mot · GP02MJ337 · 2001-10-05 00:00:00 — Handel med utsläppsrättigheter fungerar dock inte på alla områden varför skatteväxling är ett bra instrument för att minska miljöförstöring och användning av ändliga naturresurser. I finns ett skattesystem med nedsättningar av skattebördan för industrin. När ett system med utsläppsrättigheter är infört måste nedsättningen upphöra för att göra handeln enkel och enhetlig. Skatteväxlingen måste därför utformas så att handel med utsläppsrättigheter underlättas. Detta innebär att den nedsättning som finns successivt måste minska. Skatteväxlingen måste vara utformad på ett sätt som gör att en framtida handel med utsläppsrättigheter underlättas. Det har regeringen och samarbetspartierna inte klarat av. Istället förstärker man den befintliga skillnaden i miljöbeskattning mellan hushåll och industri. Inga ansatser görs för att successivt fasa ut de nedsättningar som finns och förbereda för ett system för handel med utsläppsrättigheter. Dessa steg måste tas. Vad som ovan anförs om att en grön skatteväxling måste utformas så att handel med utsläppsrättigheter underlättas bör ges regeringen till känna. 9 Nya generationer människor Att vidga miljöpolitikens perspektiv till att omfatta även kommande generationer ligger i miljöpolitikens natur. Men generationsperspektivet är inte enkelt. I slutrapporten gemensamma framtid från för miljö och utveckling som presenterades av 1987 fanns ett tydligt generationsperspektiv. nyckelbegrepp var hållbar utveckling. Begreppet har haft ett kraftigt genomslag och skapat en bred medvetenhet om miljö, naturresurser och vår framtid. Med hållbar utveckling menade en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att inskränka kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Efter har fler definitioner tillkommit, många, både företag och länder, har uppenbarligen velat definiera sin verksamhet som hållbar. Vartefter definitionerna stigit i antal har begreppet tyvärr vattnats ur och blivit otydligt. Istället för att komma med nya definitioner på ett begrepp som kopplar ihop utvecklingsbehov hos samtida och framtida generationer är det att inse att den närmast framtida generationen är våra barn. Att se på miljöfrågor i ett barnperspektiv kan hjälpa oss att fatta kloka beslut för kommande generationer. Ändå är det ovanligt att miljöfrågor sedda i ett barnperspektiv förekommer i debatten. Barn och unga är osynliga i det mesta av det miljöarbete som sker, såväl nationellt som internationellt. Det är dags att ändra på det. 9.1 Barn och miljö Omfattande kunskap finns om människans hälsa och vilka faktorer, inklusive miljöfaktorer, som påverkar hälsan. Dock är vuxna män. Specifik forskning om barn och miljö är ännu i sin linda, trots att det är känt är att barn i allmänhet är mer känsliga för föroreningar än vuxna. Den växande, ännu outvecklade kroppen är känslig och sårbar. Barn har bristande erfarenhet som innebär mindre möjligheter att undvika miljörisker. Barn har känsligare kroppsfunktioner. Immunförsvaret och olika organ utvecklas successivt. En dålig och förorenad miljö leder dessutom till att barn blir mer mottagliga för sjukdomar av olika slag. En god miljö är i allra största grad en livskvalitetsfråga. Hållbar utveckling handlar om respekt för kommande generationers behov och möjligheter till utveckling. Därför måste barn och unga bli synliga och respekteras. Syftet med är att skapa en hållbar utveckling för hela mänskligheten. Syftet med är att skapa en hållbar uppväxt för varje barn som föds på vår jord. Det är med uppenbar tydlighet så att de båda dokumenten hör ihop. Det blir ingen uthållig utveckling om inte båda dokumenten förverkligas. Barnen är framtiden och får de inte uppleva livskvalitet både i form av en god naturmiljö och en god social miljö kommer de inte att vara bärare av en hållbar utveckling. Det är viktigt att låta barn och unga komma till tals, i såväl den privata sfären som i mer officiella sammanhang. Det är viktigt