mot · GO02Fi26 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi26av , ()med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårproposition1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skattepolitikens inriktning.2 MotiveringI vårpropositionen anger regeringen vilka riktlinjer de anser skall gälla förskattepolitiken. Detta är ett område där de ideologiska skillnadernaframgår tydligt. Medan socialister ser ett egenvärde i en stor offentligsektor med stort politikerinflytande anser vi att människor måste gesstörre möjlighet att få inflytande över sina egna liv.Riksdagen bör därför anta nedanstående riktlinjer för skattepolitiken.3 Skattepolitikens mål och uppgiftI ett samhälle finns det alltid uppgifter som bör lösas gemensamt. Så ärtill exempel ett väl fungerande rättsväsende en samhällelig uppgift liksomskyddet av och stödet till utsatta människor. Sådana uppgifter börfinansieras av skatter.I uppgår skattetrycket till av BNP. Det innebär attöver hälften av vad vi arbetar ihop betalas till den politiska sektorn. Genomdenna ordning får politiker ett dominerande inflytande över våraproduktionsresultat. En stor tyngdpunkt på kollektiva beslut och kollektivalösningar ger dock ett stelbent och byråkratiskt samhälle. Det innebär attmedborgarnas egna prioriteringar begränsas och effektiva lösningar påangelägna uppgifter försvåras.Socialdemokraternas system med att finansiera välfärden med världenshögsta skattetryck håller inte i längden i en internationaliserad värld.Skattetrycket måste sänkas. Skälen är både mänskliga och ekonomiska.Skattesystemets utformning skall bidra till en ökad ekonomisk tillväxt och tillatt konkurrenskraft förbättras. Människor måste ha en chans attkunna leva på sin lön och i större utsträckning genom eget arbete kunnapåverka sin inkomst.Skattesystemet måste vara så utformat att det inte lägger hinder i vägen förföretag och företagande, utbildning och ansvarstagande, investeringar ochrisktagande.Morgondagens välfärdsvinnare står att finna bland de länder som aktivtoch snabbt genomför förändringar. Det största hindret för en högre välfärd ärinte skattesänkningar utan ett bibehållet högt skattetryck. Om strukturellaförändringar genomförs har de i regel en kraftfull inverkan på ekonominsfunktionssätt, men det sker med en viss fördröjning. Det är därför det ärviktigt att genomföra förändringar nu.4 Internationaliseringens betydelseUtrymmet att utforma vårt skattesystem påverkas inte bara av inhemskafaktorer. Den tilltagande internationaliseringen ställer också krav på hurskatter och välfärdssystem skall se ut för att vara effektiva.4.1 Rörligheten sprider sigInte bara varor utan även tjänster, arbetskraft och kapital rör sig övergränserna i allt större omfattning. Trösklarna för vanliga medborgare attutnyttja skatte- och prisvinster sänks i och med att allt fler medborgarereser. Den växande elektroniska handeln bidrar också till att ökamöjligheterna att spara utomlands och kostnaderna att flytta kapital harminskat. Den tekniska utvecklingen har ökat möjligheten att bl.a. jämförapriser, vilket i sin tur förstärker konkurrensen inte bara för företag ochindivider utan också mellan olika länder.I grunden är den gränsöverskridande handeln något positivt eftersom denger ökad konkurrens, vilket bidrar till låga priser för konsumenter och företag.Integrationen påverkar dock skattebaserna. Skillnader i skatteuttag får ett alltstarkare genomslag på individers och företags benägenhet attflytta.Värderingen av utbytet av offentliga tjänster inom t ex barnomsorg,skola och sjukvård spelar härvidlag också roll.4.2 Skatter och välfärd påverkar migrationenSverige har i förhållande till omvärlden ett högt generellt skattetryck. Vihar till skillnad från flera konkurrentländer också mer generellt utformadeoch i högre utsträckning offentligt finansierade välfärdstjänster.Välfärdstjänsterna följer inte individen i samma utsträckning som i ettavgiftsfinansierat system. Skattesystemet omfördelar i stor utsträckninginkomsterna under en människas livstid. Detta kan leda till att mobilaindivider under sin högproduktiva tid söker sig till lågskatteländer medanincitamentet att bosätta sig i är större under de perioder manbedömer att man har fördel av det svenska skatte- och välfärdssystemet.En sådan koppling mellan skatter och välfärd kan komma att eroderagrunden för en långsiktigt hållbar finansiering av välfärden.Fördelningspolitiska motiv för att