mot · GO02Ub28 · 2001-03-20 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub28av , ()med anledning av prop. 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningenFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vuxnas rätt till utbildning på motsvarande gymnasienivå.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samma rättighet till utbildning för alla oavsett eventuellthandikapp.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om folkbildningens roll i det livslånga lärandet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om friskolor inom vuxenutbildningen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om studiestöd för vuxenutbildningen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avskaffande av 50-veckorsgränsen för studiestöd.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om värdegrunden för vuxenutbildningen.InledningDet kunskaps- och informationssamhälle som vi lever i präglas av enständigt pågående förändring och utveckling. möter vi nyinformation och ny kunskap som vi på olika sätt är tvingade att reflekteraöver. Detta kunskaps- och informationsflöde ställer nya krav på oss sommedborgare. Vi måste lära oss att hantera all den information som vimöter och vi måste vara öppna för förändring. I dagenssamhälle har kunskap och utbildning fått en helt ny betydelse. För deflesta människor inom de flesta yrken räcker det inte längre medutbildning i ungdomsåren utan utbildning och kompetens har blivit enfärskvara som måste förnyas genom hela livet.Infrastruktur för utbildningBehovet av kunskap ställer nya krav på samhället somutbildningsanordnare. Flexibilitet och individanpasssning är viktigare ännågonsin tidigare. Samhället måste kunna erbjuda utbildning inom nyaområden, på nya platser och vid nya tider. För att uppfylla kravet på ettlivslångt lärande krävs en infrastruktur för utbildning i alla regioner i helalandet. En infrastruktur som är heltäckande och flexibel och som kantillgodose ett ständigt växande behov av olika typer av utbildning.Basen i en infrastruktur för utbildning är en god ungdomsskola. Även omdet livslånga lärandet är en verklighet är det i ungdomsåren stommenbyggs på vilken all annan utbildning ska vila. Det är därför viktigt attstommen är stabil men möjliggör en flexibel, individuell utvecklinglängre fram i livet. Därför blir frågan om en god ungdomsskola viktig ävennär det gäller utbyggnaden av vuxenutbildningen. är det OECD-landsom i förhållande till BNP investerar mest i kunskap, ändå har vi inte denbästa skolan. Stora brister inom ungdomsskolan påvisas ständigt i så väl presssom i rapporter från statliga myndigheter. Vi menar att en av skolans störstabrister är dess enhetssträvan. Alla elever ska lära sig samma saker, påsamma sätt och . Lärarna ges inte tid och möjlighet att mötavarje elev som en individ med sina särskilda begåvningar och svagheter.Bland annat på grund av de stora bristerna i ungdomsskolan finns det idagmånga vuxna som saknar grundläggande utbildning. Det är ett stort problemeftersom många på det sättet utesluts från möjligheten till fortsatt utbildningivuxen ålder. För att förhindra denna utslagning av människor frånkunskapssamhället måste vi skapa möjligheter för de vuxna som saknargrundläggande utbildning att komplettera detta senare i livet. Att ge alla engrundläggande utbildning är det viktigaste och mest grundläggande steget i ettlivslångt lärande eftersom det är en förutsättning för i stort sätt allt annatformellt lärande. Men vuxenutbildningen får inte bli en ersättning föruppgifter som ungdomsskolan inte lyckats lösa och den får inte heller stannavid grundutbildning. En infrastruktur för utbildning av vuxna kan inrymmaalla typer av formell utbildning från studiecirklar ocharbetsmarknadsutbildningar till högskolekurser och kvalificeradyrkesutbildning. Många menar att det är omöjligt att förutsäga vilkautbildningar som kommer att behövas . Utvecklingen går fort ochär i flera avseenden svår att förutse. Vi menar dock att utbildningen måstebyggas utifrån människors behov, då kommer samhället att skapas utifrånmänskliga förutsättningar. Dessutom tror vi att om människors behov blirtillfredsställda kommer också arbetsmarknadens behov att uppfyllas.Regeringens proposition om vuxnas lärande har ambitionen att ta ettgrepp om vuxenutbildningen i alla dess former. Det tycker vi är braeftersom ett helhetsgrepp på utbildning är det enda sättet att bygga detframtida kunskapssamhället. Vi anser dock att det finns vissa brister ipropositionens helhetsbild, vissa utbildningsformer har lämnats utanförtill exempel arbetsmarknadsutbildningarna. Vi anser att det