mot · GP02Ub541 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub541av m.fl. (m)Utgiftsområdena 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning Förslag till riksdagsbeslut anvisar till utgiftsområde 15 anslag 25:4 Vuxenstudiestöd m.m. 2 . anvisar till utgiftsområde 15 anslag 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. . anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:1 för utöver vad regeringen föreslagit eller således . anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:3 Forskning inom skolväsendet för utöver vad regeringen föreslagit eller således . anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:4 IT i Skolan för utöver vad regeringen föreslagit eller således . anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:5 för budgetåret . anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:6 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med handikapp för utöver vad regeringen föreslagit eller således . anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:7 för utöver vad regeringen föreslagit eller således . beslutar avskaffa utgiftsområde 16 anslag 25:10 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgiftsområde 16 politikområde 25:11 Bidrag till personalförstärkningar. anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:13 Bidrag till svensk undervisning i utlandet för utöver vad regeringen föreslagit eller således . beslutar avskaffa utgiftsområde 16 anslag 25:16 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar avskaffa utgiftsområde 16 anslag 25:17 Bidrag till den särskilda vuxenutbildningsinsatsen i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar avskaffa utgiftsområde 16 anslag 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning i enlighet med vad som anförs i motionen. beslutar avskaffa utgiftsområde 16 anslag 25:2071 i enlighet med vad som anförs i motionen. anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:72 . anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:73 mer än vad regeringen föreslagit eller således 1 . anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:79 m.m. för utöver vad regeringen föreslagit eller således . anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:84 Utvecklingsarbete inom område m.m. . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgiftsområde 16 politikområde 25:85 Nationell skolpeng. anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:86 för utöver vad regeringen föreslagit eller således . anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:87 Vuxnas yrkeskvalificerande utbildning för 3 utöver vad regeringen föreslagit eller således 3 . anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:89 Forskning och forskarutbildning 7 i enlighet med vad i motionen anförs. anvisar till utgiftsområde 16 anslag 25:88 Grundutbildning för utöver vad regeringen föreslagit eller således 14 . anvisar till utgiftsområde 16 anslag 26:10 Ökade satsningar på forskning för budgetåret utöver vad regeringen föreslagit eller således . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utgiftsområde 16 anslag 26:11 om två fristående stiftelsehögskolor. Utgiftsområde 15 Studiestöd Liksom tidigare anser vi att fribeloppet bör vara helt obegränsat och att räntorna skall vara avdragsgilla vid beskattning. Regeringen bör återkomma till med förslag i denna riktning. De förändringar vi redovisar av beloppen till vuxenstudiestöd och studiemedel är en följd av att vi under utgiftsområde 16 med vårt budgetalternativ påbörjar utfasningen av det s.k. . Inom de anslagsramar som vi föreslår ryms medel för dem som påbörjat sina studier. Under 25:4 Vuxenstudiestöd m m anslår vi 2 eftersom vi dels har påbörjat reduceringen av , dels anser att anslaget är för högt beräknat. Konsekvensen av förändringar redovisas under anslaget för studiemedel. Bidraget till vissa organisationer reduceras med jämfört med regeringens förslag eftersom vi ifrågasätter de korttidsutbildningar det handlar om samt att fackliga organisationer skall hantera bidragen. