på arbetsmarknaden. stängs människor ute från arbetsmarknaden för att reglerna i praktiken hämmar tillkomsten av nya arbeten. Individuella behov och önskemål har kommit i skymundan i ett system där kollektivtänkandet drivits till sin yttersta spets. Bristerna i arbetsmarknadens funktionssätt har bidragit till tre mycket stora problem: Misslyckad lönebildning. Långa perioder har löntagarna trots stora nominella löneökningar knappast fått några reallönehöjningar på grund av inflation och devalveringar. Utbildning har lönat sig för dåligt. Bristande flexibilitet i lönebildningen har lett till att vissa branscher och företag hämmats av stora svårigheter att rekrytera arbetskraft. Den arbetsrättsliga regleringen skapar kostsam byråkrati och stort utrymme för fackligt maktmissbruk. Det hämmar utvecklingskraften framförallt för småföretagare. Mycket höga barriärer för nytillträdande på arbetsmarknaden har lett till bestående ekonomiskt utanförskap för stora grupper och ökande segregation. Syftet med arbetsmarknadspolitiken är att förstärka de arbetslösas ställning på arbetsmarknaden så att de skaffar sig jobb efter det att arbetslösheten inletts. Därför är det viktigt att det finns en effektiv arbetsmarknadspolitik i landet. Arbetsmarknadspolitiken kan aldrig ensam skapa nya arbetstillfällen och är ingen garanti för att folk får jobb. Det är därför som vi i talat om arbetsmarknadspolitikens tre ben. Dessa ben består förutom av den aktiva arbetsmarknadspolitiken av en näringslivspolitik för fler jobb genom företagande samt en ekonomisk politik för sunda och sanerade statsfinanser. Dessvärre har den förda regeringspolitiken präglats av brist på åtgärder för fler jobb genom företagande. hävdar att arbetsmarknadspolitiken måste ta sin utgångspunkt ifrån ett underifrånperspektiv där den enskilde individen står i centrum. Som liberaler anser vi att det är den enskilda människan som i största möjliga mån ska ha rätten och makten till beslut över sin vardag. Ett allt för centralistiskt beslutsfattande och planering uppifrån är det som allra minst gynnar en bra arbetsmarknadspolitik. Istället måste den djupa arbetsmarknadspolitiken som bygger på en tilltro till individen råda. Det är mot den bakgrunden presenterat ett förslag till arbetsmarknadspolitik som utgår ifrån att AMS i dess nuvarande funktion läggs ned och ersätts med en ny tillsynsmyndighet. Arbetsförmedlingarna knoppas av och blir istället privata bemanningsföretag.