mot · GP02Fi294 · 2001-10-05 00:00:00 — Med detta förslag kan tjänsterna bli tillgängliga också för hushåll med normala inkomster och svarta jobb, som tyvärr är vanligt förekommande, bli vita. Neutralisering Återläggningen av regeringens kompensation och våra inkomstskatteförslag neutraliseras i teknisk mening för de effekter som uppstår i fördelningen mellan den kommunala sektorn och staten så att kommunernas ekonomi inte påverkas. Detta sker genom en ökning av det generella statsbidraget enligt finansieringsprincipen, varvid vi i likhet med regeringen gör en teknisk justering av utgiftstaket med hänsyn till den förändring som föranleds i ljuset av regeringens nu specificerade skatteförslag. 7.3 ... spara ... Förmögenhetsskatten skall sänkas för att helt slopas. I en internationaliserad värld ter sig denna skatt alltmer omöjlig. är det vanliga småhusägare och aktiesparare som betalar denna specialskatt för de rika, medan 17 av 18 börsmiljardärer får kraftig nedsättning av skatten. Vi föreslår nu avskaffad sambeskattning och höjt fribelopp till . För många människor är det huvudsakliga sparandet lagt i boendet. Fastighetsskatt och i många fall förmögenhetsskatt gör att detta blir orimligt högt beskattat och boendekostnaderna oöverkomliga. Dagens beskattningsform är oacceptabel. anser att sänkningen av fastighetsbeskattningen ska ske stegvis och inledas omgående. Den nuvarande fastighetsskatten avskaffas, likformighet mellan boendeformer upprättas och avdragsrätten för låneräntor bibehålls. majoritet beslutade att släppa frysningen av taxeringsvärdena . Detta har lett till en fastighetsskattechock i stora delar av landet för boende i både småhus och lägenheter. I ljuset av de allt mer desperata protesterna från många drabbade människor har regeringen och dess stödpartier nu föreslagit sänkta skattesatser . Det är givetvis ett steg i rätt riktning, men innebär fortfarande för stora grupper att skatteökningen bara begränsas. Detta är oacceptabelt. I avvaktan på en grundläggande reformering bör taxeringsvärdena därför fortsatt vara frysta vid skattesatserna för enfamiljshus och för flerfamiljshus. Detta betyder att vi avsätter för fastighetsskattesänkning. Höj avdragsrätten för kompetenssparande och privat pensionssparande. Privat sparande ger trygghet åt individen och är en viktig förutsättning för en väl fungerande riskkapitalmarknad. Med ett ökande behov av återkommande kompetensutveckling är ett sparande som kan användas bl.a. för detta ändamål viktigt. Regeringen har en överenskommelse om s k grön skatteväxling, där höjd skatt på energi skulle växlas mot sänkt skatt för kompetenssparande. Dock kan den ej komma till skott med något konkret förslag. För oss liberaler är valet enkelt. Den enskilde måste få makten över sin egen kompetensutveckling. Vi anser därför att avdragsrätten för kompetens/pensionssparande bör höjas från nuvarande ½ till 1½ basbelopp. 7.4 ... och ta risker Dubbelskatten på aktiesparande Den dubbla beskattningen på utdelningar måste slopas. Det är en av de viktigaste åtgärderna för att långsiktigt förbättra tillgången på riskvilligt kapital för småföretagen. har utbudet av riskkapital visserligen ökat, särskilt för företag inom IT- och telekombranscherna, något som för många visat sig lättflyktigt. Det gäller att långsiktigt säkra tillgången till riskkapital och det även i mindre företag. Vi föreslår därför en successiv avveckling av dubbelskatten på aktieutdelningar. Fåmansbolagsreglerna De s k 3:12-reglerna måste förenklas. Det är otillfredsställande att frågan begravts i en utredning, som knappast kan leda till någon förändring , möjligen ännu . Vi föreslår att fåmansbolagsreglerna reformeras så att ett belopp motsvarande medelinkomsten i branschen beskattas som arbetsinkomst, resterande som inkomst av kapital. Slopa sociala avgifter på vinstandelar. I ser vi positivt på systemen med andel i vinst. Vi tror att det ökar förståelsen för företagandets villkor och höjer motivationen och trivseln på