ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02Kr337 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr337av m.fl. (s)Satsning på form och design i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av en fortsatt satsning på form och design i . Motivering med omnejd har särskilt goda förutsättningar för utveckling och profilering inom området form och design. bildades ett första Design-forum, i form av en stiftelse, i med SVID och stiftelsen för i som stiftare. SVID utvecklar nu denna verksamhet och använder den som förebild för att skapa motsvarande verksamhet i andra delar av landet. Detta ligger väl i linje med en nationell satsning inom kulturpolitiken där statsmakterna särskilt markerar den tvärsektoriella betydelsen av området. Form och design är en del av kultur- och samhällsutvecklingen och därmed en viktig demokratifråga alla människors lika tillgång till en god miljö och produkter samt allas möjligheter att ställa krav på detta. Det vi producerar blir ett avtryck av vår tid och något vi med stolthet skall kunna lämna över till kommande generationer. Design och form blir en allt viktigare konkurrensfaktor för det svenska näringslivet och har stor betydelse för industriella framgångar, inte minst på exportmarknaden. Det ställs allt högre krav på identitet och funktion hos de föremål som säljs på export. Särskilt goda förutsättningar för utveckling och profilering finns i med omnejd, både inom utbildning, forskning och utövande konsthantverk. Här erbjuds mycket kvalificerad utbildning inom form- och designområdet genom (). har bl.a. en byggnadsantikvarisk utbildning och en textil inriktning finns genom (). Arkitekturutbildning och utvecklingsprogram för form och design i stadsmiljö och industri finns att tillgå genom . i är det enda museet som har en renodlad form- och designprofil och som täcker hela området från konsthantverk till industridesign. Museet har även unika samlingar inom området och ett bibliotek av stor betydelse. Museet har tilldelats ett nationellt uppdrag med särskilda medel för att bygga upp och ansvara för ett nätverk för konsthantverk och formgivning. Museets lokaler angränsar till . Därutöver har konsthantverkskooperativen i stor betydelse för konsthantverkets kvalitativa utveckling. Stiftelsen bildades av Föreningen och industriformgivare () och cirka 550 konsthantverkare är anslutna till stiftelsen. När det gäller den arbetsförmedlande verksamheten har man bl.a. en heltidsanställd person i med syfte att kartlägga marknaden för konsthantverk och förmedla kontakter mellan konsthantverkare och potentiella kunder. bekräftar att man redan kunnat iaktta ett ökat intresse för konsthantverkares produkter, vilket är viktigt för framtiden. Genom det som ovan anförts föreligger det goda förutsättningar för att kunna utgöra ett nav i ett nödvändigt, integrerat arbete för att utveckla designområdet med aktörer inom utbildning, forskning, näringsliv, utövande konsthantverkare m.fl. i syfte att blir för design. () () ()
mot · GP02Kr339 · 2001-10-05 00:00:00 — Motsvarande kompensation står inte till buds för en idrottsförening. Detta innebär i praktiken att föreningsdrivna anläggningar belastas med momskostnader medan kommunalt drivna inte gör det. Av rättviseskäl bör idrottsanläggningar i skattehänseende behandlas på samma sätt, oavsett vem som har driftansvaret. Det är nödvändigt att skatten sänks för alla människor så alltfler ges möjlighet att av egen kraft kunna forma sin egen livssituation. På så sätt förbättras också idrottens möjligheter genom att förutsättningarna ökar för de enskilda medborgarna att bidra till de olika idrottsföreningarnas verksamhet. Genom en sådan åtgärd kan även de svenska idrottsstjärnorna undvika att av skatteskäl flytta utomlands. Vi föreslår därför ett kraftigt höjt grundavdrag, förvärvsavdrag samt slopad statlig inkomstskatt och att förmögenhetsskatten slopas. Riksidrottsmuseum Idrotten är vår största folkrörelse. Den svenska idrottshistorien är fylld av skatter. Ögonblick att minnas och att glädjas över. Frågan om ett riksidrottsmuseum har legat i malpåse sedan museet vid Globenområdet i stängdes. Det är nu dags att den svenska idrottshistorien åter ges ett museum. En plats att visa upp idrottens fantastiska historia och som inspirationskälla till svensk idrotts spännande framtid. En utredning bör tillsättas för att bestämma lokalisering av ett nytt idrottsmuseum. () () () () () () () () () () () () () () (m) () () () () () () () ()
