mot · GP02So3 · 2001-10-03 00:00:00 — Vi anser därför att staten i stället för kommunerna skall stå för finansieringsansvaret av omsorgen. Då kan den förnyelse vi förespråkar bli möjlig. De medel som finansierar t.ex. äldreomsorgen, d.v.s. kommunalskatt, statsbidrag och egenavgifter, kan disponeras av t.ex. eller en annan statlig myndighet. Sammantaget rör det sig om . En fördel med försäkringskasselösningen är att man har administrativa rutiner för att klara stora utbetalningar, inte bara inom landet utan också till utlandet. Ansvaret för biståndsbedömning och vårdtyngdsmätning följer betalningsansvaret. Vårdbehovet avgör hur stor ersättning som skall utgå till vårdgivaren. Ersättningen kan kallas en äldrepeng. Bedömningsbesluten av omsorgstagarens behov skall kunna överklagas. När omsorgsgivarna tvingas konkurrera med kvalitet och ersätts för varje enskild omsorgstagare ställs högre krav på budgetdisciplin som de måste kunna erbjuda förstklassig och individanpassad omsorg. Detta leder till förbättrad kostnadskontroll och effektivitet, oavsett i vilken regi omsorgen drivs. Det innebär också att omsorgsgivarna måste kunna erbjuda de äldre en god konsumentupplysning. Kommunerna har alltid det yttersta ansvaret för att se till att omsorg finns tillgänglig för alla som är i behov av denna. 7.4 Skatteutjämningssystemet reformeras Om äldreomsorgen finansieras av staten kan äldrefaktorn i utjämningssystemet tas bort eftersom kommunerna då också befrias från kostnadsansvaret för äldreomsorgen. Kommunernas drift av äldreomsorg blir intäktsstyrd i stället för budgetstyrd. Det innebär att varje person som väljer att få sin äldreomsorg av kommunen också genererar en intäkt för kommunen. På samma sätt genererar varje vårdtagare som väljer ett annat alternativ en intäkt för den vårdgivaren. Därmed blir villkoren desamma och fördelningen mellan enskilda och offentliga alternativ i en kommun sker naturligt och enligt omsorgstagarnas egna önskemål. En högre grad av decentralisering och demokratiskt beslutsfattande går inte att tänka sig i ett system med omsorgen finansierad med offentliga medel. 7.5 Tillsynen måste förbättras Utredningen 2000 har begärt en översyn av tillsynsverksamheten, bland annat med inriktning på en sammanhållen tillsyn för hela vårdområdet. Vi stöder denna tanke. Vi har länge argumenterat för att en statligt oberoende tillsynsmyndighet på hälso- och sjukvårdsområdet bör införas. Denna bör även ansvara för tillsynen av äldre- och handikappomsorgen. Hälso- och sjukvårdslagen samt socialtjänstlagen är de lagar som och länsstyrelserna var för sig har att utöva tillsyn utifrån. Dessa lagar bör sammanföras till en kraftfull tillsynslag. Myndigheten skall finansieras med de medel som och länsstyrelserna disponerar för tillsynsverksamhet. uppgifter skall vara att ackreditera nya vård- och omsorgsgivare, att kvalitetssäkra vård och omsorg samt att göra regelbunden medicinsk revision och övergripande tillsyn. Den skall också vara den instans dit allmänheten kan vända sig med klagomål. Samma krav skall ställas på all vård och omsorg, oavsett i vilken regi den sker. De som driver en verksamhet skall naturligtvis inte ha det utvärderande ansvaret. Tillsynen skall därför ske av ett oberoende organ. 8 Ett friskt och oberoende åldrande 8.1 Förlegade attityder till äldre Det blir allt svårare att ange den tidpunkt när människor blir gamla i bemärkelsen att de inte längre klarar av att arbeta eller sköta vardagens bestyr på egen hand. Hälsoförändringar under åldrandet kan ha sin orsak i tur eller otur, arv, beteenden, vanor och ovanor som grundlagts under eller längre. Sammantaget betyder det att åldrandets olika faser är individuella och varierar från person till person. Äldre kan därför, lika lite som andra människor, definieras som ett kollektiv annat än i så motto, att antalet levnadsår är högt. Man lever