ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GO02Ub41 · 2001-04-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub41av de , ()med anledning av prop. 2000/01:71 Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningarFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de fristående vårdhögskolorna, i jämförelse med deoffentligt drivna, måste tillförsäkras likvärdiga och rättvisa villkor för sinfortsatta verksamhet.Regeringens förslagRegeringen föreslår - utredande - att statenfrån och med skall ta överhuvudmannaskapet och därmed det övergripande ansvaret föratt organisera, genomföra och finansieravårdhögskoleutbildningarna. Dessa utbildningar avserutbildning till arbetsterapeut, audionom, barnmorska,biomedicinsk analytiker, ortopedingenjör, sjukgymnast,sjuksköterska (inklusive specialistutbildningar) ochtandhygienist samt utbildning inom social omsorg.De enskildautbildningsanordnarna iStockholmStockholms läns landsting har tecknat ett avtal medKarolinska Institutet. Detta avtal innefattar även denutbildning som bedrivs av tre enskilda utbildningsanordnare iStockholm. Vid ett statligt övertagande avvårdhögskoleutbildningar upphör denna koppling tillKarolinska Institutet och landsting.Enligt den principöverenskommelse mellan svenska staten och som föreslås godkännas av avser staten (enligt4 §) att erbjuda de fristående högskolorna , RödaKorsets Högskola och Sophiahemmets sjuksköterskehögskola ettutbildningsuppdrag med i huvudsak samma omfattning och inriktning som dåKarolinska Institutet erhöll utbildningsuppdraget beträffandevårdhögskoleutbildningarna från landsting.I propositionen redovisas statens planerade utökning av utbildningsplatser2001-2003. Av denna redovisning framgår att regeringen vill bygga utsjuksköterskeutbildningen med en ökning av antagningen från och medhösten 2001 med cirka 500 nybörjarplatser samt med ytterligare cirka400 nybörjarplatser . Tillsammans med den ökningsom följer av tilläggsavtal mellan landstingen och lärosätena innebär statensutbyggnad jämte lärosätenas omfördelning en permanent ökning avantagningen till sjuksköterskeutbildningen med cirka 1.200 nybörjare per år.Det är angeläget att även de fristående högskolorna får en rimlig andel avden planerade utökningen av antalet utbildningsplatser och att deöverhuvudtaget i och med huvudmannaskapsförändringen tillförsäkraslikvärdiga och rättvisa villkor för sin verksamhet.Stockholm den 4 april 2001Marietta de ()
mot · GO02Ub42 · 2001-04-04 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub42av , ()med anledning av prop. 2000/01:71 Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningarFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de enskilda vårdhögskolorna ges samma ekonomiskaresurser som de statliga för att likvärdig utbildning skall kunna ges.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att behovet av resurser till specialistutbildningar inom t.ex.smärtlindring och vård av äldre samt akutsjukvård beaktas vid det statligaövertagandet.MotiveringDet är positivt att regeringen utredningarföreslår ett statligt huvudmannaskap för vårdutbildningarnaoch att staten föreslås erbjuda de tre enskildautbildningsanordnarna i - ,Stiftelsen och Stiftelsen -ett utbildningsuppdrag.Med det förändrade huvudmannaskapet avser staten att ta över detövergripande ansvaret för att organisera, genomföra och finansierautbildningarna. Detta är bra och utgör en naturlig integrering avvårdutbildningarna med den övriga högskolan.För de enskilda vårdhögskolornas del är det positivt att de får en tilldelningav nya platser i sjuksköterskeprogrammet , vilket tidigare intesagts vara möjligt. Mest positivt är det för vården och de vårdbehövandeeftersom bristen på sjuksköterskor i landet är stor. De enskilda högskolornaskvalitet på utbildningen är omvittnat god, vilket också visat sig vidHögskoleverkets utvärderingar. Regeringens satsning på de enskildahögskolorna är glädjande.Några problem gör sig emellertid gällande för de enskilda