ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02N276 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N276av ()Orter med nedlagda regementen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk grupp med uppdrag att undersöka hur regeringen uppfyllt sitt åtagande vad gäller ersättningsjobb på orter där regementen lagts ned. Motivering I regeringens skrivelse Utvecklingsproblem för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom För- svarsmakten (skr. 1999/2000:33) redovisade regeringen på vilket sätt dessa kommuner skulle ges stöd i omställningsarbetet. 1.300 statliga arbetstillfällen och 1.000 i privat verksamhet skulle fördelas på nio utvalda kommuner. Regementsnedläggningarna är nu genomförda, men i flertalet kommuner finns inget synbarligt bevis på utlovade arbetstillfällen. Det har gått accepterade regeringens skrivelse och efter förbandsnedläggningarna. Det finns skäl att analysera och utvärdera hur regeringens arbete har genomförts. En parlamentarisk arbetsgrupp med representation från bl.a. näringsutskottet bör ges i uppdrag att undersöka hur regeringen uppfyllt sitt åtagande.
mot · GP02N277 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N277av ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om integrering av till . Motivering roll har förändrats sedan det bildades . I (SFS 1990:1008) regleras uppgifter till att genom påverkan på olika samhällssektorer verka för goda levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter för glesbygds- och landsbygdsbefolkningen i olika delar av landet med tyngdpunkt i skogslänens inre delar samt i skärgårdsområdena. arbetar alltså med regional utveckling i glesbygder. I princip innebär det också näringslivsutveckling enligt regleringsbrev som anger att utifrån de regionala förutsättningarna stimulera en hållbar tillväxt som kan bidra till fler och växande företag och därmed öka sysselsättningen för både män och kvinnor. hanterar en rad sakfrågor som är kopplade till näringslivsutveckling och täcker därmed en stor del av det näringspolitiska fältet: teknikfrågor, småföretagskunskap, finansiering, energi och regionala utvecklingsfrågor. Det finns vidare en analysavdelning inom som tar fram kvalificerat underlag inom alla dessa områden. Både och arbetar med följande verksamheter. Det är min uppfattning att effekterna skulle öka vid en integrering: Arbetet med . Landsbygdsstödet har ett delat uppföljnings- och rådgivningsansvar som i praktiken sköts av . Jag anser att det vore mer rationellt att lägga hela ansvaret på . har ett övergripande ansvar för tillväxtavtalen. har en otydlig roll vad gäller dessa. Utvecklingsprojekt inom områdena utbildning, tekniköverföring och distansarbete drivs av båda myndigheterna. svårigheter har visat sig vad gäller uppdelning och var gränsen går till glesbygd. Rationellare vore att ansvaret vilar på en myndighet. Samma förhållande gäller kvinnors företagande och nationellt resurscentrum där även det arbetet försvåras genom det tudelade ansvaret. Länsstyrelserna som är en naturlig samarbetspartner mellan de centrala myndigheterna och regionerna finner ibland uppdelningen i två myndigheter ologisk. Den skapar för dem onödigt dubbelarbete. Utgångspunkten för regionalpolitiken är att med olika medel åstadkomma en bra miljö för utveckling av näringslivet. Målet bör vara att få till stånd regioner med en egen inneboende livskraft som inte är beroende av kontinuerlig tillförsel av offentliga medel. fördel är att myndigheten hanterar de sakfrågor som är kopplade till näringslivsutvecklingen. Jag anser därför att det vore naturligt att även verksamhet knöts till . Genom en integrering mellan och anser jag att den verksamhet som riktar sig till gles- och landsbygden skulle bli starkare och effektivare. Verksamheten kan som bedrivas i med den skillnaden att är huvudman. Detta skulle i sig säkert betyda att verksamheten får en starkare ställning och att det skulle bli ett effektivare verktyg för glesbygden. Sammanslagningen skulle troligen även kunna generera fler arbetstillfällen då fler verksamheter inom område skulle kunna knytas till (Glesbygd).