arbetsplatserna. I ett läge där stressen på arbetsmarknaden tycks öka är det angeläget med åtgärder som ökar medarbetarnas medinflytande. Många moderna företags största kapitaltillgång ligger i de anställdas kunnande. För att företaget ska kunna behålla denna tillgång är en väg att bereda dem ägande i företaget, t.ex. genom personaloptioner. I konsekvens med vår syn på vinstandelar bör optionsbeskattningen ses över med sikte på att en skattelättnad ska kunna ges. Arbetsgivaravgiften sänks i tjänstesektorn . Vårt långsiktiga mål är att helt ta bort arbetsgivaravgifternas skattedel. Vi prioriterar till att börja med sänkningen i den privata tjänstesektorn, den del av näringslivet som är mest känslig för arbetskraftskostnader och som därigenom kan få störst betydelse för ett växande småföretagande, särskilt i de branscher där många kvinnor är verksamma. Genom våra förslag till att bryta de offentliga monopolen kan deras företagande också gynnas. En lägre arbetskostnad i arbetsintensiva tjänstesektorer gör att fler får arbete i privata företag. Därutöver tillstyrker vi förslaget om särskild sänkning av arbetsgivaravgifter i stödområden. skattepolitik Miljarder kronor 2002 2003 2004 Det måste löna sig att arbeta Värnskatten 2,9 3,0 3,0 Höjd brytpunkt 3,4 2,5 1,3 Bort LO-puckel 5,6 5,7 14,8 Förvärvsavdrag 13,9 14,3 14,7 Skattereduktion för alla 19,8 20,5 20,5 Sänkt skatt för barnfamiljer 3,5 4,9 6,4 Avdragsrätt barntillsyn 1,5 1,5 1,5 Avdragsrätt a-kasseavgift 3,0 3,0 2,7 Sänkt ink.skatt (a-kassa) 6,7 6,7 6,7 Interaktionseffekt -0,7 -0,5 -0,3 Summa inkomstskattesänkningar 59,8 62,4 71,8 Avgår regeringens skattesänkning -37,3 -37,7 -38,2 nettoinkomstskattesänkning 22,3 22,9 33,1 Skattereduktion hushållstjänster 2,2 2,2 2,2 1. Summa 24,5 26,1 35,3 Det måste löna sig att spara Höjt pensions/kompetensspar 2,4 2,4 2,4 Sänkt fastighetsskatt 4,3 4,2 4,2 Sänkt förmögenhetsskatt 0,9 2,7 2,7 2. Summa 7,6 9,3 9,3 Det måste löna sig att ta risker Dubbelskatt aktier 2,2 6,5 8,5 Fåmansbolag (3:12-regler) 1,3 1,3 1,3 Sänkt arbetsgivaravgift 6,0 5,3 4,9 Vinstandelar/personaloptioner 0,8 0,8 1,0 3. Summa 10,3 13,9 15,7 8 En företagarreform Det råder en stor frustration bland företagare över att ingenting händer inom företagspolitiken. I delar vi denna frustration. Det tycks oftast råda en bred enighet över partigränserna om att företagsamheten i vårt land hindras av onödigt krångel och byråkrati ändå händer i stort sett ingenting för att göra det lättare och mer lönsamt att starta och driva företag. Vi föreslår därför en radikal reformering av hela företagssektorn. Detta är mer nödvändigt än någonsin när nu står inför en lågkonjunktur med ökad arbetslöshet som följd. Till detta skall läggas att har västvärldens mest konjunkturkänsliga offentliga finanser. I kombination med storföretagsberoendet gör det oss mycket utsatta för svängningarna. Detta är en farlig situation som drabbar den gemensamma välfärden. har upplevt ett slags ny industrialiseringsvåg där landet stått i framkant med att utveckla ny teknik och nya tekniska produkter vilket har inneburit att konjunkturen gått på högvarv. Denna våg har ebbat ut och konjunkturen faller allt mer. gick 4 143 företag i konkurs i . Det är en ökning jämfört med . Detta visar statistik från den nya statliga myndigheten (). ökar varslen om uppsägningar. Andelen företagare i är fortfarande låg jämfört med många andra länder, och nyföretagandet sjunker enligt färsk statistik. Antalet förvärvsarbetande i offentlig sektor är högt. Andelen unga människor med teknisk eller naturvetenskaplig utbildning är låg och intresset för dessa utbildningar är fortfarande lågt. med en socialdemokratisk regeringen har visat sig bli sju magra år för företagsamheten i . Företagaren möts allt för ofta med stor skepsis hos majoritetspartierna. Långt ifrån bevingade ord om att företagaren är vår tids hjälte. Resultatet blev att trots en högkonjunkur med IT-sektorn i spetsen trollades inte långsiktiga strukturproblem bort. Tvärtom, strategiska