att lyssna till dem och respektera deras oro och tankar. Genom att ta vara på deras klarsyn, nyfikenhet, engagemang och kraft kan vi göra utvecklingen hållbar. Ungdomens miljöriksdag är ett exempel på detta. Strategin bör vara att få in ett barnfokus i miljöarbetet på alla nivåer. Barnperspektivet bör exempelvis föras in i arbetet med i alla våra kommuner. Beslutsfattare behöver förstå hur barn drabbas till sin hälsa, att barn är särskilt utsatta och förstå barns tysta oro nu och . Ett tydligt barnperspektiv bör finnas med i allt miljöarbete. Vad som anförs om ett tydligare barnperspektiv i miljöarbetet bör ges regeringen till känna. 10 Funktionstänkande och ekoeffektivitet sa : Vi kan inte lösa dagens problem med det tänkande som ledde fram till problemen. Detta gäller i allra högsta grad hur politiken för att nå hållbar utveckling utformas. Den otyglade kapitalismen som gett och ger upphov till skador på vår gemensamma miljö löser inte problemen. Inte heller löser planekonomin de problem som uppstått under det ekonomiska systemet. Lösningen på våra miljöproblem ligger i att tänka nytt. Det är här den miljödrivna utvecklingen kommer in. En miljödriven utveckling ger möjlighet att tänka i helt nya banor. Det är nödvändigt att tänka i funktioner. Det är inte produkten i sig som ska efterfrågas utan det är funktionen som produkten tillhandahåller som ska efterfrågas. Som kund efterfrågar man inte busstrafik utan funktionen transport från punkt A till punkt B. Ett annat exempel är att man som kund inte efterfrågar en spis utan funktionen matlagning. Listan på exempel över att människor egentligen efterfrågar funktioner, inte produkter, kan göras lång. Funktionstänkandet gör att nya, och vad som ses som okonventionella, lösningar kommer att utvecklas. De land, samhällen och företag som tar till sig funktionssynsättet kommer att ha en stor fördel gentemot andra länder och företag när utvecklingen visar att dagens produkttänkande i längden är felaktigt. En viktig del av den miljödrivna utvecklingen är att på ett effektivt sätt tillhandahålla funktioner. Det är att missa kärnan i miljöpolitiken att inte tänka i termer av funktioner. Miljöpolitiken måste formas med funktionstänkandet som en av grundpelarna. Detta bör ges regeringen till känna. Ekoeffektivitet och funktionstänkande hör ihop. Det ena kan ge det andra. Redan att tänka i funktioner är i sig effektivt. När uttrycken faktor 4 och faktor 10 (vilket innebär att man får ut samma nytta ur av insatsen) först introducerades var det många som rynkade på näsan och menade att det var orealistiska mål att sträva efter. Säg det till de företag som inriktar sig på Faktor 100, alltså att uppnå samma nytta men med av den tidigare insatsen! Precis som ett företag inte i längden kan tära på sin kapitalreserv kan inte heller mänskligheten fortsätta att tära på jordens kapitalreserv i samma takt som . De förnybara resurserna utgör grunden för den miljödrivna utvecklingen; de ändliga gör det inte. Våra resurser måste utnyttjas effektivare. Genom att öka resurseffektiviteten kan vi få ut större nytta ur en mindre insats. Ökad resurseffektivitet minskar belastningen på vår miljö som det är både samhälls- och företagsekonomiskt sunt. Teknikutveckling måste uppmuntras och användas på ett sådant sätt att belastningen på miljön minskar. faktor 10 är ett viktigt första steg i den miljödrivna utvecklingen och tjänar som ett viktigt mål och instrument för att nå ett ekologiskt hållbart samhälle. Våra system måste bygga på biologiska grunder och effektivt nyttjande av de naturliga systemen. De tjänster de naturliga systemen tillhandahåller måste nyttjas varsamt för att de inte ska utarmas. Karaktären på våra produkter måste förändras för att passa in i detta system. Samhället måste uppmuntra arbetet med faktortänkandet genom att forma de ekonomiska systemen så att tärande på ändliga resurser och utsläpp inte lönar sig. Detta bör ges regeringen till känna. 