mot · GP02N278 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N278av och ()Skivor och spån Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen utarbetar förslag som långsiktigt möjliggör nyinvesteringar i svensk skivindustri. Konkurrensneutralitet för svensk skivindustri har understrukit betydelsen av att den svenska skivindustrin ges möjlighet att, på något så när jämbördiga villkor, kunna konkurrera med skivindustrin i de andra nordiska länderna och länderna i norra . Det politiska systemet kan i detta hänseende påverka framför allt konkurrenssituationen vad gäller råvaran. Det är råvarans, det s.k. industrispånets (sågspån), prisutveckling som är det stora orosmolnet för svensk skivindustri. Till skillnad från konkurrenterna i andra länder får man i betala ett allt högre pris för sågspån, som är en restprodukt från sågverksindustrin. Detta beror på att hitintills satsat mycket hårdare på biobränsleanvändning än andra stater. För värmeverken och kraft/värmeverken är sågspån ett bekvämt bränsle och i takt med att eldningsoljan blir dyrare (världsmarknadspris och skatter) är man beredd att betala mer också för sågspån. Därigenom blir det allt svårare för den svenska skivindustrin att konkurrera. Tack vare den höga volymen sågning vid de svenska sågverken har man ändå lyckats tillgodogöra sig tillräckliga volymer spån . Det akuta problemet uppstår när en fabrik står inför nyinvestering. En sådan investering skall vara i drift . För investeraren är det självklart viktigt att vara medveten om hur kostnadsutvecklingen för viktiga insatsvaror kommer att se ut under en stor del av drifttiden. Svensk skivindustri står under det närmaste året inför ett antal investeringar i nya skivfabriker. Man vill byta ut de gamla fabrikerna mot nya produktionsanläggningar. Man vill göra dessa investeringar i dels beroende på den uppbyggda kompetensen, dels därför att svensk möbelindustri är en stor avnämare av denna skivprodukt. Det vore bra för svensk träindustri i sin helhet om dessa nya skivfabriker kom till stånd. Det vore illa om produktion och vidareförädling av skogsråvaran tvingades till andra länder. Det finns dessutom en uppenbar risk att även en stor del av möbelindustrin skulle följa efter. Det går att lösa industrins problem genom någon form av miljöbonus räknad på den volym sågspån som används. Bonusen motiveras lätt med att skivindustrin i sin produktion av skivor binder CO2. Principen bör vara att svensk skogsråvara främst bör användas till framställning av produkter. När produkten tjänat färdigt kan den med fördel användas för uppvärmning. () ()
mot · GP02N28 · 2001-10-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N28av och ()med anledning av prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om mantalsskrivning av gifta i syfte att öka rörligheten på arbetsmarknaden. Motivering Regeringen skriver i propositionen att man avser att tillsätta en utredning med uppdrag att göra en översyn av de rörlighetsstimulerande medlen inom arbetsmarknadspolitiken. Man ska också överväga möjligheten att främja tillgången till nyckelpersoner i mindre lokala arbetsmarknadsregioner. Tillgång till kvalificerad arbetskraft är en av de viktigaste förutsättningarna för att uppnå en framtida tillväxt inom de mindre lokala arbetsmarknadsregionerna. En av arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgifter är också att främja rörlighet. Men då måste man se över bestämmelserna för mantalsskrivning av makar! Låt oss ge ett exempel: Hustrun är kommunchef och som kommunstyrelsens chefstjänsteman förväntas hon (och därmed även hennes man) bo i sin kommun. Mannen får inte det kvalificerade arbete han förväntar sig i den lilla kommunen, men däremot i . När han yrkar avdrag för ökade levnadsomkostnader, får han ett brev från skattemyndigheten, där man för att kunna bedöma skäligheten i yrkandet, vill ha svar på ett antal frågor: Vilka hinder fanns för att familjen skulle kunna flytta med er till den nya verksamhetsorten? Vad har ni respektive er maka gjort för att undanröja detta hinder? Vad har ni konkret gjort för att er maka ska få arbete på er verksamhetsort, respektive för att få familjebostad på er verksamhetsort? Det är lätt att förstå hustruns ilska! Vad har han gjort för att hon ska få jobb rena , minst sagt. Vad skulle ha sagt? Bortsett från själva uppträdandet från skattemyndigheten, tycker vi att nuvarande regler är olyckliga om man vill att även små arbetsmarknadsområden ska kunna vara ett alternativ. Det behövs inte särskilt långt driven specialisering av yrkesroller hos två makar för att en liten arbetsmarknad inte ska kunna erbjuda alternativ för båda. Man förutsätts söka jobb där båda kan bo tillsammans, vilket i praktiken innebär att de stora arbetsmarknaderna är enda alternativet. () ()