ledningsfunktioner i många storföretag flyttades till andra länder. Som talande exempel kan nämnas huvudkontors för mobiltelefoni flytt från till . har en helt annan syn på företagande och företagsamhet. De välståndsbildande krafterna är en förutsättning för att välfärden och sysselsättningen skall kunna tryggas också och därför måste vi ha ett gott företagsklimat i . Därför föreslår vi en kraftfull offensiv för att förbättra det. En offensiv som innebär sänkta arbetsgivaravgifter, förenklade regler och sänkta skatter för fåmansbolagen. Vi anser att Krångelsverige inte får sätta stopp för företagsutvecklingen. Den grundläggande strukturen i måste förändras så att vi får många företag, och då speciellt små som vill och kan växa. Lägre skatter för fler jobb Sänk arbetsgivaravgifterna. Det måste bli billigare att anställa. Eftersom vi bedömer att den största potentialen för nyföretagande och jobb finns i den privata tjänstesektorn anser vi att hela sänkningen bör riktas mot denna del av ekonomin. Inför rejäla skattelättnader för hushållstjänster. föreslår en rejäl skattelättnad, som innebär att priset på hushållstjänster kan halveras. Med detta förslag kan tjänsterna bli tillgängliga också för hushåll med normala inkomster och svarta jobb som tyvärr är vanligt förekommande bli vita. Reglerna som styr fåmansbolagen måste förenklas. De är alldeles för krångliga och utgör en stor frustration för många småföretagare. Det är otillfredsställande att frågan begravts i en utredning som knappast kan leda till någon förändring förrän tidigast , möjligen ännu . Beslut måste fattas om nya regler . Dubbelbeskattningen på aktier måste slopas. Det är en av de viktigaste åtgärderna för att långsiktigt förbättra tillgången på riskvilligt kapital för småföretagen. Förmögenhetsskatten måste sänkas för att helt slopas. är det vanliga småhusägare och aktiesparare som betalar denna specialskatt för de rika, medan 17 av 18 börsmiljardärer får kraftig nedsättning av skatten. Minskat krångel En förenklad deklaration för företagare bör införas. är det svårt för många av landets småföretagare att deklarera själva, reglerna är för komplicerade. Det måste bli enklare att registrera företag. En myndighetskontakt bör räcka i normalfallet. Alla som vill och som inte har näringsförbud ska få F-skattsedel. Stoppa förtida inbetalningar av skatter. får företagaren betala in ett på förhand beräknat belopp för sociala avgifter och inkomstskatt oavsett vad hon/han tagit ut för lön från företaget. Lättnader i uppgiftslämnandet till olika myndigheter: En solnedgångsparagraf bör införas så att regler som inte använts försvinner. Inför servicecheckar ett enkelt och obyråkratiskt system för privatpersoners betalning för tjänster i exempelvis hushållet. Ett startpaket för företagare ska finnas tillgängligt på Internet, och på alla . Rent spel på marknaden för fler jobb och företag i måste stärkas rejält. avsätter i partiets budgetalternativ mer medel till och till konkurrensforskning än vad regeringen gör. De selektiva företagsstöden ska avvecklas, då de skapar snedvridande konkurrens. Ofta innebär stöd till ett visst företag att jobb försvinner hos konkurrenten. Statliga och kommunala bolag måste säljas eller avvecklas. Speciellt de kommunala bolagen konkurrerar med hjälp av skattebetalarnas pengar ut små privata företag och kanske då speciellt inom tjänstesektorn. De offentliga monopolen måste brytas. Få saker skulle betyda mer för kvinnors företagande än om offentlig verksamhet, som vård och barnomsorg, i högre utsträckning lades ut på entreprenad. Etableringshinder för småföretagare måste avvecklas, som t.ex. sotningsmonopolet, regleringen av busstrafiken och kommunernas rätt att stoppa lågprisbutiker med bestämmelser i (PBL). bör gå med i . Detta underlättar i synnerhet för småföretagare som har svårt att hantera valutarisker att hitta nya marknader för sina produkter. 