vanligtvis som man gjort tidigare, men med kanske andra behov och önskningar än man hade som ung. Det kollektivistiska synsättet är förhärskande, inte minst på arbetsmarknaden. Fördomar, som vilka arbetsuppgifter äldre kan utföra, att äldre är rädda för teknik och ny kunskap och att gamla kunskaper och erfarenheter inte är användbara, är tydliga exempel på detta. Med längre livslängd och fler friska äldre som både kan och vill arbeta, är det förödande att arbetslivets kultur och regelverk tränger ut äldre människor från arbetsmarknaden. På områden där det råder brist på personal får detta särskilt negativa och onödiga konsekvenser. Det är därför mycket positivt att vi äntligen fått gehör i för vårt krav på rätten att få arbeta efter . Detta är särskilt angeläget då behovet av arbetskraft kommer att öka inom vissa områden. 8.2 Långa väntetider drabbar de äldre Med den kunskap och teknik som finns är inte välbefinnande och sjukdom fullständiga motsatser när det gäller livskvalitet. Man kan må bra och ha en bra ålderdom, trots sjukdom och handikapp. Men långa vårdköer förhindrar att de äldre kan behålla sin livskvalitet och leva ett oberoende liv. Långa vårdköer främst i de socialdemokratiskt styrda landstingen drabbar i synnerhet äldre människor. Dålig hörsel, gråstarr och utslitna höftleder är vanligt bland äldre. Trots att dessa diagnoser är vanliga, och det kan göras ingrepp som lindrar eller botar på de flesta sjukhus, är väntetiderna till just dessa behandlingar på många håll oacceptabelt långa. Genom att de borgerligt styrda landstingen infört en vårdgaranti, som garanterar att ingen skall behöva vänta på behandling mer än , har vårdköerna kunnat kortas avsevärt. Genomsnittlig väntetid i borgerliga och socialdemokratiska landsting för tre vanliga behandlingar. Genomsnittlig väntetid i veckor Blå landsting Röda landsting Utprovning av hörapparat 46 58 Operation av gråstarr 35 70 Höftledsplastik 19 50 Källa: , Lidandet bland äldre som väntar på vård är stort. Det finns också all anledning att misstänka att det finns ett mörkertal av äldre som i tysthet väntar i på behandling, utan att våga kräva det som borde vara deras självklara rättighet att få vård när de behöver den. Vi vill särskilt understryka att lidandet i väntan på behandling eller operation inte bara innebär fysisk smärta. Det handlar minst lika mycket om att få sina kanske sista levnadsår förstörda av handikapp och beroende. Lång väntan kan också innebära att sjukdomstillstånd förvärras, vilket gör att både behandling och rehabilitering försvåras och fördyras. Kommunerna förorsakas merkostnader för hjälp som kunde undvikits. Det är icke-vården och inte vården som kostar. Det är oacceptabelt att landstingen inte ens klarar av att fullgöra sin mest grundläggande och huvudsakliga uppgift att ge vård ! Vi är särskilt kritiska till att detta i synnerhet drabbar äldre. De har betalat skatt hela sitt yrkesverksamma liv och kan ändå inte garanteras den vård de betalat för när de behöver den. 8.3 Brister i omvårdnad av äldre Det finns flera parallella tendenser i frågan om omvårdnaden av äldre. som de äldre blir allt friskare blir de tunga vårdfallen fler. Alltfler kräver också omfattande vårdinsatser . Detta visar bl.a. . Ökningen av antalet äldre i de högsta åldersgrupperna ställer extra stora krav såväl på sjukvården som på äldreomsorgen. Vissa problem är generella, t.ex. avsaknaden av kontinuerlig tillgång till läkare i de särskilda boendeformerna, liksom bristen på kunskap om åldrandets uttryck och sjukdomar. Detta medför brister i den medicinska omvårdnaden av äldre. Många äldre människor har flera sjukdomar och åkommor. De är därför i behov av flera behandlingar . Det är just om dem som okunskapen är som störst, både beträffande nyttan av och riskerna med olika behandlingsmodeller. Detta visar () som kartlagt läkemedelskonsumtionen hos äldre som