mot · GP02N280 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N280av m.fl. (kd, s, m, v, c)Världsarvsrutten Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i samarbete med övriga utarbeta och marknadsföra en världsarvsrutt runt . Motivering Natur- och kulturturism är den snabbast växande typen av turism i världen. För att attrahera en växande natur- och kulturintresserad befolkning bör en internationell turistrutt runt etableras och marknadsföras. Många exempel finns på turistrutter som är välkända och attraherar ett stort antal besökare. Nämnas kan Hurtigrutten i , Romantische Strasse i och Great i . Världsarven har blivit kända av en större allmänhet. Vid finns följande sex av de i totalt tio belägna världsarven. De är örlogsstaden , södra odlingslandskap, , , Drottningsholmsteatern samt och i . Ytterligare cirka tio världsarv ligger i direkt anslutning till rutten i de övriga åtta länderna runt . bör ge regeringen i uppdrag att i samarbete med övriga utarbeta och marknadsföra Baltic World Heritage Link med världsarven som central grund. () () () () ()
mot · GP02N282 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N282av och ()Förlustgarantier för idrottsevenemang Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om förlustgarantier vid stora internationella idrottsevenemang inom ramen för statens insatser i turistpolitiken. Motivering har mycket att erbjuda både dem som bor i landet och dem som kommer på besök. Vi bor i ett stort land med relativt få medborgare med många möjligheter till upplevelser av olika slag. I kan man möta den finaste av naturupplevelser i exempelvis vandringar i fjällen eller bärplockning i skogen. Men här finns också storstadspuls med kultur- och nöjesevenemang. Upplevelse- och besöksnäringen är och blir en allt viktigare och större del av det svenska näringslivet. Antalet besökare, både som turister och i affärer, ökar . Denna näring engagerar inte bara många utan är även en stor arbetsplats och finns i hela landet. Vad är det då som lockar människor att komma till ? Vi tror att det bland annat är vår natur och möjligheter till naturupplevelser, kultur och nöjesarrangemang samt idrottsevenemang. Det är något speciellt med idrott. Likt få andra områden i samhället engagerar idrotten hundratals miljoner människor runt om i vår värld. Vi följer hur det går för våra idrottare och idrottslag. är det inte enbart nationella idrottsförebilder vi har utan även internationella. Vid stora internationella idrottsevenemang som , i fotboll och i friidrott riktas allas blickar mot just den plats där de äger rum. För värdlandet innebär dessa stora evenemang att många besöker regionen och den ort som står för värdskapet, och därigenom ökar turismen på det breda sätt som eftersträvas. Många besöker även andra delar av landet och får därigenom nya upplevelser. Det är vår mening att stora internationella idrottsevenemang leder till att fler kommer till . När skall söka olika idrottsevenemang konkurrerar vi med andra länder. Vid ansökan om svenskt arrangemang är de inblandade specialidrottsförbundet, kommunen och möjligtvis regionen, men ytterst sällan staten, förutom vid . Men anledning av det värde som dessa arrangemang har för och för svenskt näringsliv tycker vi att det vore bra om även staten kunde agera. Detta skulle kunna ske i form av förlustgarantier inom ramen för statens finanser i turistpolitiken () ()
mot · GP02N283 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N283av m.fl. (s)Vindkraft Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att finna former för att bättre ta till vara vindkraftens fördelar. Motivering De rapporter som presenterats om vindkraftens för- och nackdelar är ofta motsägelsefulla och styrda av partsintressen. Vad ändå de flesta kan instämma i är att vindkraften är en förnybar, inhemsk och ren energikälla. Den är även den snabbast växande energiformen i världen med en tillväxt på . Medan vindkraften i svarar för mindre än ½ % av elproduktionen svarade vindkraften i för av energiförbrukningen . I en utredning från presenterad framhålls att avregleringen av den svenska elmarknaden kraftigt har ändrat möjligheterna att politiskt kunna styra över vilka metoder för elproduktion som ska försörja . Ändå tycker vi att det är viktigt att regeringen arbetar vidare med de alternativa energislagen i positiv anda och att alla olika energiintressen kommer fram till vad som är önskvärt och vad som går att göra gemensamt. Miljömässigt strider det mot allt förnuft att fortsätta importera kolkraftsproducerad el utan att pröva alla möjligheter att fullt ut ta tillvara vindkraftens potential för svensk energiförsörjning. De små energislagen har mycket positivt att tillföra. De är ofta ett värdefullt komplement och bör få bättre stöd . () () ()