mot · GP02Kr341 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr341av m.fl. (mp, s, fp)Ändringar i namnlängden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om namnsdagarna i almanackan. Motivering Namnsdagsfirandet har en stark tradition i vårt land. Tänk bara vilken uppmärksamhet fruntimmersveckan får . , , , , och . Alla ska de ha sin speciella tårta. Ingen skulle väl komma på tanken att möblera om bland den här veckans namnsdagar. Eller vad skulle säga om han inte fick vara med och inleda regnperioden. fick ensamrätt att ge ut almanackor. Detta privilegium upphörde . Efter denna tidpunkt står det envar fritt att ge ut en almanacka och att själv bestämma namnlängd. Namnlängden har således inte längre någon officiell, auktoritativ status. Namnlängden almanacksförlag tog initiativ till en namnlängdsreform, och utkom en särskild kalender, Nya namnsdagskalendern. Den nya namnlängden med tre namn fördelade på infördes successivt av i flertalet av förlagets kalendrar. Även andra almanacksförlag använde trenamnslängden. Efter att vissa kritiska synpunkter framkommit namnlängd lät almanacksförlag utarbeta en tvånamnslängd med inslag av ett mindre antal ettnamnsdagar som finns i de flesta kalendrar . Att nya namn, som blivit vanliga i yngre generationer, kommer till är bara roligt. fick glädja sig åt att fira namnsdag tillsammans med . Tyvärr försvann hon lika snabbt igen. Likaså är det naturligt att gamla namn som inte förekommer längre tas bort. Men att flytta vanligt förekommande namn som alltid funnits med och är i bruk från sin invanda dag är minst sagt klåfingrigt. Besläktade namn Den nya tvånamnslängden bygger på namnstatistik . Av de 719 namnen är ca en tredjedel nordiska, en tredjedel bibliska eller kyrkliga och en tredjedel från övriga språkområden. Huvudprincipen har varit att såvitt möjligt sammanföra besläktade namn. Alla som heter har väl firat på Kristinadagen. Men så fick en egen dag tillsammans med . Misstaget upptäcktes och finns med i almanackan på gissa vilken dag! får av någon outgrundlig anledning inte längre fira på tillsammans med utan får hålla till godo med . har alltid haft en egen dag . Då firas också alla som heter . De står med som andranamn . har till vår stora förvåning flyttats till och står där som första namn medan som alltid firats den dagen står som andra namn. är det tänkt att ska fira namnsdag tillsammans med . har uttalat att det knappast är möjligt att nå fram till för alla acceptabla principer och lösningar. Men uppenbara felaktigheter bör rättas till och ordningen i almanackan återställas. Detta bör ges regeringen till känna. () () ()
mot · GP02Kr344 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr344av ()Jävsregler inom kultursektorn Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av tydligare jävsregler inom kultursektorn. Motivering I ett uppmärksammat fall har länsrätten i fällt en politiker som i kulturnämnden fattat beslut om bidrag till en filmfestival där politikern satt med i hedersstyrelsen. I ett annat ärende har en kulturchef som också satt i styrelsen för ett lokalt bolag varit föredragande när kulturnämnden fattade beslut om bidrag till bolaget. Kulturchefen är anmäld till länsrätten misstänkt för jäv. Inom kultursektorn finns det många exempel på att personer sitter på två stolar, dvs. både beviljar bidrag och själva finns med och tar emot dessa bidrag. Speciellt tydligt är detta där myndighetsuppgifter genom särskild förordning överförts till korporativa organ som eller . Det är viktigt att allmänhetens förtroende för politiska beslut inte förstörs av ett vårdslöst hanterande av jävsfrågan. Regeringen bör åstadkomma sådana förtydliganden av jävsreglerna att det blir omöjligt att delta i politiska beslut inom kulturområdet som man på något sätt personligen eller genom medlemskap i organisation eller förening är berörd av. Reglerna bör utformas så att de inte enbart skall gälla anslagsbeslut.