är ett problemeftersom gränsdragningen inte är självklar, och dessutom gör den detsvårare att få en helhetsbild av vuxenutbildningen.Gymnasieutbildning för allaIdag har alla vuxna som saknar grundläggande utbildning, det vill sägautbildning motsvarande grundskolenivå, laglig rätt att komplettera det ivuxen ålder. Det är en mycket viktig lagstiftning men långt ifråntillräcklig. I enlighet med den så kallade Kunskapslyftskommitténsförslag Kunskapsbygget - Det livslånga lärandet SOU 2000:28anser vi att alla medborgare bör få rätt till minst gymnasieutbildning.Gymnasieutbildningen faller inte under skolplikten men att ha engymnasieutbildning är en självklarhet och nödvändighet inom de flestayrken . Vi anser därför att rättigheten till utbildning för vuxna börutsträckas och gälla inte bara grundläggande utbildning utan ävenutbildning på motsvarande gymnasienivå. Att ge alla vuxna rätt tillutbildning på gymnasienivå är av stor betydelse för den enskilde menockså för samhället. Om en ökad andel av befolkningen uppnårgymnasiekompetens blir också underlaget av personer som kan fortsättatill högskolan större. Det är av stor betydelse i ett samhälle där efterfråganpå högutbildad personal ständigt ökar. Det är dock viktigt atthögskolekompetens inte blir ett krav för samtliga utbildningar.Utbildningar till exempel inom den kvalificerade yrkesutbildningen börstå öppna även för alla som har tillräckliga kunskaper även om de saknarformell högskolebehörighet. Att kunna validera kunskaper från såvälformellt som informellt lärande är avgörande för en framgångsrikvuxenutbildning.Idag är det många ungdomar som lämnar gymnasiet utan godkända betyg.För många har därför den kommunala vuxenutbildningen blivit ett naturligtfjärde år på gymnasieutbildningen. Detta är ett stort problem eftersomkomvux fylls av ungdomar som egentligen redan har en gymnasieutbildning.Vi tror att en av de viktigaste anledningarna till att många ungdomar lämnargymnasieskolan utan fullständiga betyg är att de saknar studiemotivation. Viskulle därför vilja öppna gymnasieskolan för alla . Detskulle ge möjlighet för den som vill att ta ett studieuppehåll eftergrundskolan, för att sedan återvända till gymnasiestudierna. Förhoppningsvisskulle den möjligheten innebära fler studiemotiverade elever pågymnasieskolan och därigenom fler elever med fullständiga betyg.Vuxenutbildningen kan då få bli den andra chans i livet som den ska vara ochriskerar inte att reduceras till att reda upp det som gymnasieskolan inte klaratav.Lika rättigheter för allaDet finns uppenbara problem för studerande med olika typer avfunktionshinder att få en utbildningssituation som är anpassad efter derasbehov. Det gäller personligt stöd i form av stödundervisning, assistanseller tolktjänst för döva och förflyttning till och från utbildningslokalerna.Dessa problem måste lösas. Människor med funktionshinder av olika slagska ha lika möjligheter och samma rätt till en högkvalitativ utbildningsom övriga medborgare. Det är den studerandes intresse och tillgång tillsärskilt stöd som ska styra den studerandes val av utbildning. Denenskilda individens behov ska alltid tillgodoses utifrån vars och ensförutsättningar. Individuella utbildningsplaner är för mångafunktionshindrade viktiga för att nå de uppsatta målen och det är därförmycket bra att regeringen lyfter fram vikten av dessa i sin proposition.För att lösa problemen för funktionshindrade inom vuxenutbildningenkrävs mer kunskap om deras situation. Vi vill i det sammanhanget lyftafram vid och Örebrosuniversitet som med sina specialkunskaper borde fungera som en resursför dessa frågor inom vuxenutbildningen i hela landet.Allas lika rätt till utbildning är en av regeringens viktigasteutgångspunkter när det gäller vuxenutbildningen. I propositionen sägsbland annat: "vuxenutbildning har varit och skall ävenfortsättningsvis vara ett alternativ för alla vuxna" (s. 49) och: "Allasbehov av lärande skall kunna tillgodoses" (s. 41). Trots detta förverkligarinte regeringen dessa ambitioner. Rätten till utbildning gäller nämligeninte alla. Vuxna med en utvecklingsstörning eller som av andra skäl hargått i särskola som barn har inte samma rätt till grundläggande utbildningsom andra vuxna. Detta är en brist i den svenska skollagstiftningen somKunskapslyftskommittén avsåg att förändra för att göra rätten tillutbildning lika för alla. Regeringen följer dock inte kommitténsrekommendationer utan väljer att även fortsättningsvis förneka dennagrupp rätt till grundläggande utbildning. Som kristdemokrater anser vi attdenna diskriminering av en viss grupp medborgare innebär ett brott motde mänskliga