9 Statliga bolag gör försök att agera som en storföretagare, med de statligt ägda bolagen som bas. Men det finns ett antal starka skäl emot att staten ska äga företag. Staten ska inte både vara domare och spelare. I en väl fungerande marknadsekonomi fyller staten en oundgänglig funktion som stiftare av de lagar och regler som ska följas, som beslutsfattare om de skatter som ska betalas och som myndighetsutövare i form av de rättsvårdande och marknadsvårdande instanser som ska se till att reglerna efterföljs. Att på samma gång vara aktör på marknaden blir en orimlig sammanblandning av roller. Marknadsekonomi förutsätter privata ägare. Vi liberaler vill att fler människor skall vara ägare av företag. En privatisering av statens ägande erbjuder en möjlighet att sprida privat ägande av företag till flera. Andra företag diskrimineras. Det finns många exempel på att statligt och kommunalt ägande snedvrider konkurrensen genom en öppen eller dold subvention och diskriminerande offentlig upphandling. Därigenom får privata företag sämre lönsamhet och expansionsmöjligheter, och några tvingas lägga ned sin verksamhet. Politiskt subventionerade konkurrenter skapar också en extra osäkerhet för privata företag som för sin försörjning enbart är hänvisade till att tillfredsställa kundernas efterfrågan, och som inte kan falla tillbaka på att tillfredsställa politiska önskemål. Effektivitet kräver tydlig rollfördelning. Företagsekonomisk lönsamhet är villkoren för privatägda företag. Med statligt ägande kommer andra mål in i bilden som staten som ägare inte kan ducka för, då kan staten tvingas skjuta till medel för att täcka förluster, stödja eller införa de facto-konkurrensbegränsningar som gynnar statliga företag. Det illustrerar kravet på skilda roller för stat och näringsliv. Skilj på demokratisk styrning av och lönsamhetsstyrning av företagen. Detta illustrerar en fundamental aspekt i sammanhanget: statens göranden och låtanden skall kontrolleras genom öppenhet för insyn för medborgare, medier och , dvs ses som en del av det demokratiska statsskicket. Det gäller emellertid inte företag. De är varken demokratiskt utsedda, de hanterar inte andras pengar, och företagen är inte heller tänkta att göra det. De skall till lägsta möjliga kostnad tillfredsställa kundernas efterfrågan. Den politiska rollen och företagsrollen är till sin karaktär olika och ska inte blandas samman. Regering och riksdag har viktigare saker att syssla med. Regeringen, staten, har tagit på sig en lång rad viktiga uppgifter som ingen annan i samhället kan eller bör utföra. Regering och riksdag skulle fungera bättre om de koncentrerade sig på dessa uppgifter, och bl a avbördade sig ägandet av företag, som dessutom privata ägare sköter bättre. vill bland annat på grund av dessa skäl sälja de flesta statliga företag, Systembolaget dock undantaget av folkhälsoskäl. Det bör vara möjligt att med början sälja för ett värde om 40, därefter . Statsskulden kan bringas ner och ränteutgifterna sjunker. 10 Aktionsprogram mot ohälsa 10.1 Oacceptabel ökning av långa sjukskrivningar Utvecklingen av antalet sjukdagar i det svenska arbetslivet är dramatisk. har antalet ökat . Bakom siffrorna finns ett stort mänskligt lidande men också omfattande samhällsekonomiska konsekvenser. Denna utveckling kan inte accepteras. Det framstår som en av de mest prioriterade uppgifterna i inrikespolitiken att forma ett brett politiskt aktionsprogram för att bryta utvecklingen. Vi är övertygade om att det är möjigt, om tillräckligt kraftfulla åtgärder vidtas. Betydande statsfinansiella och samhällsekonomiska vinster skulle därmed kunna uppnås. Hur antalet sjukdagar utvecklats de senaste fyra och ett halvt åren framgår av detta diagram. Antalet sjukdagar Källa: RFV När antalet sjukdagar fortsätter att öka fortsätter naturligtvis också kostnaderna att öka. För perioden januariaugusti var ökningen jämfört med . Någon avmattning kan alltså, så här långt, inte skönjas i statistiken. är utvecklingen denna: Sjukpenningdagar. Antalet sjukpenningdagar januariaugusti ökade jämfört med . januariaugusti