bibehålla skadliga skatter är till stor delkontraproduktiva. Förmögenhetsskatt, statsskatt och kapitalinkomstskatterkan till stor del undvikas av resursstarka personer. Skattesystemet uppmuntardem inte till att agera på ett sätt som både skulle gagna dem och tillväxten pålång sikt.Finansiellt kapital, välutbildad arbetskraft samt vissa varor och tjänster ärspeciellt lättrörliga skattebaser. Om inte har ett konkurrenskraftigtskatte- och välfärdssystem riskerar vi därför att få en nettoutflyttning avlättrörliga skattebaser. Den allvarligaste konsekvensen är då inte attSverige förlorar skatteintäkter. Ett mycket större problem är att en utflyttningav högre utbildad arbetskraft och driftiga entreprenörer skadartillväxtbetingelserna i vårt land. Deras nätverk, deras kunnande och deraserfarenheter kommer andra regioner till del.4.3 EU:s spardirektiv inget skyddsnätRegeringen hänvisar ofta till EU:s spardirektiv när frågan om lättrörligaskattebaser kommer på tal. Argumentationen är i detta sammanhangnärmast vilseledande. EU-förslaget har en begränsad räckvidd.Spardirektivet gäller i princip endast räntor, men eftersom det storakapitalutflödet från gäller aktier och aktiefonder kommer det attfå liten effekt på skatteinkomsterna även sett ur regeringens perspektiv.Regeringen anser att spardirektivet kan ses som ett skyddsnät. I självaverket torde informationen accentuera behovet av sänkta skatter påkapital i ! När kontrollen skärps som de svenska skatterna ärhögre än omvärldens ökar incitamenten att flytta inte bara pengar utan ävenrent fysiskt.4.4 Internationaliseringen pressar ner skattetrycketRegeringen för i vårpropositionen ett resonemang som går ut på attSverige inte kan ha för stora skillnader i skattesats på inkomster ochkapital. Om internationaliseringen pressar ner skatten på kapital så skulleföljden bli en press nedåt på inkomstskatterna, för att minska skillnadernai skattesats mellan de olika inkomstslagen.Eftersom vi har de högsta skatterna på ägande inom och EU blir deten stark press nedåt för de svenska kapitalskatterna och skatten på andralättrörliga skattebaser. Av detta följer att även inkomstskatten generellt måstesänkas. Vi anser dock att de viktigaste skälen att sänka skatten på arbete förlåg- och medelinkomsttagare är av mer mänsklig natur. Ett av dessa är att geindividerna mer makt över sin egen välfärd och sina egna inkomster.5 Skatt på arbeteRegeringens analys av skattepolitiken när det gäller förvärvsinkomsterger ingen vägledning till medborgarna om regeringens strategi vare sig påkort eller lång sikt. Detta är olyckligt för medborgarna, företagen samtäven ur ett statsfinansiellt perspektiv. Regeringen ger inte ens besked omden avser att lägga fram förslag om fortsatt kompensation föregenavgifterna.Vi anser att medborgarna skall få större möjligheter att själva fatta beslutom sin ekonomiska situation. Vi vill minska människors beroende avpolitiska beslut. Förutom ökad grad av självbestämmande, så leder en sådanpolitik även till minskat behov av utgifter för transfereringar av olika slag.Beskattningen av arbete måste utformas så att arbetskraftsutbudet ökar ochatt arbete alltid lönar sig. Det är viktigt att utbildning premieras. Den somutbildar sig skall alltid veta att en bra utbildning också skall löna sig ochintebestraffas genom hög beskattning.Den som under en del av sitt liv är beredd att göra en extra arbetsinsats föratt kunna få ihop ett kapital för att satsa i ett eget företag, måste fåmöjlighetatt göra det. Då minskar behovet av "starta-eget-bidrag" eller beroendet avexterna finansiärer, för dem som vill ta ett första steg till att starta ettmindreföretag.För dem som vill köpa ett eget hus är det också viktigt att kunna ha en högandel eget kapital, som grundplåt. Det leder till lägre belåningsgrad ochmindre beroende av ränteläge och bankers bedömningar. Vi föreslår därför eninkomstskattereform som genomförs i flera steg.Det långsiktiga målet för vår reform är att de första mantjänar skall vara skattefria genom ett höjt grundavdrag. Därtill kommer ettförvärvsavdrag på , som stimulerar till arbete. Den statliga skattenavvecklas successivt, vilket gör att det lönar sig bättre att utbilda sig. Förattinkomstskatten bättre skall svara mot försörjningsbördan införs ett extragrundavdrag för barn med per barn och år.Det är vår ambition att som denna budget omfattar läggafram förslag som successivt banar väg för denna reform. Vi börjar med