mot · GP02Kr345 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr345av ()Arbetsgrupp för serier Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en speciell seriegrupp åter bör tillsättas inom . Motivering är den dominerande bidragsgivaren till litteratur i och delar 2001 ut ca i litteraturstöd. Stödet delas upp i nio olika kategorier, bl.a. Svensk skönlitteratur för vuxna, Facklitteratur för vuxna, Barn- och ungdomslitteratur, för vuxna och Tecknade serier. Enligt så fattas beslut av arbetsgrupper med särskild kompetens att bedöma ansökningar inom sitt område. En av litteraturstödskategorierna har varit tecknade serier, och bland de arbetsgrupper som beslutar om stöd inom sin respektive kategori fanns en speciell arbetsgrupp för serier med bred kompetens på området. Den har med sina ca i årlig stödpott kunnat främja och stimulera det svenska kvalitetsserieskapandet och hjälpt till så att dessa serier kunnat nå en publik. Man har också bidragit till att flera viktiga utländska serier kunnat översättas och nå de svenska läsarna. 1999 lades seriegruppen ner och stödet till serier behandlas nu av en annan arbetsgrupp, som annars främst har ansvar för stöd till barn- och ungdomslitteratur. Den arbetsgrupp som har att besluta om stödet ska alltså behandla två ganska olika kulturformer, vilket kräver en bred kompetens på båda dessa områden. Gruppen består av sju ledamöter där de flesta har sin kompetens på området barn- och ungdomslitteratur. Serier är en egen kulturform som inte endast riktar sig till barn och ungdom. Utgivningen av kvalitetsserier riktad till en äldre läsekrets har ökat och breddats under de år som arbetsgruppen för stöd till serier har funnits, och de svenska serierna har blomstrat och rönt internationell uppmärksamhet. Misstron mot denna relativt nya kulturform, som firade , har också minskat. Serier har blivit mer accepterat, men fortfarande finns åsikten att serier är skräp. Det finns självklart bra och dåliga serier likaväl som det finns bra och dåliga böcker. En utredning gjordes med . Kartläggning av svensk serieboksutgivning med en teknisk/ekonomisk analys för en jämförelse med seriestöd, men den blev hårt kritiserad av seriekunniga, bl.a. inom Seriefrämjandet, för att helt brista i kunskap om det medium man skulle utreda. Utredarna skrev dock med anledning av att seriestödet nu beslutas av arbetsgruppen för barn- och ungdomslitteratur: att åter tillhöra Barn och Ungdom är att återgå till något som har prövats men inte fungerat. Sedan seriegruppen försvann har också det ekonomiska stödet till serieutgivning minskat från dryga miljonen till . föreslår därför att en speciell seriegrupp åter inrättas inom . Gotab, 2001 ()
mot · GP02Kr346 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr346av m.fl. (c, m, v, kd, fp, mp)Stiftelsen Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över hur kapitalbehovet till Svensk-isländska samarbetsfonden skall tillgodoses för att kultursamarbetet skall kunna fortgå. inrättades genom ett beslut i . tillfördes då fonden för att främja svensk-isländskt samarbete, ömsesidigt kulturutbyte samt information om svenska och isländska kultur- och samarbetsförhållanden. Styrelsen har på bästa sätt sökt uppfylla stiftelsens ändamål. Med nuvarande fondkapital är det emellertid svårt att åstadkomma annat än marginella bidrag till kultursamarbetet mellan och . Detta inte minst på grund av de höga resekostnaderna för såväl bidragsmottagarna som för styrelsen. Denna omständighet skiljer påtagligt utbytet mellan och från det utbyte som kan erhålla stöd genom de tre andra bilaterala fonder som finns för samarbete med de nordiska grannländerna. Även med en liten årlig avkastning krävs en viss administration, exempelvis för utannonsering och sakkunnig granskning av bidrag, styrelsemöten, revision etc. Med det kapital som finns tillgängligt blir dock administrationskostnaderna oproportionellt stora jämfört med vad som kan anslås till verksamheten. Detta trots att bekostar sammanträden för de isländska ledamöterna i styrelsen och trots att fonden inte behövt betala för annonsering i . Motsvarande kostnader i får täckas av fondens egna medel. En förstärkning av fondkapitalet