rättigheterna. Vi anser att rätten till grundläggandeutbildning bör gälla alla. Regeringen säger att en utbyggnad av särvux,särskola för vuxna, ska äga rum i den takt som tillgången påpersonal medger men de avsätter inte några resurser för att utbilda merpersonal och ger inga förslag på hur fler lärare ska lockas tillutbildningen. Dessutom bör det påpekas att utbildning framför allt skabyggas efter behov och inte efter tillgång på personal.Regeringens ekonomiska satsning på särvux är per årav en total satsning på vuxenutbildningen som uppgår till närmare 2 miljarderkronor. finns 4 000 platser inom särvux. Berättigade att gå utbildningenberäknas vara ungefär 45 000 personer. Vi anser därför att regeringenssatsning på är ett spel för gallerierna. Regeringen böråterkomma med förslag som innebär lika rättigheter till utbildning för allavuxna.FolkbildningFolkbildningens viktiga roll som en del i det livslånga lärandet lyfts framav regeringen på ett flertal platser i propositionen. Det är bra eftersomfolkbildningen är en unik utbildningsform vars roll inom det livslångalärandet inte får underskattas. För många som har haft det svårt i denvanliga skolan har folkhögskolornas alternativa pedagogik och metodikinneburit en ny chans, ofta med fantastiska resultat för den enskilde.Totalt samlar folkhögskolorna runt 100 000 deltagare och derasverksamhet är värd ett starkt stöd från samhället. Vi kan inte acceptera attregeringen skär ner på de 10 000 statligt finansierade utbildningsplatsernainom folkhögskolorna utan anser att dessa bör finnas kvar som ettkomplement till övriga utbildningsformer. Folkbildningen skaparmöjligheter för människor att studera inom i stort sätt vilket område somhelst, vilket skiljer denna utbildningsform från den institutionellautbildningen. Folkbildningen har dessutom utarbetat goda möjligheter förfunktionshindrade att få utbildning anpassad efter sina behov, ochfolkbildningens kunnande på detta område bör tas till vara.Trots regeringens vackra ord om folkbildningen innehåller propositionenmycket få förslag på detta område. Regeringen säger i propositionen att devill göra en statlig utvärdering av folkbildningen. Vi kan ställa oss bakomförslaget om en sådan utredning men vill betona vikten av att folkbildningenför den sakens skull inte får komma i bakvattnet när det gäller satsningar pådet livslånga lärandet. Folkbildningen får inte lämnas utan satsningar medhänvisning till en framtida utredning. Vi tycker oss se vissa sådana tendenseri propositionen. När det gäller en utredning vill vi dock påpeka attRiksrevisionsverket har genomfört en utvärdering omfolkbildningsrådets myndighetsuppgifter och folkbildningsrådet genomför undersökning bland folkbildningens deltagare. Ska en statlig utredninggöras är det viktigt att dessa utvärderingar tas till vara så att det inte blirettdubbelarbete.På flera områden har folkbildningens behov inte uppmärksammats ipropositionen. Det gäller till exempel det nya studiestödet där kommunernaska få avgörande beslutsrätt vid tilldelningen. Propositionen säger ingentingom hur detta ska fungera för folkbildningen som inte ligger under någonkommunförvaltning och ofta har elever från hela regioner eller till och med ärriksrekryterande. tillförs också medel för kompetensutveckling avlärare med inriktning på vuxenpedagogik och specialpedagogik. Eftersomfolkbildningen inte tillhör ansvarsområde får folkbildningen intedel av dessa resurser. Kan detta lösas så att resurserna även tillfallerfolkbildningen är det en mycket god satsning eftersom det finns ett stortbehov inom vuxenutbildningen av lärare som har gedigna kunskaper omvuxna människors lärande.Ett annat problem som också rör folkbildningen är examinationsrätten föralternativa utbildningsanordnare. har de alternativa utbildningsanordnaresom driver utbildning på grund- eller gymnasienivå inte rätt att sätta betyg påsina elever utan betygen måste sättas av en komvuxrektor. Vi anser att det ärorimligt att inte de utbildningsanordnare som planerar och genomförundervisningen kan ges rätten att utdela betyg. För att öppna möjligheten föralternativa utbildningsanordnare att få betygssätta sina elever skulle vi viljasefriskolor även inom vuxenutbildningen.StudiemedelKraven på utbildning och ett kontinuerligt lärande, där den enskildeuppmuntras till återkommande studier, ställer krav påstudiefinansieringssystemen. Det är nödvändigt att ta ett samlat greppöver hur människor i olika faser i livet skall kunna finansiera sina studier.Den som står i begrepp att börja studera måste kunna planera sinekonomi. Dagens system präglas av oklara gränsdragningar mellanarbetsmarknads- och