attöka grundavdrag till som mest , som ettförvärvsavdrag på införs, liksom barnavdrag på perbarn och år. Den extra statliga inkomstskatten på tas bort ochskattesatsen sänks till 15 procent.Detta är en politik som ger en tydlig vägledning om den strategi somkommer att ligga till grund för vårt agerande i riksdagen.6 Beskattning av sparande ochrealkapitalbildningOm sparandet i en nation är för lågt kommer realkapitalbildningen ocksåatt vara låg, såvida inte internationellt kapital finns tillgängligt. Undermycket har ekonomi kännetecknats av en låg sparkvot,som endast undantagsvis varit i nivå med genomsnittet för länderna inomOECD.Orsakerna till detta förhållande kan i stort hänföras till högt skattetryck ochlåga disponibla inkomster efter skatt. Utrymmet för sparande är för storagrupper så lågt att det är mycket svårt för dessa att själva kunna skapaerforderliga buffertar. I stället för att vara självständiga medborgare tvingasde in i ett beroende till stat och kommun som i mångt och mycket liknar ettklientförhållande. Detta är absolut inte önskvärt. Den enskilde medborgarensställning bör i stället stärkas, så att denne kan fatta egna beslut baserade påegna prioriteringar.Det resonemang som regeringen för i proposition 2000/01:100 vad gällerdubbelbeskattning av vinstutdelning i bolag är teoretiskt ochverklighetsfrämmande. De svenska skattereglerna för sparande ärogynnsamma. Speciellt ogynnsamt är enskilt ägande av företag i form avaktier, som beskattas högre än såväl svenskt institutionellt ägande somutländskt ägande. På ett sparande i aktier kan svenska hushåll få i skatt, medan svenska pensionsfonder betalar ochutländska ägare på samma investering (Henreksson/Jakobssonmars 2001). En genomsnittlig enskild svensk aktieägare betalar mer ändubbelt så hög ägarskatt som en som lever inom övriga EU eller OECD.Avkastningen på en i det närmaste riskfri investering är däremot 30procent. Ju större skatter som belastar vinsten desto säkrare måsteinvesteringen vara. Av OECDs medlemsländer är det tio som inte har någonbeskattning av utdelning på ägarnivå, 20 som saknar förmögenhetsskatt ellerhar mycket låg förmögenhetsskatt, och 17 som har låg eller ingenreavinstskatt på långa innehav. Det är inte konstigt att hundratals miljarderkronor placerats utomlands av svenskar boende i eller att svenskaentreprenörer flyttar utomlands.Nuvarande höga kapitalinkomstskatter medför att riskkapitalet minskaroch därmed hotar tillväxten. Kapitaltillförseln till små och medelstora företagblir mindre än vad den annars skulle ha varit. Nya företag som startas kringnya affärsidéer får svårt att växa sig stora i jämfört med många andraländer. I stället köps företagen upp av utländska investerare, som kan räknahem affären betydligt lättare än svenska intressenter beroende på olikaskattenivåer. På detta sätt drivs ägandet av svenska företag ut ur landet.Entreprenörer med goda affärsidéer flyttat utomlands på grund avskattetrycket, vilket är i högsta grad negativt för det svenska folkhushållet.Vi anser därför bl a att förmögenhetsskatten skall avvecklas, liksom de s.k.3:12- reglerna som diskriminerar fåmansbolagsägare och attdubbelbeskattning av bolags vinstutdelningar ska slopas. Vi föreslår vidare attavdrag för sparande i pensionsförsäkring höjs till ett basbelopp och att skattenpå kapitalinkomster successivt sänks till en internationellt godtagbar nivå.7 FastighetsbeskattningFastighetsskatten är en skatt på en fiktiv avkastning på husetstaxeringsvärde utan någon koppling till en verklig inkomst. Skattendrabbar alla boendeformer i . Bostadsrättsföreningar betalar skattpå värdet av fastigheten. För hyresrätter gäller i regel att cirka enmånadshyra utgörs av fastighetsskatt. Fastighetsskatten för småhusvarierar starkt och skattens storlek beror i hög grad på var fastigheten ärbelägen.Skattesystemet ska uppfylla två grundkrav. Det ska vara begripligt för densom betalar skatt och det ska vara stabilt så att inte plötsliga förändringarskakar sönder enskildas och familjers ekonomi. Dagens system för uttag avfastighetsskatt uppfyller inte dessa grundläggande krav. Skulle dessutom ens. k. begränsningsregel införas blir systemet än mer komplicerat,oöverskådligt och godtyckligt.Taxeringsvärdena, som i princip varit frysta , höjs 2001 tillföljd av att en riksdagsmajoritet bestående av (s), (v) och (mp) beslutat attfrysningen skall upphöra. Detta innebär att många boende drabbas av rejälthöjda