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utbildning är den avgjort viktigaste framtidssatsningen. Mot den bakgrunden är utvecklingen inom och gymnasium särskilt bekymmersam. En omläggning av politiken är nödvändig, vilket gör att vi föreslår en kraftfull satsning som når skolorna direkt. Kommunaliseringen av skolan innebar att ett nytt styrsystem infördes i vilket statens uppgift är att sätta nationella mål och utvärdera verksamhetens resultat. Grundskola och gymnasieskola blev därmed i än högre grad en angelägenhet. Tyvärr visar erfarenheter och resultat att kommunaliseringen medfört en rad problem som vi varnade för. Nuvarande situation och utmaningar som står inför ställer krav på förändringar av hela utbildningssystemet. Vi föreslår en tydlig kvalitetssatsning i skolan. Den skall innehålla ett fritt skolval baserat på en nationell skolpeng; gedigen utvärdering och uppföljning av studieresultat, nationella kunskapsprov i och en modern gymnasieexamen; samt inrättandet av ett fristående, nationellt kvalitetsinstitut. Ett fritt skolval utgör grunden för ett flexibelt och individanpassat skolsystem; en nödvändig förutsättning för att säkerställa mångfald och konkurrens, hög kvalitet och likvärdiga villkor i utbildningen. Införandet av en nationell skolpeng säkrar resurser till och utgör en viktig faktor för god undervisningskvalitet. Det är respektive skolledning som kan göra kvalitetshöjande prioriteringar, inte statliga projektpengar. Reformen införs stegvis. Fördelningen av platser i högskolan baseras främst på utbildningens kvalitet och studenternas val av lärosäte, inte regionalpolitiska målsättningar. Erfarenheten har visat att många hellre avstår från att studera än att läsa vid ett lärosäte som inte håller högsta kvalitet, vilket lett till kö till vissa utbildningar och tomma platser på andra. Vi avsätter medel till två nya stiftelsehögskolor . Anslaget för att ge stöd till fristående högskoleutbildningar ökas. Vi skapar ett särskilt anslag för den kvalificerade yrkesutbildningen, all folkhögskoleutbildning samt utfasning av , vuxnas yrkeskvalificerande utbildning. Forskningsanslagen har urholkats. Det gäller såväl de tidigare fakultetsanslagen som de medel som går till de forskarstyrda nationella råden. Den angelägna mångfalden och balansen mellan olika forskningsfinansiärer har skadats. Anslagen till den akademiska grundutbildningen har sedan Socialdemokraterna övertog regeringsmakten urholkats med . Många universitetsutbildningar har härigenom blivit torftiga. Kvaliteten i utbildningen kan inte undgå att påverkas negativt av en sådan politik. För att bygga en långsiktigt hållbar tillväxt samt för att hålla sig väl framme i den internationella konkurrensen krävs ytterligare satsningar på grundforskning och forskarutbildning. har vi avsatt mer än regeringen för detta ändamål. Vi avvisar som tidigare regeringens förslag gällande maxtaxa inom barnomsorgen och den föreslagna allmänna förskolan. Verksamheten i förskoleklassen bör utvärderas och förutsättningarna för att utveckla skolformen till en barnskola med fler åldersgrupper bör utredas. bör påpekas att vårt ekonomiska stöd till barnfamiljerna och barnomsorg totalt sett är mer generöst än den socialdemokratiska modellen. Vi ökar resurserna till produktion av studielitteratur för elever med handikapp. Vi föreslår ett inrättande av ett nationellt kvalitetsinstitut, som integreras i . Detta sker parallellt med att uppgifter förs från till det nyinrättade kvalitetsinstitutet. När vi delar regeringens bedömning har vi inte funnit anledning att göra särskilda markeringar. Vi förordar att staten övertar ansvaret för