mot · GP02N284 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N284av och ()Utlokalisering av statliga verk Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genomförande av konsekvensanalyser inför ny- och omlokaliseringar av statliga verk skall innehålla beskrivning av specifika kompetenser. Motivering Förslaget om att den nya djurskyddsmyndigheten ska placeras i kommun blev ett välkommet besked. Utredaren föreslog i SOU 2000:18 att en ny djurskyddsmyndighet skulle tillskapas som ett led i ett förbättrat djurskydd. Utredaren föreslog lokaliseringen till med argument om närhet till , beslutscentrum i , att ofta drabbas först av smittsamma sjukdomar samt betydelsen av med bl a medicinsk och naturvetenskaplig forskning. kommun visade i ett tidigt skede sitt intresse och menade att djurskyddsmyndigheten skulle förläggas till . Den kompetens på djurhållnings- och djurskyddsområdet som krävs för att utföra myndighetens uppdrag återfinns i . Närhet till djurhållning och livsmedelshantering med landets mest varierande djurhållning finns här. Ett gymnasieprogram om djurtransporter och etik är under inrättande. Det är också kort resväg till i . Dragkampen om en ny statlig myndighet bekräftar här vikten av att konsekvensanalyser genomförs inför ny- och omlokalisering av statliga verk. Konsekvensanalyser inför ny- eller omlokalisering av statliga myndigheter sker oftast genom offentliga utredningar. Som riktlinjer för dessa utredningar har regeringen i kommittéförordningen föreskrivit att om förslagen i ett betänkande har betydelse för sysselsättning och offentlig service i landet ska konsekvenserna av förslaget anges i betänkandet. Vidare ska regionalpolitiska konsekvenser redovisas. Verksamheten är viktig ur sysselsättningssynpunkt. Det ska t ex finnas bärande skäl för att ska föreslås som lokaliseringsort. Det är viktigt att dessa konsekvensanalyser också beskriver specifika kompetenser på den tilltänkta orten. Specifik kompetens inom ett visst område på en ort är viktig för att samhällsekonomiskt göra synergieffekter, alltså att få ut väldigt mycket mer om en lokalisering valts väldigt noggrant. Den samlade kompetensen i ett kunskapsområde är viktig för lokalisering av en myndighet som ska ge service åt hela landet. En samlad bild över den utlokalisering eller omlokalisering av statliga verk som skett behöver göras. Det finns uppgifter om nya myndigheter i Statskalendern. Varken på , , Statskontoret eller finns uppgifter samlade. Från Staten i omvandling 1998 kan vissa uppgifter finnas. En sammanställning av en minienkät av handläggare visar nya lokaliseringar och omlokaliseringar. redovisas elva nya verk eller omlokaliseringar till . redovisas fyra till . redovisas tre till , ett till , ett till samt nio till . tycks trenden brytas med fem till , samt vardera ett till , , och . gäller ett till vardera , , , och . () ()
mot · GP02N285 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N285av och ()Den svenska elförsörjningen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att noga följa utvecklingen av hur kraftvärme beskattas. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att verka för att kraftvärmeverk ges förutsättningar för att kunna konkurrera med övrig elproduktion på likvärdiga villkor. Motivering Vi anser att kraftvärmebeskattningen bör ses över i syfte att stärka den resurseffektiva kraftvärmens konkurrenskraft i energisystemet. utnyttjas vissa kraftvärmeanläggningar inte fullt ut p.g.a. bristande lönsamhet delvis beroende på systemet för beskattning. Därutöver förhindras nyinvesteringar i kraftvärme och istället används kondenskraftverk som har sämre effektivitet och större påverkan på miljön. I ett kraftvärmeverk produceras såväl el som värme . På detta sätt kan av energiinnehållet i bränslet tillvaratas. Att öka andelen kraftvärme i energisystemet är av allmänt intresse och innebär en rad fördelar, t.ex. minskat beroende av elimport, minskade utsläpp genom effektivare resursanvändning samt ökad försörjningstrygghet genom lokal elproduktion. Med stöd av ovanstående anser vi att regeringen noga bör följa utvecklingen av beskattningen av kraftvärme samt verka för att kraftvärme ges förutsättningar för att kunna konkurrera med övrig elproduktion på likvärdiga villkor. () ()