taxeringsvärden och därmed också kraftigt höjd fastighetsskatt. Mångafler boende än kommer att hamna över den gräns där förmögenhetsskatttas ut. Dessa förhållanden kommer i särskilt hög grad att drabba de boende itillväxtområdena samt boende med låga inkomster och färdigbetalda lån,d.v.s. många pensionärer.Denna utveckling är dock bara början. Taxeringsvärdena kommer attfortsätta öka inte minst i tillväxtområden. Fastighetsskatten kan därmed sägasha blivit en specialskatt på tillväxt. Fastighetsskatten skall avskaffas.För att folk skall ha råd att bo kvar måste som ett första steg 1997 årstaxeringsvärden även fortsättningsvis gälla för beskattningen. I de områdendär prisutvecklingen lett till sänkta taxeringsvärden skall dock dessa lägrevärden gälla. Procentsatsen för fastighetsskatten sänks sedan successivt. För2001 sätts den till för småhus och för flerbostadshus.För att minska de regionala skillnaderna används endast halva markvärdetsom grund för beskattning.Förmögenhetsskatten skall också avvecklas. Ett första steg tas genom attsambeskattningen slopas , som fribeloppet per personhöjs till 1,5 miljoner kronor.Genom att såväl fastighetsskatten som förmögenhetsskatten successivtavvecklas ges de boende betydligt bättre ekonomiska förutsättningar för sittboende. Detta är en betydligt bättre väg att gå än att lappa och laga i ettskattesystem som bygger på felaktig och orättvis grund. Genom denföreslagna utvecklingen behövs därför inga särskilda begränsningsregler ellermotsvarande.8 Indirekt beskattning av varor och tjänster8.1 MervärdesskattMervärdesskatten har genomgått stora förändringar under det senastedecenniet. Skatten tas ut med tre s.k. normalskattesatser; ,eller . Opinionstryck och gränsdragningsproblemgör att det ständigt kommer krav på att olika verksamheter/varor skatillhöra en lägre skattesats. Ur ett konkurrensneutralt perspektiv kan detofta vara fråga om berättigade krav. Dessutom kan vi som konsumenteroch producenter i en alltmer internationaliserad värld välja var vi vill göravåra inköp. Det är därför dags att se över hela det svenska momssystemetför att se till att det blir konkurrensneutralt inom landet ochkonkurrenskraftigt i ett internationellt perspektiv.8.2 EnergiskatterAv flera olika skäl behöver ett helt nytt energiskattesystem utarbetas. Densvenska energibeskattningen är ett lapptäcke, där undantag ochnedsättningsregler gör att hela systemet är totalt oöverskådligt. Det gerockså upphov till mängder av märkliga och ibland helt obegripligaeffekter. De höga generella energi- och miljöskatterna innebär tillexempel att vår elintensiva industri knappast kan vara kvar i landet ominte skattelagstiftningen innehåller mängder av undantag ochnedsättningsregler. Dessutom kommer knappast ilängden att tillåta att har kvar sina selektiva undantag ochnedsättningsregler.Följande fyra utgångspunkter och principiella riktlinjer skall varavägledande för ett nytt energiskattesystem:- Energibeskattningen skall vara energineutral, medan miljöskatterna skallge uttryck för den miljöbelastning som energianvändningen medför.- Energiskatterna är till sin natur fiskala och skall därför endast tas ut ikonsumentledet.- Miljöskatterna skall däremot stimulera utvecklingen och användningen avmindre miljöstörande produktionsprocesser. De ska därför tas ut iproduktionsledet.- Regelverket kring och den principiella utformningen av miljö- ochenergiskatter måste samordnas på EU-nivå. Detta är en logisk följd av attmarknaden släpps fri. Detta innebär inte att skattesatserna skallharmoniseras genom beslut på EU-nivå.8.3 Bensin- och dieselskatterSverige är ett land med stora geografiska avstånd. Ett viktigt skäl attsänka bensin- och dieselskatterna är att det skall vara möjligt att leva, booch arbeta också i glesbygden. Ett annat skäl är att det för mångamänniskor och familjer faktiskt inte finns några reella alternativ till attanvända bilen. Ett tredje skäl är att användning av bil, på grund av kraftigtstigande drivmedelsskatter, inte skall bli en klassfråga där endast de medmycket stora inkomster har råd att använda bilen.8.4 Akohol- och tobaksskatterSverige borde i snabbare takt än vad som varit fallet stegvisanpassa de tillåtna införselkvoterna för alkohol och tobak till dem somgäller mellan huvuddelen av de övriga EU-länderna. Denna successivaanpassning gör det nödvändigt att kraftigt sänka de höga svenskaalkoholskatterna.Stockholm den 2 maj 2001Carl ()()de ()()()()()()