är . Genomsnittet på ett svenskt sjukhem är att en patient använder nio läkemedel, men i enstaka fall handlar det om 2030 läkemedel per person. Orsakerna till detta kan inte vara annat än dålig samordning mellan insatser utan kontinuerliga läkarkontakter och bristande kunskaper om äldres sjukdomar och vårdbehov. Detta innebär stora risker för biverkningar och blottar brister i uppföljningen av sjukdomstillstånd och behandlingar. Det bekräftas av undersökningar som visar att av de äldre som läggs in på sjukhus för korttidsvård gör det beroende på läkemedelsrelaterade problem. Med större kunskap om och uppmärksamhet på dessa problem kan både onödigt lidande och sam- hällskostnader undvikas. Dålig kunskap om åldrandet medför att målen för medicinska behandlingar och rehabilitering blir diffusa. Okunskapen om vad som är sjukt och vad som är ett naturligt åldrande ökar riskerna för över- och underdiagnostisering, liksom för över- och undermedicinering. Utöver brist på kunskap handlar definitionen av friskt eller sjukt också om attityder till och förväntningar på vad åldrandet innebär. Kunskapen om exempelvis de olika demenssjukdomarna är ofta bristfällig. Många av dem som får diagnosen demens, lider av s.k. falsk demens som beror på depression. För detta finns väl fungerande behandlingar. För en adekvat medicinsk vård av äldre är därför löpande, formaliserade kontakter mellan läkare och geriatriska samt psykogeriaktriska specialister nödvändiga. Aldrig så god vård kan inte ersätta det sociala omhändertagandet. Vikten av detta i synnerhet i de särskilda boendena får inte underskattas. Det har visats att där det sociala klimatet anses gynnsamt av personal och anhöriga har de äldre ett mindre behov av psykofarmaka än äldre på andra boenden. Ett exempel på en annan grupp som riskerar att få sämre tillgång till bra behandling när de blir äldre är reumatikerna. I refereras en undersökning som visar att var femte reumatiker efter pensioneringen blivit hänvisad från reumatologkliniken till en vårdcentral för fortsatt behandling. av patienterna upplever att de blivit sämre efter denna överföring, till stor del beroende på att de förlorat kontakten med ett behandlande team och endast får träffa läkaren på en vårdcentral där kunskaperna om sjukdomen ofta är bristfälliga. Detta påvisar ett behov av samarbete mellan primärvård och specialister. Utöver vikten av att minska själva lidandet handlar rätt omhändertagande om stora samhällsekonomiska vinster. 8.4 Läkemedel Det innebär ett stort risktagande med människors liv och hälsa att inte skapa förutsättningar för fullgod vård och lättillgänglig medicin. Vi vill därför införa en gemensamt finansierad hälsoförsäkring som omfattar alla, oavsett hälsotillstånd, där läkemedel också ingår. Eftersom detta tar föreslår vi nu att en frivillig offentlig läkemedelsförsäkring införs som innebär en högsta årlig läkemedelskostnad på . Vi vill också avskaffa apoteksmonopolet för att förbättra service och tillgänglighet. 8.5 Ställföreträdarfrågan måste lösas Många äldre är dementa till den grad eller i så dåligt skick i övrigt att de inte klarar av att föra sin egen talan. I praktiken innebär det att personalen fattar besluten, baserat på vad de tror är bra för den äldre eller gör det som går snabbast. Detta är emellertid ett arbetssätt som kan strida mot grundlagen och ytterst kan leda till tvång och frihetsberövande. Vi har efterlyst den utredning som regeringen lovat tillsätta i syfte att se hur skyddet för personer med nedsatt förmåga till egna beslut och förmåga att förmedla sig kan stärkas. Det handlar i detta sammanhang inte om att försvåra för personalen, utan om att rätten till integritet och rättssäkerhet måste kunna garanteras även för dem som inte är kommunicerbara. 