högskolorna,vilket regeringen bör göras uppmärksam på.De enskilda högskolorna har inte tillgång till de resurser för forskning somövriga vårdhögskolor har. Ändå förväntas och vill dessa högskolor bedrivaforskning och erbjuda studenterna en forskningsnära studiemiljö. En aktivforskning inom omvårdnadsområdet är också en förutsättning för att defristående högskolorna ska kunna utveckla sin högskolemässighet och ävenframgent bedriva utbildning av hög kvalitet.Ett annat problem är att högskolorna har mycket få platser för friståendekurser, d.v.s. för att fort- och vidareutbilda legitimerade sjuksköterskor.Efterfrågan är stor, särskilt inom specialområdena "smärta" och vård av äldre.Efterfrågan på specialistsjuksköterskeutbildning inom akutsjukvård är ocksåomvittnat stor. Hitintills har de enskilda skolorna inte beviljats resurserhärför.Det är överhuvudtaget viktigt att beakta att de enskilda vårdhögskolornages samma och tillräckliga resurser som de statliga högskolorna för att deskall kunna bedriva en likvärdig utbildning.Stockholm den 4 april 2001Maud ()()
mot · GO02Ub43 · 2001-04-06 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Ub43av , ()med anledning av prop. 2000/01:107 Bidrag vid korttidsstudier och vissa andra studiestödsfrågorFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att studiestödslagen omarbetas för att förhindrautslagning och social snedrekrytering.BakgrundRegeringen föreslår i proposition 2000/01:107 vissa förändringar istudiemedelssystemet. Dessa kommer inte att undanröja de problem somskapats genom de senaste ändringarna av studiestödslagen. Ett antallångtidsstuderande och forskarstuderande med nu pågående utbildningarkommer att tvingas avbryta sitt arbete, till förfång både för dem själva ochför samhället, som har behov av deras kompetens.En genomförd enkät bland medicinstuderande visar att upp emot2/3 av de tillfrågade riskerar att få avbryta sin utbildning. En effekt av ettoförändrat system kommer också att bli en förstärkning av den socialasnedrekryteringen till flera utbildnings- och yrkessektorer. Det betyder attbarn från studieovana hem och från familjer utan en välfylld plånbok kommeratt hamna i en olöslig situation. Det skulle förvåna mig om det är avsiktenmed den ordning som förordats av regeringen.För den högre utbildningen i skulle vi behöva ett helt annat stu-diestödssystem än det som vi nu har, men i avvaktan på att ett sådant systemtillskapas, måste, som ett minimum, de brister i systemet som verkar somfaktorer för utslagning och social snedrekrytering elimineras.Stockholm den 4 april 2001Lennart ()
mot · GO02Fi18 · 2001-05-02 00:00:00 — Budgeteringsmarginalen ska enbart vara enbuffert för att klara makroekonomiska och demografiska förändringar, samtden osäkerhet som följer av systemet med anslagssparande och anslagskredit.Kristdemokraterna föreslår därför en utökning av budgeteringsmarginalenmed 360 respektive . För år 2004föreslår vi en minskning med ca . Därmed kommerbudgeteringsmarginalen inte att medge något ytterligare reformutrymme, utanenbart vara tillräckligt stor för att makroekonomiska och demografiskaförändringar ska kunna inom utgiftstaket.11.5 Utgiftstak för statenI de ovanstående tre avsnitten har vi redogjort för våra förslag tillpreliminär fördelning av medel per utgiftsområde , att vistår bakom det regeringen föreslår vad gäller ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten, samt vår syn på budgeteringsmarginalen.Kristdemokraternas förslag till nettoförändring av utgiftsområden(exklusive statsskuldsräntorna) och budgeteringsmarginal gör att utgiftstaketför bör vara lägre än vad regeringen föreslagit, 20miljarder kronor lägre och lägre för . Detstatliga utgiftstaket bör därmed fastställas till år och år 2004.11.6 Utgiftstak för den offentliga sektornUtgiftstaket för den offentliga sektorn består av summan av det statligaut-giftstaket och den beräknade kommunala utgiftsnivån med avdrag förinterna transaktioner mellan stat och kommun. Kombinationen avKristdemokraternas förslag till lägre utgiftstak för staten men ett störreutrymme för kommunsektorn ger en nettoförändring av det offentligautgiftstaket med -, -år 2003och -. De interna transaktionerna mellan statoch kommun antas netto vara oförändrade i förhållande till regeringensförslag.Kristdemokraternas förslag till utgiftstak för den offentliga sektornredovisas på total nivå i tabell 11.2.TABELL 11.2 UTGIFTSTAK FÖR DEN OFFENTLIGA SEKTORNTabell 45: (Miljarder kronor 2002 2003 2004 )den 2 maj 2001Alf ()()()()()()()()()