är enligt vår mening nödvändig för att trygga en verksamhet i fonden som tillgodoser syftet. Vi anser att en sådan utökning är särskilt angelägen med tanke på att ökade satsningar görs för att öka utbytet mellan staterna kring . Samarbetet med Västnorden bör inte marginaliseras utan tvärtom förstärkas. utgör en omistlig del i det nordiska samarbetet. En förstärkning av kapitalet motsvarande minst en fördubbling av det kapital som ursprungligen tillsköts fonden är enligt vår mening under alla förhållanden angelägen. Det nordiska samarbetet omfattar inte bara relationer på officiell nivå utan har sin styrka i ett brett folkligt deltagande. kan enligt sina regler enbart ge stöd till verksamhet som har deltagande från tre eller flera stater. Stiftelsen behöver en förstärkning av sitt kapital för att möjliggöra ett utbyte mellan konstnärer, författare och företrädare för det organisationsliv som i stor utsträckning bär upp kulturen i de båda länderna. Regeringen bör återkomma till med förslag om hur kapitalbehovet för Svensk-isländska samarbetsfonden ska kunna tillgodoses så att kultursamarbetet kan fortgå. () () (v) () () ()
mot · GP02Kr347 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr347av ()Grekiskt kulturcentrum 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att undersöka möjligheterna för en permanent ekonomisk lösning som säkrar Grekiskt Kulturcentrums existens och basverksamhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda förekomsten av diskriminering i det svenska kulturlivet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning som skall ta fram klara kriterier och villkor gällande det statliga stödet till invandrade minoriteters kulturinstitutioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förslag på hur kulturlivet kan bidra till att snabbare nå invandrar- och integrationspolitiska mål. 2 Bakgrund Grekiskt Kulturcentrum är en av landets få kulturinstitutioner knutna till invandrade minoriteter. Centrets huvudinriktning är sverigegreker och svenskgrekiska relationer. Trots namnet är detta centrum en av landets mest kosmopolitiska kulturinstitutioner. Centret har fungerat oavbrutet , som en kombination av bibliotek, arkiv och museum med parallell konst- och folkbildningverksamhet. Centret har som sitt säte, hela som verksamhetsfält samt europeisk och interkontinental informations- och forskningsverksamhet. Centret har med sin verksamhet redan utgjort förebild såväl för liknande institutioner i som för ambitioner att skapa liknande centra i andra länder i och världen i stort. Problemet är att det ringa statliga stödet främst räcker till lokalkostnader (yta 211 kvm) och det finns ytterst knappa ekonomiska resurser till arkiv-, bok- föremålsvård, lagerhållning och utåtriktad verksamhet. som proklamerades 1996 och som skulle utnyttja det rika materialet som finns på Grekiskt Kulturcentrum har avstannat av ekonomiska skäl. Skrivelser till har inte hörsammats med hänvisning till departementets ekonomiska ramar. Likaså ansökningar om katastrofbidrag i syfte att rädda ett stort genuint svenskgrekiskt ljudbandsarkiv. är Grekiskt Kulturcentrum i ekonomisk knipa och på väg att läggas ner helt om inte åtgärder vidtas . Ett fungerade Grekiskt Kulturcentrum i kommer att vara en nationell tillgång för landet, en internationell förebild om hur svensk kulturpolitik i praktiken överbryggar kulturella skillnader inom ramen för såväl nationell som europeisk integrationspolitik inom det kulturella området samt verka för att ett kosmopolitiskt förhållningssätt vinner terräng internationellt. Med andledning av detta anser jag att regeringen bör undersöka möjligheterna för en permanent ekonomisk lösning som säkrar Grekiskt Kulturcentrums existens och basverksamhet. Regeringen bör utreda förekomsten av diskriminering i det svenska kulturlivet och tillsätta en utredning som skall ta fram klara kriterier och villkor gällande det statliga stödet till invandrade minoriteters kulturinstitutioner. Jag menar även att regeringen bör återkomma med förslag på hur kulturlivet kan bidra till att snabbare nå invandrar- och integrationspolitiska mål. Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening.