8.6 Bättre förutsättningar för anhöriga och frivilliga insatser Många anhöriga gör stora insatser för äldre och sjuka. En betydande andel av vården för de demenssjuka utförs t.ex. av anhöriga. Det är viktigt att såväl erkänna betydelsen av dessa insatser som att uppmärksamma nödvändigheten av valfrihet och alternativa lösningar. Det gäller både för den som är sjuk och för den anhörige som vårdar. I stället för att bara inta en biroll, vid sidan av offentliga insatser, bör närstående få möjlighet att ta ett ökat ansvar för de anhörigas situation om de så önskar. Vårt förslag till finansiering underlättar för anhöriga att göra insatser i omsorgen. Den offentliga sektorn skall komplettera, stimulera och stödja människors egna insatser i stället för att tränga undan dem. Detta är absolut nödvändigt, inte minst om äldreomsorgen skall kunna klara alla de påfrestningar som kan förväntas , när de äldre blir alltfler. Viljan till frivilliga insatser ökar dessutom med ett system som är lyhört för individuella behov och önskningar och som förmår åstadkomma flexibla lösningar. I dagens samhälle ser ofta familjebildningarna annorlunda ut än . Anhörigbegreppet bör därför ersättas av ett närståendebegrepp. Det ger ett generösare synsätt och inkluderar den till omsorgstagaren närstående för att likt anhöriga få del av ekonomisk ersättning och stöd. 8.7 Subventionerad hemtjänst Med alltfler tunga vårdfall i äldreomsorgen ligger det i sakens natur att det är till dessa äldre som den största delen av de offentliga insatserna går. De som bara behöver hjälp med service, men i övrigt klarar sig själva, hamnar därmed lätt i skymundan. Med ett system som gör att inte skatten driver upp timpriserna för hushållstjänster, kan de äldre som anses för friska för att få hjälp av den reguljära hitta ett alternativ till denna. Vi har tillsammans med övriga borgerliga partier föreslagit en femtioprocentig skattereduktion på maximalt för hushållstjänster. Reformen är viktig av flera skäl. Den ger alla större möjligheter att få den omsorg man behöver. Den frigör resurser till dem som har de största vårdbehoven som de med ett mindre behov inte behöver komma på undantag. Lägre kostnader på hushållsnära tjänster skapar också möjligheter för äldre att få flexibel hjälp, eftersom det är den äldre som själv väljer hushållstjänst. Det är angeläget att genomföra en reform som uppenbart ger äldre ett större självbestämmande och oberoende och därmed bättre livskvalitet som utvecklingen av den svarta arbetsmarknaden motverkas. 9 Omsorgen står inför akut personalbrist I princip alla omsorgens berörda parter är oroade över hur personalkrisen i vård och omsorg skall lösas. Larmrapporterna om personalbrist, som bottnar i dåligt inflytande över det egna arbetet, låga löner, underbemanning med mera, måste tas på största allvar. Bland annat och påpekar att kommunerna redan har, och kommer att ha, stora rekryteringsbehov . har av landets kommuner rekryteringsbehov av sjuksköterskor och behov av fler undersköterskor. En fortsatt förvärrad utveckling hotar att sätta den framtida vårdens och omsorgens förutsättningar ur spel. Oron för detta understryks av att man kan konstatera att dagens unga är måttligt intresserade av att arbeta i vård och omsorg. fanns 30.000 elever på vårdgymnasiet mot dagens ca 4.000. AMS slår fast att av de av utexaminerade sjuksköterskor som arbetar kvar i vården efter avslutade studier, vill egentligen göra något annat. Det finns många skäl till detta. Den dåliga löneutvecklingen beror till stor del på att det i princip bara funnits en arbetsgivare att vända sig till. Vårdpersonalens idéer och kompetens har därmed inte värdesatts och bra ledarskap inte belönats tillräckligt. Den ges varken möjlighet att synas eller utvecklas i det storskaliga offentliga vårdmonopolet. redovisade en Sifoundersökning om hur sjuksköterskor uppfattar sin arbetssituation. Undersökningen visar hur maktlösheten skapar stress, utmattning och långtidssjukskrivningar och