finansiering från kommunerna . Under anslaget 25:85 anslår vi . Kostnadsansvaret övertas inom ramen för ett system i vilket staten som tidigare fastställer mål, men också skall fastställa ersättningsnivåer inom ett system som vi valt att kalla nationell skolpeng. Den nationella skolpengen betalas ut till den skola som eleven valt för att täcka kostnaderna för elevens skolgång. Resurser för elever med behov av särskilt stöd anvisas särskilt utöver den vanliga skolpengen. Vi driver förslaget utifrån övertygelsen att om staten sätter upp målen, då är det också staten som skall svara för finansiering. Resultaten av satsningarna inom undervisningssystemet är av strategisk betydelse såväl för nationen som för individen. Det är staten som skall svara för att utbildningssystemet garanteras de resurser som är nödvändiga. Konsekvensen av förslaget är också att vi därmed får ett system som skiljer på finansiering, drift och utvärdering. Staten skall alltså svara för finansiering. En positiv utveckling av skolan förutsätter en liberalisering av regelverket. Den framtida nationella utvärderingen är en fråga bland annat för det nationella kvalitetsinstitut som vi vill inrätta. Det är en prioriterad uppgift att göra alla skolor mer fria och självständiga och ge förutsättningar för personal och engagerade föräldrar att ta de avgörande prioriteringarna för skolans resultat. Elevens reella möjligheter att välja skola skall öka som professionens ställning skall stärkas. Det kommer att ge skolan helt nya möjligheter. Under samma anslag reserverar vi för införandet av barnskola i enlighet med den moderata motionen 1999/2000:Ub42. Vi återkommer med förslag om statligt övertagande av finansieringen av hela den kommunala skolan. En nödvändig åtgärd för att lyfta kvaliteten i skolan är att uppföljning och utvärdering förbättras och blir mer tillgänglig för elever, föräldrar och personal. Av den anledningen reserverar vi medel under 25:87 för att bygga upp ett fristående nationellt kvalitetsinstitut med början . Det innebär att vissa delar av verksamhet flyttas över till det fristående institutet. Tillsynsverksamhet och tillståndsgivning för skolan är kvar hos . kvarvarande verksamhet förs samman med Specialpedagogiska institutets, 25:5. Anslaget under denna punkt tas bort. Vi anvisar 200 miljoner mer än regeringen under 25:1. Några anslag ges inte under 25:10 Maxtaxa etc. eftersom vi har valt en annan lösning än den som regeringen driver. Vårt förslag finns redovisat i motioner och innebär att familjernas ställning stärks när det gäller möjligheterna att själva välja de lösningar som de anser vara bäst, som det för många är ekonomiskt mer fördelaktigt. I regeringens budgetförslag redovisas nu att antalet platser i kvalificerad yrkesutbildning ökar med femhundra stycken. Vi välkomnar visserligen ökningen, men konstaterar att den är för liten. Anslaget rymmer dessutom en fördelning mellan platserna som inte är i överensstämmelse med vad vi anser behövligt. Dessutom påbörjar vi utfasningen av . De som studerar inom ramen för ges rimliga förutsättningar att fullfölja sin utbildning. Under konto 25:89 VU (nytt konto) anvisar vi därmed medel för , folkhögskolor och kvalificerad yrkesutbildning. Vår anslagsram ger utrymme för en kraftig ökning av antalet platser inom KY-utbildningen. Vi anslår 2002 medel motsvarande 18 000 platser, 21 200 platser och för 25 000 platser Under anslagen 25:17 och 25:19 anslås inga medel. Från utgiftsområde 17 anslag 25:1 har överförts till utgiftsområdet. Vi anvisar inga medel under anslag 11:1, den s k Storstadssatsningen, eftersom vi anser att problemen med utanförskap inte löses med mer statsbidrag till vissa kommuner. Moderata samlingspartiet var det parti som först insåg betydelsen av den nya informationsteknikens betydelse inom utbildningsområdet. Vi har också konsekvent