mot · GP02Kr349 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr349av ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om omfördelning av kulturmedel till . Motivering är en annan verksamhet än för tre generationer sedan då Riksteaterrörelsen bildades. Dagens samhälle är också ett annat än . Men en sak är tidlös, nämligen att engagerade människor är grunden för ett levande kulturliv. Det lokala kulturlivet står och faller med att människor på egen hand eller tillsammans engagerar sig för kulturen. Detta gäller inte minst Riksteaterrörelsen med sina runt 240 föreningar i hela landet. Jag är övertygad om att konsten och folkrörelserna behövs mer än någonsin; behovet av teater, dans och annan scenkonst, behovet att mötas i öppna och demokratiska former. Riksteaterrörelsens roll att vara en röst för medborgarna är lika viktig som den var . roll som arrangör och producent av teater och dans i hela landet utgör grunden i uppdrag. Men formerna och metoderna förändras i takt med tiden, vilket inte minst har visat styrka att göra . Förutom Unga Riks, och Tyst Teater har skapat: Riks Drama en spjutspets inom svensk teater som leds av en framstående dramatiker, Riks Gästspel som i samarbete med andra teatrar turnerar det bästa av landets scenkonst, JAM som presenterar ung scenkonst nära hiphopkulturen, rollspelsrörelsen, spoken word och klubbkulturen, en ny som är den scen i som har flest utomeuropeiska gästspel, Scenpass ett förmånskort som binder samman landets teatrar i en gemensam offensiv för scenkonsten och Nummer en journalistisk oberoende och kvalificerad scenkonsttidskrift på nätet. Dessa nya verksamheter är unika i sitt slag och har resulterat i att Riksteaterrörelsens medlemmar, antalet produktioner, föreställningar och publiken ökar. Det finns få andra kulturinstitutioner som kan uppvisa samma positiva utveckling. har en välskött ekonomi och publiken har nära nog fördubblats. En viktig aspekt vid fördelning av budgetmedel är, i enlighet med statsmakternas mål- och resultatstyrning, hur tidigare medel förvaltats. Mot ovanstående bakgrund framstår budgetpropositionens förslag att minska anslag med som svårbegripligt. En anslagsminskning slår direkt på den konstnärliga verksamheten och turnéverksamheten i landet genom färre scenkonstproduktioner och föreställningar. En anslagsminskning innebär även att alla engagerade frivilligarbetande och anställda kan börja ifrågasätta det meningsfulla med att sköta ekonomin och leva upp till statens mål och styrformer. En anslagsminskning innebär vidare en felaktig signal från statsmakterna om att kvalificerad kulturverksamhet på orter långt ifrån storstadsområdena är prioriterad. Den föreslagna anslagsminskningen på bör därför inte genomföras och finansieras genom omprioriteringar inom utgiftsområde 17, politikområde 28.