uppgick utbetalningarna av sjukpenning till . Det är över , RFV:s, prognos för perioden. Jämfört med har utgifterna för sjukpenning, som nämnts, ökat . Antalet sjukskrivna med sjukpenning var 276 000 personer. Av dem var kvinnor och män. Av kvinnorna hade 64 000 och av männen 36 000 varit sjukskrivna . Antalet sjukskrivna personer som varit sjuka ökade 2001 . Antalet långtidssjukskrivna har ökat mycket kraftigt . Det är kvinnorna som står för ökningen, inte männen. ökade antalet långtidssjukskrivna kvinnor med 25 000, medan antalet sjukskrivna män minskade med 4 000 . Det är också allt färre långtidssjukskrivna som återgår i arbete. återgick av de långtidssjukskrivna i arbete efter sjukfallets början, jämfört . 10.2 Psykiska diagnoser ökar Bland kvinnorna har andelen med psykisk diagnos ökat kraftigt. Andelen med denna diagnos har bland kvinnorna ökat från till 1999. Andelen män med psykisk diagnos har ökat från . Kvinnorna ser därmed ut att vara på väg att passera männen när det gäller andelen långtidssjukskrivna inom denna diagnosgrupp. En diagnos, som tilldragit sig stor uppmärksamhet är utbrändhet. Den fanns inte med i den första undersökningen, utan tillkom som term först . undersökning utgjorde utbrändhet diagnosen för av kvinnorna och en procent bland männen. Totalt innebär det dock att diagnoser, som berör den psykiska ohälsan, uppgår till bland kvinnorna och bland männen. Det finns inget enkelt svar på frågan varför sjukskrivningarna ökar som de gör. Men de psykosociala sjukdomarna förklarar en relativt stor del av den totala ökningen. TCO har visat i en rapport att nio av tio tjänstemän känner tidspress i jobbet, att många känner sig helt slutkörda efter en arbetsdag och att möjligheterna att påverka arbetet är små. Det ligger onekligen nära till hands att koppla löntagarnas brist på egenmakt till den ökade stressrelaterade ohälsan. Den stora förändringen av sjukskrivningsmönstren berör framför allt kvinnorna. Det är bland kvinnorna som sjukskrivningen som nämnts har ökat, och andelen kvinnor med psykisk diagnos har ökat drastiskt. Det är möjligt att utvecklingen, åtminstone till viss del, kan ha samband med den försämring av kvinnornas arbetsmiljö, som sammanhänger med lågkonjunkturen . Lågkonjunkturen ledde till stora besparingar i den offentliga sektorn. Detta drabbade framför allt kvinnorna. Ungefär hälften av kvinnorna arbetar i den offentliga sektorn, mot av männen. Det innebär att när den ekonomiska krisen ledde till stora besparingar i den offentliga sektorn så var det framför allt den kvinnodominerade delen av arbetsmiljön som försämrades. Detta framförs också i den publicerade analysen av välfärdsutvecklingen . Dessa fakta talar för att vi ska rikta vår uppmärksamhet mot livsvillkoren för framförallt kvinnor, men givetvis även männen, och då framförallt situationen i arbetslivet. Det är hög tid att frågan om stress och utbrändhet tas på största politiska allvar. För att minska stressen i samhället krävs åtgärder över ett brett politiskt fält. Stress växer ur upplevelsen av maktlöshet. Det är kombinationen av hårt arbete och av att inte ha kontroll över sin livssituation som bränner ut människor. 10.3 Aktionsprogram för att minska de långa sjukskrivningarna Regeringen presenterar i budgetpropositionen ett antal punkter som ska vara inslag i arbetet på att få ner sjuktalen. Enligt vår uppfattning är programmet helt otillräckligt. Det är för smalt och för grunt för smalt i meningen att det inte tar upp en rad förhållanden som berör orsakerna till stress och utbrändhet, till exempel de bristande möjligheterna att köpa hushållstjänster till rimliga priser, för grunt i meningen att regeringen på de områden som tas upp inte är tillräckligt långtgående och konkret. Vi vill starkt understryka att det är fel att anlägga ett ensidigt vårdperspektiv eller begränsa frågeställningarna till arbetsmiljöfrågor i inskränkt mening. Ett brett program måste också behandla mer komplicerade orsakssamband. Med det synsättet