drivit frågan om dess betydelse för utveckling, modernisering och förnyelse av skolans arbetssätt och pedagogik. Under anslag 25:4 IT i skolan anslår vi . Medel för skolornas fortsatta satsning skall inrymmas i systemet med nationell skolpeng. Vi anslår under 25:6 till utveckling av läromedel för handikappade. Det är angeläget eftersom bristen på anpassade läromedel är ett problem. Vi anslår mer än regeringen under anslag 25:7 för att säkerställa hög kvalitet i undervisningen och vid resurscentrum. Bland annat mot bakgrund att vi anser att det finns behov av statliga specialskolor. Vi föreslår en anslagsökning om under 25:3, bland annat beroende på situationen i skolan, för att öka satsningen på skola och forskning. Kunskap om barn och ungdomars inlärning är fortfarande eftersatt. Regeringen har gjort en stor sak av anslaget 25:11 som avser personalförstärkningar i skolan. Vi har tidigare redovisat våra invändningar med anledning av förslaget. Vi avser att avveckla stödformen som sådan i dess nuvarande form. Några anslag ges inte för . Besluten om vilka prioriteringar som skall göras inom respektive skola skall göras av skolledningen och inte ske i form av detaljstyrning från statsmakten. Vi har under 25:85 Nationell skolpeng anslagit medel för förstärkning av anslagen till skolorna, vilka exempelvis kan användas till personalförstärkningar. Bidraget till utlandsundervisning 25:13 räknas upp med eftersom vi vill ge goda förutsättningar för svenska medborgare utomlands. Moderata samlingspartiet anslår inga öronmärkta medel för bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet. tillförs med vårt förslag . Vi anser att myndigheten inte skall disponera avgifter på det sätt som regeringen medger eftersom tekniken innebär att man kringgår budgetramen. Vårt förslag innebär i praktiken en lägre driftram för myndigheten, som vi dessutom vill konkurrensutsätta. Vi noterar att regeringen fördubblar anslaget till . Det verkar fullt rimligt. Vi föreslår under 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. en något lägre anslagsram än regeringen och anslår . Vi motsätter oss inrättandet av rekryteringsdelegationen och anser att delanslaget som fördelas efter beslut av regeringen är för väl tilltaget. Anslaget under 25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. höjs med jämfört med regeringens förslag. Detta eftersom vi vill trygga möjligheterna för alternativa driftformer att bedriva verksamhet och forskning. Anslagsramen under 25:84 Utvecklingsarbete i reduceras. Vi anslår för . I propositionen Den öppna högskolan tar Socialdemokraterna och dess stödpartier flera steg mot en än mer centraliserad och politiserad högre utbildning. Universitet och högskolor görs till instrument för fördelningspolitik i kunskapssamhället. I motion 2001/02:Ub546 redovisar Moderata samlingspartiet sin syn på högre utbildning och forskning i ett större perspektiv. Under 25:88 har vi samlat grundutbildningsanslagen för samtliga högskolor och universitet från anslagsposterna 25:2025:71. I den moderata budgetmotionen påbörjar vi en successiv återuppbyggnad av grundutbildningsanslagen genom att tillföra universitet ökade resurser. De nya satsningarna redovisas under konto 25:88 Grundutbildningsanslag och uppgår till , till och 2003 till . Anslaget skall fördelas mellan universitet och högskolor med utgångspunkt att följa studenternas val samt att främja kvalitet inom grundutbildningen vilket bland annat kan mätas genom examinationsfrekvensen. Under 25:89 har vi samlat forskning och forskarutbildningsanslagen för samtliga högskolor och universitet från anslagsposterna 25:2025:71. Det moderata budgetalternativet rymmer även införande av två fristående universitet. avsätts för detta ändamål. En stor del av vår satsning på högre utbildning och forskning finns dessutom samlad under konto 26:10 