mot · GP02Kr351 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr351av ()Orkesterbidrag till Östgöta Blåsarsymfoniker till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om orkesterbidrag till Östgöta Blåsarsymfoniker. Motivering Östgöta Blåsarsymfoniker är en blåssymfonisk orkester inom länsmusikstiftelsen . Orkesterns rötter finns i den gamla militärmusiken vilken omvandlades till Regionmusiken. gjordes en sammanslagning av Rikskonserters regionkontor och Regionmusiken. Östgöta Blåsarsymfoniker har omvandlats till en helt civil orkester. Finansieringen av orkestern har till största delen skett inom länsmusikanslaget. Detta anslag fördelas av . I de nya riktlinjer för länsmusiken som antagits av ges ingen prioritet för att länsmusikanslaget skall användas till orkesterverksamhet. Östgöta Blåsarsymfoniker är inte att betrakta som en orkester ur strikt anslagsmässig terminologi och får svårt att överleva om inte finansieringen säkras genom orkesterbidraget, vilket beslutas och betalas ut av . För vanliga människor i regionen är det svårt att förstå att det som låter som en orkester och ser ut som en orkester inte kan kallas orkester av . Östgöta Blåsarsymfoniker har stor konsertverksamhet som betyder mycket för människor som annars inte skulle nås av den sortens musik. Särskilt viktigt är det för barn vars familjer har den traditionen eller familjekonomin som gör att man går på sådana konserter. Det är därför av största vikt att Östgöta Blåsarsymfoniker ges långsiktiga överlevnadsmöjligheter genom att orkestern ges beteckningen orkester och därmed kan söka orkesterbidrag i enlighet med regler.
mot · GP02Kr353 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Kr353av och ()Nyckelharpan som nationalinstrument Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nyckelharpan som nationalinstrument. Motivering Nyckelharpans ursprung är svårt att fastställa. Från vissa håll påstås att nyckelharpan är en svensk uppfinning medan andra menar att den troligen kom till via . Oavsett varifrån den kommit lär det numera vara ett instrument som enbart finns och spelas på i . Den äldsta bevarade nyckelharpan, med inristat på baksidan, ingår i i . Nyckelharpan är sällan omnämnd i musikhistoriska verk av det skälet att den mest varit spridd bland allmogen. Även om den mest förekommit bland allmogen har den också haft sin plats i finare sammanhang. hölls konserter på nyckelharpa ett bruk som återupptagits. omnämner ibland i sina sånger nyckelharpan. I , från och norrut, var nyckelharpan vanligast förekommande. Musik behövdes, och behövs, vid livets alla högtider, bröllop, begravning, födelsedagar etc. I en text där , riksspelman, fiol- och nyckelharpsspelare beskriver nyckelharpans historia finns följande att läsa: Spelmannen förfärdigade ofta sitt instrument själv. I allmänhet var materialet gran. Men inte vilken gran som helst. En regel föreskrev t ex att trädet skulle ha växt i en myrstack och huggits mellan sammanringningarna för att bli bra i ljud. Skrovet mejslades ur och locket limmades på. Den egna konstruktionen med tangenter (nycklar eller knavrar) tillkom troligen för att förenkla tekniken. liknade halsen troligen mera gitarrens. Ett instrument tillverkat av gran, som helst skulle ha växt i en myrstack, är väl ett instrument väl lämpat att utses till nationalinstrument. Vi bör ta vara på de kulturskatter vi har, och ett sätt att ta vara på nyckelharpan som instrument är att utse det till nationalinstrument. Att det har en klang av den svenska själen är ytterligare ett argument. Nyckelharpan har en särställning inom det svenska musiklivet och traditionen förs vidare. En som på ett förtjänstfullt sätt håller liv i traditionen och som får även dagens ungdomar att uppskatta instrumentet är musikern och kompositören . Ett sätt att vidmakthålla och ytterligare stärka nyckelharpans ställning är att ge den status som nationalinstrument. () ()