mot · GO02Fi21 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi21av , ()med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårproposition1 Förslag till riksdagsbeslutRiksdagen beslutar att investeringsbidrag inte skall anvisas förnybyggnad av hyresrätter.2 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäderRegeringen föreslår ett nytt ramanslag avseende investeringsbidrag förnybyggnad av hyresbostäder. anvisas en miljon kronor.Det finns flera problem med investeringsbidraget för nybyggnad avhyresbostäder. Erfarenheterna av direkta ekonomiska bidrag tillbostadsbyggande i olika generella former pekar entydigt i negativ riktning.Ett enstämmigt näringsliv har också avvisat införandet avinvesteringsbidraget.Investeringsbidraget utgör en kortsiktig åtgärd som sätterbostadsproduktionen i ett vänteläge. Så fort investeringsbidraget upphör,avstannar nyproduktionen av hyresrätter igen. Ett investeringsbidrag löserinte problemen utan resulterar bara i att själva orsaken, till att det i dagbyggsfå hyresrätter, inte åtgärdas.Dessutom tenderar investeringsbidrag att vara kostnadsdrivande ochkonkurrenshämmande. Bidraget riskerar därmed att driva upp kostnaderna iproduktionsleden och inte komma de boende tillgodo. Visst kan det bli någrafler bostäder, men när bidraget tas bort är resultatet även högre kostnader ochlägre konkurrens. Risken är att vi åter hamnar i bidragsträsket.Vi avvisar förslaget om investeringsbidrag för nybyggnad avhyresbostäder.Stockholm den 27 april 2001Knut ()()()()()()()()
mot · GO02Fi22 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi22av , ()med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårpropositionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen avslår regeringens förslag att föra frånanslaget 30:1 Stöd till idrott till anslaget 30:4 Stöd tillfriluftsorganisationer i enlighet med vad som anförs i motionen.Motiv för vårt förslagVi anser att stödet till friluftsorganisationer skall gå till verksamhet somriktas särskilt till barn och ungdomar. Mot den bakgrunden har vi så sentsom föreslagit att anslaget 30:4 bör minskas.Regeringen föreslår nu att anslaget skall öka med . Dessaextra pengar skall gå till FRISAM. Argumentet är att denna organisation harsom uppgift att bevara och utveckla förutsättningarna för friluftsliv ochrekreation i vid bemärkelse. Pengarna tas från anslaget för idrott (d.v.s.anslaget 30:4).Vi avvisar förslaget om en omfördelning mellan anslagen på det sätt somregeringen föreslår. En bättre framförhållning borde vara självklar, inte minstmot bakgrund av att FRISAM funnits . Regeringensargumentering för att förstärka denna organisation finansiellt är också minstsagt bristfällig och vag. Regeringen anser bl.a. att FRISAM skall genomföraprojekt för att belysa friluftslivets betydelse för folkhälsan! Ett sådantprojektborde kunna finansieras ur de anslag på som stårtill förfogande.Stockholm den 26 april 2001Elisabeth ()()()()()()()()()()