med , och . Denna åtgärd skall ses dels som en förstärkning av den fria forskningen, dels som en förstärkning av finansieringen av doktorander men skall även täcka inrättandet av ett och medicin. UO16 Allt i tusental kronor 2002 Vårt förslag 2003 Vårt förslag 2004 Vårt förslag 25:1 356 576 556 576 365 426 565 426 372 254 572 254 25:2 Utveckling av skolväsende och omsorg 493 629 493 629 184 483 184 483 188 391 188 391 25:3 Forskning inom skolväsendet 33 903 39 903 34 791 39 150 35 361 40 000 25:4 IT i Skolan 193 374 200 000 0 0 0 0 25:5 319 341 0 327 110 0 333 490 0 25:6 läromedel hkp 22 149 23 149 22 709 23 705 23 115 24 115 25:7 229 460 254 460 235 057 250 000 239 589 255 000 25:8 Särskilda insatser på skolomr. 259 670 259 670 267 777 267 777 275 563 275 563 25:9 Sameskolstyrelsen 30 603 30 603 31 363 31 363 31 950 31 950 25:10 Maxtaxa etc 3 900 000 0 3 900 000 0 3 900 000 0 25:11 Bidrag till personalförst 1 500 000 1 500 000 2 500 000 0 3 500 000 25:12 Bidrag till gr.skola/gymnasium 120 056 120 056 123 410 123 410 125 993 125 993 25:13 Bidrag till utlandsundervisning 83 430 89 430 85 579 87 112 87 045 87 045 25:14 Nat centr för flex.lärande 93 559 93 559 93 800 93 800 89 333 89 333 25:15 Bidrag till vuxenutbildning 171 377 171 377 178 612 178 612 166 337 166 337 25:16 Bidr t vis org för uppsök verksamhet 50 000 0 50 000 0 50 000 0 25:17 Bidrag till den särsk. Vuxeninsatsen 2 951 656 0 1 799 299 0 1 851 753 0 25:18 Mynd för kvalificerad yrkesutbildning 17 500 17 500 17 926 17 926 18 276 18 276 25:19 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 664 082 0 740 603 0 746 723 0 25:2071 finns på 25:8889 25:72 Ensk utb på högskoleområdet 1 755 175 1 775 175 1 867 290 1 887 290 1 909 869 1 929 869 25:73 Särsk.utg.inom univers.högsk. 592 045 542 045 718 399 628 399 628 396 508 396 25:74 Forskn.konstn.arb vissa högsk. 254 638 254 638 300 151 300 151 305 947 305 947 25:75 Ers klin.utbildn.forskning 1 680 929 1 680 929 1 733 460 1 733 460 1 783 995 1 783 995 25:76 Un.H-sk.prem.stat.avtalsförsäkr. 877 051 877 051 897 787 897 787 916 290 916 290 25:77 171 190 171 190 188 822 188 822 192 299 192 299 25:78 Verk högskol.service 13 257 13 257 13 598 13 598 13 820 13 820 25:79 CSN 374 112 424 112 361 322 411 322 368 103 418 103 UO16 Allt i tusental kronor 2002 Vårt förslag 2003 Vårt förslag 2004 Vårt förslag 25:80 Överkl.mynd. 10 090 10 090 10 328 10 328 10 544 10 544 25:81 Int.progr.kont. För utb.området 40 354 40 354 41 353 41 353 42 124 42 124 25:82 Myndigheten för 29 356 29 356 35 238 35 238 35 847 35 847 25:84 Utv.arbete i utbildningsdep. 16 660 10 414 18 244 8 977 18 569 8 000 25:85 Nationell skolpeng 0 0 0 60 700 000 0 61 700 000 25:86 Nat. 0 50 000 0 100 000 150 000 25:87 VU 0 3 305 000 0 3 180 000 0 2 940 000 25:88 Grundutbildningen 14 062 830 14 208 880 15 075 426 15 478 926 15 436 234 16 024 234 25:89 Forskning och forskarutbildning (fak ansl) 7 093 206 7 093 206 7 412 718 7 412 718 7 554 016 7 554 016 ao 25 Summa 38 499 834 34 374 185 39 670 657 94 929 709 41 289 802 96 446 317 26:1 Forsk-forskinf 2 059 762 2 059 762 2 387 602 2 387 602 2 426 941 2 426 941 26:2 88 239 88 239 90 399 90 399 92 145 92 145 26:3 Rymdforskning 149 176 149 176 152 661 152 661 155 817 155 817 26:4 41 175 41 175 42 175 42 175 42 990 42 990 26:5 Kungl. 230 443 230 443 236 234 236 234 240 516 240 516 26:6 Polarforsk.sekr. 23 729 23 729 24 326 24 326 24 763 24 763 26:7 Rådet för forskning. Inom EU 13 495 13 495 13 833 13 833 14 085 14 085 26:8 Sunet 37 992 37 992 38 986 38 986 39 627 39 627 26:9 Särskilda utg för forskn.ändamål 107 825 107 825 113 800 113 800 115 779 115 779 26:10 Ökade satsningar på forskning ink nat hä ins 0 776 947 0 1 088 113 0 1 457 577 26:11 Två fristående högskolor 0 0 0 2 000 000 Summa 2 751 836 1 380 782 3 100 016 4 188 129 3 152 663 6 610 240 () () () Per () () () () () ()