utbildningspolitik, vilket drabbar den enskilde.Många, särskilt kvinnor, faller mellan stolarna när det gäller stöd tillstudier efter arbete och barnafödande. Vi vill ha ett system som innebäratt utbildningsplats och studiefinansiering följs åt. Det är viktigt attreglerna kring studiefinansiering är tydliga och att man snabbt kan få enuppfattning om vad det är som gäller. Det gäller i fråga om hur stortbidrag den enskilde skall kunna få av staten, hur länge detta delas ut ochvilka krav som skall vara kopplade till bidraget. Ett andra krav påfinansieringssystemet är förutsägbarhet. De regler som gäller när denenskilde beslutar sig för att börja studera får inte kraftigt försämras understudiernas gång.I och med denna proposition kommer regeringen att avskaffa det särskildautbildningsbidraget, UBS, för att ersätta det med ett nytt studiestöd. Detta nyastudiestöd innebär möjlighet till studiebidrag för arbetslösa förutbildning på grundskole- eller gymnasienivå. Bidraget ska vara på 100alternativt av det nuvarande studiemedlet och ska kunna ges imaximalt . Kommunerna blir den viktigaste instansen vidfördelningen av bidraget och för varje kommun ska en resursram beräknas. Vianser att det finns flera stora brister med detta system. För det första sägsingenting i propositionen om hur denna resursram ska beräknas och systemetinnebär liksom UBS ett "först-till-kvarn-system" som är både oförutsägbartoch orättvist. Att dessutom sätta en gräns vid anser vi ställerorimliga krav på att alla ska kunna lära sig samma saker på lika . Dettyder på en likhetsideologi som vi inte kan acceptera.Kristdemokraterna vill ha en gemensam garanterad bidragsnivå. Allamellan 25 och som inte har fullständiga betyg från grund- och/ellergymnasieskola ska erbjudas ett skattefritt bidrag som motsvarar avtotalbeloppet, dvs runt under den delen av året som studier bedrivs.Den studerande ges därutöver möjlighet att komplettera med en lånedel påupp till /månad. CSN gör bedömningen av lämplig nivå på lånet medhänsyn till den studerandes ålder och återbetalningsmöjlighet. Grundprincipenatt lånet skall återbetalas ska gälla. Volymen på det nya och högre stödetmåste anpassas till antagningen av studerande. Studerande på grund- ochgymnasienivå, som läser av eget intresse för att komplettera eller för att t exhöja betyg, hänvisas till det ordinarie studiestödssystemet. Detta förändrasdock enligt följande:- Bidragsdelen höjs till av totalbeloppet. bör dock nivånmotsvara hälften bidrag, hälften lån.- Inkomsttaket tas bort, dvs det blir fritt för studenter att kompletterabidragsdelen med eget arbete.- Förändringarna kompletteras med höga krav på resultat och principen attlånen skall betalas tillbaka.Idag är det få människor med fast arbete som ser det som ekonomisktmöjligt att ta ledigt för studier. Ett individuellt utbildningskonto ger denenskilde möjlighet att ta ansvar för sitt eget liv och sitt eget lärande. Detligger naturligtvis i den enskilda människans intresse att finnautbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. En del av dagensflaskhalsproblematik, dvs det faktum att vi trots hög arbetslöshet harskriande brist på visst yrkeskunnande, kan bemötas genom införande avett utbildningskonto. I det investerar både arbetsgivare och den enskildemed skatteavdrag enligt vissa principer. Arbetstagaren tar med sig kontotvid byte av arbetsgivare. Medel som ej används för studier förstärkerpensionen.VärdegrundenTill statens särskilda uppgifter på utbildningsområdet hör att ombesörjaatt den gemensamma värdegrund som samhället bygger på aktualiseras.Den bör klargöras och praktiskt tillämpas i alla verksamheter. I dennuvarande läroplanen för de frivilliga skolformerna finns följandevärdegrund fastlagd:Människors okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla män-niskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män, samt solidaritetmed svaga och utsatta är värden som den samhällsstödda vuxenutbild-ningen ska förvalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik somförvaltas av tradition och västerländsk humanism sker dettagenom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans ochansvarstagande. Undervisningen ska vara icke-konfessionell. (Lpf 94)Vi anser att all samhällsstödd vuxenundervisning bör bygga på dennavärdegrund. Eftersom vuxna människor själva väljer inriktning på sinutbildning och har förmågan att reflektera över den information som gespå ett annat sätt än barn behöver dock kravet att undervisningen ska varaicke-konfessionell inte finnas med inom vuxenutbildningen.Stockholm den 20 mars 2001Yvonne ()()()()()()()()()()()()()()()()()