mot · GO02Fi23 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi23av , ()med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårpropositionFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening att bör tillföras ytterligare för återstoden avinnevarande år i enlighet med vad som anförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening attUtlänningsnämnden bör tillföras ytterligare föråterstoden av innevarande år i enlighet med vad som anförs i motionen.Ytterligare resurser behöver tillförasMigrationsverketI tilläggsbudgeten i proposition 2000/01:100 ökar regeringen anslaget tillMigrationsverket med . Resurstillskottet sker motbakgrund av att antalet asylsökande under innevarande år bedöms bliväsentligt fler än regeringens tidigare bedömningar. Förstärkningen avanslaget till blir därför nödvändigt för att förkortahandläggningstiderna och de långa väntetiderna i verketsmottagningssystem.Vi välkomnar regeringens prioritering av , menkonstaterar att ökningen av anslaget dessvärre är för litet. Eftersom 15 av detillskjutna skall användas i uppbyggnaden av ett IT-system för att hantera administrativa rutiner rörande viseringar, asyl- ochmigrationsärenden återstår endast till att kortahandläggningstiderna och därmed de långa väntetiderna. Att förkortahandläggningstiderna är den viktigaste humanitära insatsen som kan göras förnärvarande.Vi vill för återstoden av innevarande år tillföra Migrationsverketytterligare utöver de som regeringenskjuter till.Ytterligare resurser behöver tillförasUtlänningsnämndenRegeringen ökar anslaget till med fem miljonerkronor i proposition 2000/01:100 på grund av att ökningen av antaletasylsökande prognostiseras öka under innevarande år.Även denna resurstilldelning välkomnas av oss. Men i likhet medMigrationsverket anser vi att tillskottet på inte räckertill.För av anser vi att bör tillföras2,för att nämnden i större utsträckning skall kunna fullgörasina uppgifter.Stockholm den 24 april 2001Margit ()()()()()()()()()
mot · GO02Fi25 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi25av , Tom (m)med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårpropositionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att inteutvidga sjöfartsstödet.MotiveringVårpropositionen innehåller inget förslag till utökat sjöfartsstöd tillfärjerederierna, men det uppges att ett sådant förslag kommer att finnas ibudgetpropositionen . Den svenskregistrerade delen avhandelsflottan - utom färjorna - har länge haft svårt att hävda sig ikonkurrensen och är beroende av statligt stöd. Detta är enolycklig lösning. Många utvärderingar har gjorts av denna typ av riktadeindustristöd och de ger alla en genomgående mycket negativ bild aveffekterna. Stödet skapar ineffektiva organisationer, snedvriderkonkurrensen och konserverar föråldrad teknik. Rederistödet är i detnärmaste ett skolexempel på en sådan utveckling. Sedan stödet infördeshar handelsflottan minskat, medelåldern hos tonnaget ökat, den tekniskautvecklingen mer eller mindre avstannat och riskkapitalet i stort settförsvunnit. Ett fåtal intressanta nyinvesteringar under de senaste årenändrar inte den övergripande bilden.Regeringen aviserar nu att stödet skall mer än fördubblas och även utgåtill färjesjöfarten. Det utökade stödet kommer till den helt dominerande delenatt utgå till ett enda företag och det torde inte ha inträffat sedanvarvsstödetsdagar att ett enskilt företag erhåller ett så omfattande belopp för att täckalöpande driftunderskott. Eftersom färjenäringen, till skillnad från den vanligalastsjöfarten, verkar i en sorts oligopolmarknad med mycket begränsadkonkurrens mellan de olika företagen, är stödet än mer anmärkningsvärt.Färjestödet införs dessutom då den statliga budgeten ånyobörjar uppvisa underskott. Sjöfartsstödet kommer därför direkt att påverka detstatliga upplåningsbehovet och kostnaden för det nya driftbidraget till färjornaöverlåtes därmed till framtida generationer att betala.Stödet planeras få en unik konstruktion på så sätt att rederiernasskattekonton direkt skall krediteras med de anställdas skattebetalningar.Därmed återupprättas på sätt och vis det gamla adelsprivilegiet från Alsnöstadga , ett skatteprivilegium som varit avskaffat i sedan 1809.I ett läge när den svenska arbetsmarknaden står inför personalbrist påmånga områden planerar regeringen att med skattemedel subventioneratämligen lågbetalda sjöarbeten. Detta kan inte vara en riktig utveckling.Stödet bör därför ej utökas och det nuvarande sjöfartsstödet bör avvecklas pådet sätt vi tidigare föreslagit.Stockholm den 26 april 2001Tom ()()