blir faktiskt samhällsförändringar som gör att den enskilde uppfattar sig ha kontroll över sin egen tillvaro det viktigaste inslaget i ett program. När exempelvis långtidssjukskrivna kvinnor själva får komma till tals, nämns förvisso brist på rehabilitering som ett problem, men bland orsakerna finns ofta problem på jobbet: svårigheter att få tydliga besked från ledningen, ständiga omorganisationer, arbetstider som är svåra att kombinera med familjens önskemål etc. I vår breda ansats vill vi lyfta fram följande punkter: Egenmaktsprogram för att stärka människor i arbetslivet i fråga om arbetstider, den egna arbetsmiljön, den egna kompetensutvecklingen och möjligheterna att köpa hushållstjänster för att minska vardagsstressen. i offentliga sektorn för att bryta upp hierarkiska organisationer och ersätta dem med decentraliserade, självstyrande enheter, bland annat genom att tillåta avknoppningar och nya driftformer. Jobbgaranti för långtidsarbetslösa. Privata arbetsförmedlingar och bemanningsföretag som bryter AMS faktiska monopol. Storsatsning på vardagssjukvården, alltså husläkarna och övrig primärvård. Vårdgaranti och vidsträckt etableringsfrihet för nya aktörer på vårdområdet för att säkra att patienter får snabb behandling utan vårdköer. Beslutet att avveckla allt offentligt ekonomiskt engagemang i företagshälsovården måste omprövas i ljuset av de senaste årens utveckling. Vi är inte redo att föreslå ett återinfört generellt statsbidrag, men ska kunna överenskomma med arbetsplatser med många långa sjukfall att de ska köpa in medicinsk expertis (företagshälsovård) eller förstärka denna och också ge ekonomiskt stöd till verksamheten. Storsatsning på rehabilitering. har arbetat i landstingen för större resurser till rehabiliteringsverksamheten. Vi har också länge kritiserat kassornas alltför låga anslag till denna verksamhet. Vi föreslår nu förutom kraftigt höjda anslag till kassornas inköp av rehabiliteringstjänster en ökning med att försäkringspengar ska få användas ännu friare än som diskuterats, till exempel till projekt med företagshälsovården och delfinansiering (tillsammans med landsting, kommuner och stora arbetsgivare) av särskilda utredningscentrum för snabb hantering av rehabiliteringsfall. Rehabiliteringsgaranti ingen ska behöva vänta på en rehabiliteringsutredning efter det att behovet konstaterats. Skyldighet att delta i rehabilitering reducerad ersättning för personer som inte deltar. Begränsning av sjukskrivningsperioden till för att framtvinga och påskynda rehabiliteringsinsatser. Fortsatt utredning av vad som kan göras för att uppmuntra redan förtidspensionerade att återgå till arbetslivet när den av regeringen prövade modellen i stort sett misslyckats måste andra metoder prövas. 10.4 Arbetstiden Den anställdes inflytande över var, när och hur det arbetet utförs måste öka. Detta är centralt för att kunna hantera över- och underbelastning utan att drabbas av negativ stress. Att med lagstiftning tvinga alla anställda och förhandlande parter till en generell förkortning av arbetstiden är ingen framkomlig väg. Däremot bör lagen ändras så att förhandlingar om förkortad och mer flexibel arbetstid underlättas. behöver de anställda en tydlig lagstiftning som grund för att kunna påverka sin egen arbetstid. En förändring måste också göra det möjligt för alla dem som jobbar ofrivillig deltid att öka sin arbetstid. 10.5 Kompetensutveckling Investering i kunskap är mer centralt än . Ett lands främsta konkurrensfördel är inte längre råvaror och naturtillgångar, utan det samlade kunskapskapitalet. Strukturomvandlingen i arbetslivet ökar kraven på de anställdas utbildning och kompetens. När sysselsättningen föll var det främst de arbetsintensiva jobben som försvann. När sysselsättningen nu ökar är det företrädesvis de kunskapsintensiva jobben som blir fler. Det innebär kraftigt ökade krav på utbildning och kompetens både för att kunna behålla sitt reella anställningsskydd och för att bli attraktiv på arbetsmarknaden.