mot · GP02N289 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N289av och ()Trävaruförsörjningen till skivindustrin Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förslag till förändrade förutsättningar för svensk träskiveindustri genom undanröjande av konkurrenssnedvridande bidrag och subventioner inom energiområdet. Motivering är ett föregångsland vad gäller etableringen av bioenergi inom flera olika områden. i eldning med skogsråvara Nya möjligheter och konsekvenser diskuterades tillgången på träråvara för värmeproduktionen. Avsikten var då att skapa underlag för förändring av den s.k träfiberlagen. Ungefär studerade dåvarande samma fråga i rapporten . Det framgick tidigt att skivindustrins försörjning av träråvara i form av sågspån och kutterspån skulle komma att påverkas om den förutspådda utvecklingen blev verklighet. En rad politiska åtgärder gjorde detta möjligt, vilket snabbt förändrade förutsättningarna för trävaruförsörjningen till skivindustrin. Orsakerna var flera men främst att sågspån och kutterspån kom att användas som bränsle eller som råvara för tillverkning av förädlade träbränslen, pelletts och briketter. Priset på skivindustrins träråvaror ökade snabbt och konkurrenskraften på de internationella marknaderna minskade i takt därmed. Det är nu tydligt att även tillgången på de aktuella träråvarorna kommer att försämras eftersom allt större kvantiteter avsätts för bränsleändamål. Detta som en följd av att regeringen fortsätter att, direkt eller indirekt, öka stödet till biobränslesektorn. Utvecklingen är oroande. Den träförädlande industrins efterfrågan på spånskivor och träfiberskivor ökar, men möbel- och snickeriindustrin i blir i allt högre grad importberoende. Risken för att den förädlande industrin drivs ur landet, närmre råvaruleverantörer och större marknader, är uppenbar. Den snedvridning av konkurrensen om träråvaran som skett genom bidrag och subventioner för att öka bioenergianvändningen är en av orsakerna. En annan är regeringens energi- och miljöskattepolitik. Genom den förda politiken ställs en verksamhet mot en annan, med resultatet att en näring riskerar att slås ut, eller lämnar landet. Notan betalas inte enbart av skattekollektivet utan också av anställda som riskerar förlora sin anställning. Regeringen är medveten om situationen men kommer inte med förslag. Huruvida spånindustrins problem kommer att belysas i samband med översynen av energiskatterna återstår att se, det framgår inte av direktiven. I vilket fall som helst innebär det förlorade år för en för viktig industri. Det naturligaste vore att undanröja de snedvridande och skattemässiga hinder som omöjliggör en sund marknadsmässig utveckling . På det viset skulle svensk träindustri fortsatt kunna hävda sig både inom och utom landets gränser. () ()
mot · GP02N290 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:N290av och ()Upprepat företagsstöd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om regelverk för statliga bidrag och EU-bidrag. kan få statligt stöd vid etableringar inom det nationella stödområdet. Under vissa förhållanden kan stöd beviljas även inom EU. är stöden avgörande för om etableringen skall komma till stånd eller inte. har det förekommit att företag lägger ned sin verksamhet trots att de erhållit stöd, för att i stället flytta den till ett nytt område där nytt, och då oftast högre än det tidigare, stöd utgår. Detta sker såväl inom som inom EU. Regelverket bör vara utformat på så sätt att om ett företag en gång erhållit ett statligt stöd för att etablera en verksamhet skall inte ett förnyat stöd kunna beviljas om det aktuella företaget lägger ned sin verksamhet och flyttar den till ett nytt stödområde. Förutom att vårt land bör ha en sådan begränsning i sitt inhemska regelverk bör verka för att en sådan ordning också införs inom EU. Frågan torde få en ökad aktualitet när EU står inför en utvidgning. Detta kan ses som en av flera åtgärder som är angelägna för att förhindra så kallad social dumpning. () ()