mot · GO02Fi27 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi27av , ()med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårpropositionFörslag till riksdagsbeslut1. avslår regeringens förslag om investeringsbidrag tillnybyggnad av hyresbostäder.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förutsättningar för nyproduktionen av hyresbostäder.Motiv för mitt förslagGe hyresrätten förutsättningar, inte investeringsbidragRegeringen föreslår, i tilläggsbudgeten , ett nyttramanslag avseende investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder.För år 2001 anvisas , vilket förutses följas av ett anslagpå under fem år.Det finns många problem med investeringsbidrag. De tenderar att varakostnadsdrivande och konkurrenshämmande. Införandet avinvesteringsbidraget har dessutom kritiserats för att det inte kommer att ge enlångsiktig, om ens någon, effekt för hyreshusbyggandet. Förslaget har ocksåbedömts av vissa branschaktörer som rena "önsketänkandet" när det gällerantalet lägenheter som förväntas byggas med hjälp av skattepengarna.Hyresrätten har dock för dåliga förutsättningar att verka på dagensbostadsmarknader. Utöver sänkta skatter, ökad konkurrens, förändringar ifastighetsbildningen, förenklingar av plan- och bygglovsprocessen, krävsockså förändringar av dagens hyressättningssystem.Detta kan ske utan att situationen för hyresboende i det befintligabeståndet förändras nämnvärt. Hyreshöjningarna för dem som har etthyreskontrakt måste även fortsättningsvis vara rimliga och förutsebara.Nyproduktion av hyresrätter måste dock ges andra villkor än i dag.Hyressättningen i nyproduktion måste utformas så att enfastighetsägare/byggherre skall kunna få full täckning för ett byggprojektskostnader.Reglerna bör utformas så att fri hyressättning tillåts vidförstagångsuthyrning för nyproducerade hyreslägenheter. Efter det attavtalstiden tagit slut skall hyresförändring ske utifrån en jämförelse avhyresförändringen på orten. Den som har tecknat hyreskontrakt skall på såsätt ha ett skydd mot oskäliga hyreshöjningar. Hyresgästernas möjlighet attgenom ett överklagande ensidigt gå ifrån en avtalad hyra efteringånget avtal, är i grunden osund och bör avskaffas. Förhållandet skaparosäkerhet och hämmar bostadsbyggandet på bristorterna.Med "nybyggnadshyra" kommer nyproduktion av hyresrätter att kunnaske, eftersom det då finns förutsättningar för att bygga och få avkastning pågjorda investeringar. Denna möjlighet finns inte . Med nybyggnadshyrakommer byggandet av hyresrätter att öka utan att skattemedel tas i bruk.Stockholm den 2 maj 2001Lennart ()
mot · GO02Fi28 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi28av , Per (m)med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårpropositionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen avslår regeringens förslag till tilläggsbudget avseende anslaget27:2 Presstöd i enlighet med vad som anförs i motionen.Motiv för vårt beslutRegeringen föreslår att reglerna för presstöd ändras så att stödbeloppenför driftstödet höjs och örestalen för distributionsstödetmed fr.o.m. . Höjningarna motsvarar cirka48 och finansieras inom ramen för anslaget 27:2 Presstöd.Presstödet har inte bidragit till att tidningar i ekonomiska svårigheter harkunnat räddas som förväntat. Stödet har bidragit till att strukturella reformerhar försenats och att konkurrensvillkoren snedvridits. Att höja presstödet föratt medel frigjorts till följd av tidningen nedläggning är intemotiverat. Den föreslagna höjningen är onödig eftersom vi anser attpresstödet ändå skall avskaffas.Stockholm den 2 maj 2001Per ()()()()()()()()