11 Klimatpolitik Att komma till rätta med utsläppen av växthusgaser är en av de riktigt stora utmaningarna för att säkerställa att framtida generationer inte ska behöva leva med konsekvenser skapade av tidigare generationer. Det är absolut nödvändigt att kraftigt minska utsläppen av växthusgaser. måste fossilsamhället förpassas till historiens skräphög. Fossilsamhället innebär inte ett effektivt nyttjande av naturens resurser. Internationella överenskommelser på detta område är centralt. Den naturliga växthuseffekten som förstärks genom mänsklig aktivitet känner inga nationsgränser. Utsläpp här drabbar andra länder. Och ofrånkomligen är det så att fattiga länder med utsatta lägen och svaga ekonomier kommer att drabbas hårdast. Rika länder har större möjligheter att parera och förbereda samhället på ett förändrat klimat än vad de fattiga länderna har. Det kan med fog sägas att klimatfrågan är en fråga om såväl global solidaritet som solidaritet med kommande generationer. Flera länder och låglänta områden riskerar bokstavligen att försvinna när havsnivån höjs och lägger landmassor under sig. Torra områden riskerar att bli ännu torrare som stormar kommer att bli vanligare och kraftigare. Kostnaderna i form av översvämningar, stormar, torka, bränder, rubbade ekosystem och försämrade skördar beräknas bli enorma på global basis. Det tyska återförsäkringsbolaget har gjort beräkningar som visar att kostnaderna till följd av förändringarna i klimatet kan komma att uppgå till ofattbara . FN:s klimatpanel, IPCC, har presenterat alarmerande prognoser om framtidens klimat. Rapporten från IPCC stärker bevisen för att människan på ett markant sätt genom utsläpp av växthusgaser påverkar den naturliga växthuseffekten. Forskarna knutna till panelen prognosticerar att temperaturerna kan komma att stiga med 1,4 de kommande hundra åren. Redan om den låga prognosen slår in kommer det att få förödande konsekvenser för människor, djur och natur. Regeringen har utlovat en proposition om en svensk klimatstrategi. Den har ännu inte nått bord men är utlovad att snart göra det. Den motion som lägger i samband med regeringens proposition kommer att innehålla en mer utvecklad syn på klimatpolitiken än vad som återfinns i denna motion. Likaledes avstår i detta läge från att lägga alla yrkanden vi har på detta område utan väntar till klimatpropositionen. 11.1 Klimatpolitiska program (KLIMP) Regeringen föreslår i årets budget att så kallade klimatpolitiska program ska inrättas från och med 1/7 2002. förde fram detta förslag varför vi välkomnar att regeringen nu tagit till sig av detta. Det lokala klimatarbetet bör dock stimuleras ytterligare jämfört med de medel regeringen avsätter. Anslaget till KLIMP bör räknas upp varför i budgetsammanhang avsätter mer medel till detta ändamål. Vi förutsätter att regeringen i den klimatpolitiska propositionen närmare beskriver hur de klimatpolitiska programmen ska utformas. Det är nödvändigt med en ändrad syn gentemot den syn regeringen hade när det gällde de lokala investeringsprogrammen (LIP). Mer om LIP återfinns på annan plats i denna motion. De klimatpolitiska programmen får inte låsas fast med krav på att generera arbetstillfällen; miljönyttan ska sättas i främsta rummet. Vad som anförs om att inte låsa fast de klimatpolitiska programmen med krav på att generera arbetstillfällen bör ges regeringen till känna. 11.2 Handel med utsläppsrättigheter Utsläppsrättigheter kan ses som en utveckling av administrativa styrmedel inom miljöpolitiken. har utsläppsrättigheter använts (i bland annat ) för avgränsade branscher och på stora miljöskadliga utsläpp av avgränsad karaktär. Handel med utsläppsrättigheter kan vara ett effektivt instrument för att minska utsläppen av växthusgaser med hjälp av marknadsmekanismer. Dessutom kan det vara ett bra komplement till de administrativa styrmedlen. efterfrågar initiativ från regeringen på detta område. Att inte nyttja kraften i marknadsekonomin för att komma till rätta med utsläppen av växthusgaser