en önskan att byta arbete. Undersökningen visar dessutom att sjuksköterskor upplever kraven som mer omöjliga att uppfylla inom den offentligt styrda vården än i vård som drivs i annan regi. Detta är en trolig förklaring till varför det är dubbelt så vanligt med långtidssjukskrivningar inom just den offentliga vården jämfört med annan vård. Vakanserna i vård i annan regi är dessutom färre. och valfrihet i välfärden slår fast att konkurrens mellan producenter är bra för välfärden. Man påvisar att medlemmar som arbetar i privata vårdföretag har både högre lön och bättre arbetsvillkor och skriver därför helt osentimentalt: Vi gör ett strategiskt misstag om vi utgår ifrån att bara för att en verksamhet är berättigad utifrån solidaritetsargument, så fungerar den också bra. tillstår också att så länge finansieringen är gemensam via skattsedeln spelar det ingen roll i vilken form tjänsterna produceras. insikter är mycket efterlängtade. Vi kan inte nog understryka vikten av en ökad mångfald av vård- och omsorgsgivare. Genom alternativa driftsformer kan personalens önskemål om fler arbetsgivare, varierat arbetssätt och inflytande över arbetssituationen uppfyllas. Undersökningar visar att dagens unga värdesätter inflytande över sitt arbete och möjligheter till utveckling högt. Mångfald är en grundförutsättning för en bättre löneutveckling och för att unga skall kunna attraheras av arbete i vård och omsorg. 10 Man måste kunna leva på sin pension I högskattestaten bär låginkomsttagare den i särklass största skattebördan. En av de grupper som drabbas allra hårdast av detta är pensionärer, och framför allt de med låg pension. Vi vill att pensionerade människor skall kunna njuta ett gott liv efter ett långt arbetsliv och kunna leva på en stabil och god pension. Vi föreslår därför höjda grundavdrag för pensionärer. Det betyder att deras kommunalskatt minskar och att de får behålla en betydligt större del av pensionen. innebär förslaget att pensionärer med garantipension får nästan , eller , mer i plånboken. ökar summan till , vilket innebär mer . Vi anser också att det nu är dags att betala tillbaka den del av folkpensionen som innehölls av staten genom att pensionerna beräknades på enbart av basbeloppet. Vi föreslår därför att folkpensionerna, för dem som var pensionärer , beräknas på två extra procent av basbeloppet 20012006. Därtill vill vi avskaffa inkomstprövningen av folkpensionsdelen i änkepensionerna som infördes . De änkor som i ett slag fick en stor del av sin inkomst indragen av staten kunde inte på något sätt förutse detta och därmed skydda sig mot godtyckligheten. Utöver enskilda tragedier innebar det ett övergrepp i strid med rättsstatens principer. Många av landets pensionärer drabbas dessutom av den orättfärdiga fastighetsskatten. För många är boendet den största och viktigaste investering man gör i livet. Många pensionärer bor kvar i den villa eller det småhus som de i många fall byggt själva och som de betalat av på. Pensionärer drabbas därför ofta extra hårt av både fastighetsskatt och förmögenhetsskatt, vilket undergräver en ålderdom i trygghet. Vi föreslår att fastighetsskatten och förmögenhetsskatten successivt avskaffas. 11 Bostadstillägg för pensionärer av det generella bostadstillägget har verkat kostnadsdrivande på framför allt kommunernas hyressättning av äldreboenden. Mot denna bakgrund avvisar vi höjningen av taket i BTP och kräver en återgång till tidigare ersättningsnivå om av boendekostnaden samt ett bibehållande av golvet, det vill säga en summa innan förmånen betalas ut, på . Vi vill i stället använda en del av medlen för att förbättra levnadsvillkoren för de allra sämst ställda pensionärerna genom att höja den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget för pensionärer () till av prisbasbeloppet för ensamstående och för gifta. () Per () () () () () (m) () () () () () Per ()