mot · GO02Fi29 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi29av , ()med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårpropositionFörslag till riksdagsbeslut1. avslår regeringens förslag att ändra stödbeloppen fördriftsstöd inom anslag 27:2 Presstöd.2. avslår regeringens förslag att låta medel inom anslag 33:4Nedsättning av socialavgifter användas för att genomföra program för attfrämja användningen av modern informationsteknik.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av det utvidgade sjöfartsstödet senast den 1september 2001.Tilläggsbudget för 2001I regeringens vårproposition presenteras ett antal budgetförändringar förinnevarande budgetår 2001. lägger i denna motionfram tre förslag på ändringar som anser vara angelägnaatt göra i regeringens tilläggsbudget.PresstödetRegeringen föreslår relativt kraftiga ökningar av driftsstödet påpresstödsområdet så att det räknas upp . Ökningen kanfinansieras genom att ramanslaget genom bl.a. tidningen har en reserv på . Vi accepteraruppjusteringen av samdistributionsstödet med fem procent.Regelförändringen vad avser driftsstödet om en uppräkning med 12procent av stödbeloppen avslås däremot.Ersättning för nedsättning av socialavgifterEG-kommissionen beslutade att anslag 33:4Nedsättning av socialavgifter inte är förenligt med rådandekonkurrensregler i EU. anser att de medel som nufrigörs genom kommissionens beslut skall återföras till statsbudgeten.Enligt regeringens förslag ska medlen istället användas till att främjaanvändandet av informationsteknik i företag i samma stödområde somtidigare fick nedsatta socialavgifter. Verket för näringslivsutveckling harför närvarande regeringens uppdrag att lämna förslag till innehåll,omfattning och genomförande av ett sådant program. Det finns såledesinte någon färdig plan för hur medlen ska användas. Därför anserKristdemokraterna att dessa medel bör frigöras helt från anslaget för attkunna utnyttjas på annat sätt.SjöfartsstödetKristdemokraterna har nått framgång med sin sjöfartspolitik. Riksdagenhar beslutat att ge regeringen i uppdrag att införa ett nyttsjöfartsstöd under innevarande år. I regeringens förslag till tilläggsbudgetför 2001 ökas anslag 36:8 Bidrag till sjöfarten med 105 miljoner kronor.Detta är en angelägen revidering av budgeten, men det är beklagligt attregeringen inte har en mer ambitiös tidsplan för utökningen av stödet. Ivårpropositionen skriver regeringen att sjöfartsstödet ska införas så snartsom möjligt, dock . avsiktnär frågan drivits har varit att sjöfartsstödet skall träda i kraft redan tillsommaren, dock . Det är anmärkningsvärt attregeringen inte lyckats föra frågan i hamn trots att en snabbutredninggjorts och underlag finns för beslut. Svensk handelssjöfart är ledande påmiljö- och säkerhetstänkande men lever under pressade ekonomiskaförhållanden. Det är viktigt att kompetensen finns kvar i , och fördet krävs en aktiv sjöfartspolitik. Regeringen bör därför senast den 1september införa det nya sjöfartsstödet.Stockholm den 2 maj 2001Mats ()()()()()()()()Per ()()()()()()
mot · GO02Fi32 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fi32av , ()med anledning av prop. 2000/01:100 ekonomiska vårpropositionFörslag till riksdagsbeslutRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av fortsatt omarronderingsverksamhet på minstoförändrad nivå.MotiveringVid behandlingen av miljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU02 beslöt på förslag av fleradalariksdagsledamöter, genom ett tillkännagivande, att bidraget tilljordbrukets rationalisering inte bör begränsas till enbart tidigare beslutadeåtgärder utan att det även skulle få användas till nyaomarronderingsprojekt. Därmed har klargjort att det ärangeläget att omarronderingsverksamheten kan bedrivas på ett effektivtsätt för att skapa förutsättningar för ett bättre jord- och skogsbruk, vilketär särskilt viktigt i län.Genom att föreslå en minskning av anslaget för stöd till jordbruketsrationalisering m.m. omöjliggör regeringen att omarronderingsarbetet kanbedrivas på det sätt som gett uttryck för. Vi vill därför genomytterligare ett tillkännagivande fästa regeringens uppmärksamhet pånödvändigheten av att omarronderingen även framgent kan bedrivas på minstoförändrad nivå.Stockholm den 2 maj 2001Bengt-Ola ()Per ()()