vore olyckligt. Det finns flera fördelar med utsläppsrättigheter varav den främsta är att systemet förenar ekonomiskt och miljömässigt effektiva lösningar. Utsläppsrättigheter sker genom att myndigheten gör en bedömning av hur mycket utsläpp en viss recipient tål. Den beräknade mängden utsläpp tilldelas sedan olika förorenare. Det finns i huvudsak två metoder för utsläppsrättigheter. Dels den mjuka metoden, som innebär att myndigheten ger utsläppsrätter till dem som reducerar sina utsläpp till en viss nivå, dels den hårda metoden, som innebär att myndigheten säljer rättigheter till förorenaren, vid ett eller flera återkommande tillfällen. Företaget ges även möjligheten att sälja dessa rättigheter vidare. Systemet innebär flera fördelar men även nackdelar om det införs på områden som inte lämpar sig för det. Utsläppsrättigheter kan medföra att reningen av miljöskadliga ämnen sker där det kostar minst. I ett system med handel av utsläppsrättigheter ska det även finnas inbyggt att den totala mängden utsläpp ska minska . En väl fungerande marknad, vilket bland mycket annat innebär låga transaktionskostnader, är en förutsättning för en fungerande handel. Det är också nödvändigt att ett system med handel av utsläppsrätter utformas så att teknikutvecklingen stimuleras, inte motverkas. måste vara pådrivande för att inrätta ett system för handel med utsläppsrättigheter. Vad som ovan anförs om handel med utsläppsrättigheter bör ges regeringen till känna. 11.3 Grönt transportsystem Att miljöanpassa transportsystemet är en nödvändighet för att nå en hållbar utveckling. Både transportslag och bränslen har en avgörande roll. Dagens transportsystem är inte hållbart. Till baseras dagens transportsystem, järnväg undantaget, på fossila bränslen som vid förbränning åstadkommer skador på människor och miljö. Det är därför viktigt att skapa ett grönare transportsystem. Användningen av fossila bränslen måste minska och helt fasas ut. En anpassning av transportsystemet i hållbar riktning kräver åtgärder på både kort och lång sikt. Omställningen måste ske på ett sådant sätt att det är möjligt att bo och verka på landsbygden, i små orter och större städer. Kollektivtrafiken måste förbättras i alla delar av landet, och mer gods måste flyttas från lastbil till järnväg och sjöfart där så är möjligt. Det behövs en strategi för introduktionen av nya och miljövänliga drivmedel. I detta spelar inte minst skattesystemet en viktig roll. Ska en introduktion bli möjlig måste skattesystemet användas som ett offensivt instrument och utformas så att introduktionen underlättas, inte försvåras. Nya miljövänliga drivmedel är en av förutsättningarna för att skapa ett grönare transportsystem. Fossilbränslen måste fasas ut. Arbetet med att ta fram alternativa miljöriktiga bränslen som alternativ till bensin och diesel måste forceras. Forskning och utveckling måste stärkas. har bl a i Riodeklarationen förbundit sig att verka för en långsiktigt hållbar utveckling. I och med Kyotoprotokollet har vi tagit på oss att minska våra utsläpp av växthusgaser. Det borde nu vara dags för och att likt ta viktiga steg på vägen mot miljöriktiga drivmedel. Ett tioårsprogram för att systematiskt introducera alternativa miljöriktiga bränslen på den svenska marknaden bör tas fram. Målsättningen bör vara att halvera användningen av fossila bränslen som olja, bensin och diesel genom kraftfulla satsningar på etanol, vätgas, el och bränsleceller. Vad som anförs om att ta fram ett 10-årsprogram för att halvera användningen av fossila bränslen bör ges regeringen till känna. måste krav ställas på de bolag som försäljer drivmedel att tillhandahålla biodrivmedel. är det bara i storstäderna samt i som t ex etanol finns tillgängligt på rimliga avstånd. Totalt tillhandahåller ett femtiotal försäljningsställen i etanol. För att klara kraven på tillgänglighet för biodrivmedel är det nödvändigt att redan nu slå fast tydliga krav på drivmedelsförsäljare att kunna tillhandahålla biodrivmedel på samtliga större försäljningsställen . Vad som anförs om att ställa krav på samtliga större försäljningsställen att tillhandahålla biodrivmedel bör ges regeringen till känna. erfarenheter, som vid utmönstringen av den blyade bensinen, visar att marknadsekonomins styrmekanismer är ett effektivt sätt att stimulera en miljödriven teknikutveckling. Därmed skulle också miljömålen lättare kunna uppnås, som fordonsindustrin i och kan förbättra sin konkurrenskraft i en situation där miljöanpassade produkter blir alltmer efterfrågade. Ett rimligt mål borde vara att, likt , ställa upp ett konkret mål om att en viss del av de fordon som nyförsäljs är nollemissionsfordon. Nollemissionsfordon drivs på ett sådant sätt att de inte ger upphov till några utsläpp. El och vätgas är exempel på denna teknik. bör sätta som mål att skall av de nyförsålda fordonen vara nollemissionsfordon. Detta bör ges regeringen till känna. Regeringen har aviserat en skattestrategi för alternativa drivmedel. förutsätter att regeringen återkommer med mer om detta i klimatpropositionen varför vi avstår från ytterligare yrkanden. 12 Internationellt samarbete Det är av största vikt att på olika sätt engagerar sig i det internationella miljösamarbetet. Den framskjutna plats som haft i miljösammanhang måste fortsättningsvis utvecklas. På många håll i världen är inte längre hotbilden andra länders militära medel. Det är istället olika sorters miljöförstöring och rovdrift på knappa resurser som kan skapa såväl mellanstatliga som inomstatliga konflikter. De mest påtagliga globala miljöhoten är klimatförändringar och uttunningen av ozonskiktet. Vattenbrist är ett annat hot som kan skapa grogrund för uppslitande konflikter. Skogsskövling och jordförstöring förstör levnadsrummet för människor, djur och växter. Att ta steget in utan att arbeta för en lösning på dessa problem är förödande. Hållbar utveckling är en nödvändig förutsättning för att fred och säkerhet ska bli varaktiga tillstånd. Internationellt samarbete är av yttersta vikt för att komma till rätta med dessa problem. måste spela en aktiv roll i detta samarbete och aktivt arbeta med frågorna i internationella organ som EU och FN. 12.1 Världstoppmötet i är det i hölls. representerades vid det mötet av miljöminister (). hålls en ny miljökonferens i sydafrikanska . Kraften i internationella överenskommelser får inte underskattas även om vi från svenskt håll vill gå längre och se snabbare resultat. Det är angeläget med ett framgångsrik möte i . För att ska kunna vara en framgångsrik part i förberedelserna inför och under mötet i krävs att regeringen arbetar integrerat. Det får inte bli bara en fråga för , utan de andra politikområdena måste involveras för att ska kunna ha en samlad och trovärdig bild gentemot omvärlden. En samlad bild ger styrka i förberedelsearbetet. Viktiga frågor i kommer att bli fattigdomsbekämpning, vattenförsörjning och klimatpolitik. Många av världens fattiga länder känner sig svikna av den rika världen som inte levt upp till de löften som gavs på miljömötet i . Här kan spela en viktig roll genom att trycka på de länder som inte uppfyller sina löften till utvecklingsländerna från . Vad som anförs om att regeringen måste arbeta integrerat och trycka på andra länder att uppfylla sina löften från bör ges regeringen till känna. 12.2 Som tidigare nämnts är det av största vikt att på olika sätt engagerar sig i det internationella miljöarbetet. Om ska kunna vara drivande i detta arbete gäller det att ha en hög trovärdighet. I ljuset av detta är det olyckligt att den svenska () beviljar exportkrediter till projekt som gör att i förhållande till folkmängd bidrar mer till växthuseffekten än något annat land. Världsnaturfonden (WWF) har uppmärksammat denna brist i EKN:s arbete. Miljöministern har som svar på en skriftlig fråga i sagt att de aspekter och frågor WWF lade fram i sin rapport kan komma att hanteras i den klimatproposition som regeringen lovat ska läggas på bord. Vi förutsätter att så är fallet. har pekat på behovet av att genomföra en snabbutredning för att se på vilka sätt kan ta initiativet då det gäller klimatneutral och klimatpositiv export. Detta har inte gjorts varför vi , utan att vänta på regeringens klimatproposition, väljer att lägga ett yrkande om detta. Vad som anförs om en snabbutredning för att se på vilka sätt kan ta initiativet då det gäller klimatneutral och klimatpositiv export bör ges regeringen till känna. 12.3 Ozonskiktets uttunning Allt liv på jorden är beroende av det skyddande ozonskiktet som filtrerar bort skadlig UV-strålning från solen. Viktiga steg har tagits i det globala arbetet med att begränsa utsläppen av ozonnedbrytande ämnen, bl a i form av Montrealprotokollet. Mycket arbete återstår dock. Företagen har ett stort ansvar att inte sälja produkter som är förbjudna i industrivärlden till utvecklingsländerna. Att minska utsläpp och läckage vid skrotning av produkter innehållande ozonnedbrtytande ämnen är en annan stor utmaning. Internationellt samarbete är av yttersta vikt för att komma till rätta med de problem mänskligheten har skapat. Montrealprotokollet som undertecknades 1988 visar på den inneboende kraft som finns i globalt samarbete. De ersättningskomponenter som används istället för de ämnen som förbjöds fungerar i många stycken lika bra eller bättre än sina företrädare. Dessutom ofta till en lägre kostnad. Hotet är dock inte avvärjt. Rapporterna om storleken på ozonhålet över visar tydligt på detta. Sambandet mellan utsläpp av växthusgaser och ozonskiktets uttunning visar också på de komplexa samband som finns och att problemet är långt ifrån löst. Fortsatt internationellt samarbete är nödvändigt för att ozonskiktet ska ha en chans att återhämta sig. I detta arbete måste vara pådrivande. Vad som anförs om att måste vara pådrivande för fortsatt internationellt samarbete kring frågor som rör ozonskiktets bevarande bör ges regeringen till känna. 13 Använd EU i miljöarbetet bejakar EU-samarbetet. En av de allra viktigaste anledningarna till att inta en positiv hållning till EU är möjligheterna att samarbeta kring miljöfrågorna som är gränsöverskridande. För att komma till rätta med gränsöverskridande miljöproblem behövs gränsöverskridande samarbete. EU har en central roll att spela på den internationella miljöscenen. Som ett av världens största och därmed viktigaste handelsblock kan EU vara med och påverka utvecklingen. Det är absolut nödvändigt att EU tar detta ansvar. EU:s möjligheter att påverka den internationella utvecklingen är beroende av graden av samsyn och enighet inom unionen. måste inom EU vara en offensiv kraft på miljöområdet. För att nå framgång krävs att skapar allianser med andra länder. I motion om EU:s framtidsfrågor återfinns ett yrkande om en nordisk miljöunion som är ett tydligt exempel på en sådan allians. Genom att skapa allianser kan vara med och driva EU framför sig. Detta får också återverkningar på den internationella miljöscenen. Vad som anförs om att ska vara en offensiv kraft på miljöområdet inom EU bör ges regeringen till känna. För att nå en hållbar utveckling i och EU måste den inre marknaden utvecklas i miljövänligare riktning. Det första steget i detta arbete är att miljö- och kretsloppsanpassa varu- och produktflödena. Fortsättningen måste vara att stärka funktionstänkandet på EU-nivå. Funktionstänkandet innebär att det inte är produkten i sig som efterfrågas. Istället är det en funktion som konsumenten efterfrågar. Dessa frågor måste vara prioriterade och drivas av . Regeringen bör inom EU lyfta fram frågan om ökat funktionstänkande. Mer om funktionstänkande återfinns på annan plats i denna motion. Vad som ovan anförs om att inom EU bör lyfta fram frågan om ökat funktionstänkande bör ges regeringen till känna. 13.1 Miniminivåer för miljöskatter Vi måste ha en tydlig miljöstyrning på EU-området då nationella konkurrensvillkor alltmer ersätts av internationell konkurrens på den gemensamma marknaden.