mot · GP02Ub4 · 2001-10-03 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ub4av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2001/02:15 Den öppna högskolan Innehållsförteckning Innehållsförteckning 30 Förslag till riksdagsbeslut 32 Inledning 32 Allmänna överväganden 34 Vad är en högskola? 34 En decentraliserad högskola 34 Kvalitet eller kvantitet? 35 Kårobligatoriet 36 Högskolan och samhället 36 Människorna i högskolan 37 Studenternas villkor 37 Forskarstuderandes villkor 38 Universitets- och högskolelärares villkor 39 Forskares villkor 39 Proposition 2001/02:15 Den öppna högskolan 40 Åtgärder för att bredda rekryteringen (kapitel 7) 41 Ändring av högskolelagen, rekryteringsdelegation och handlingsplan 41 Collegeutbildning och basår 41 Tillträde till den grundläggande högskoleutbildningen (kapitel 8) 41 Grundläggande och särskild behörighet 42 Undantag från fastställda behörighetsvillkor 42 Urval 42 Högskolans roll i ett livslångt lärande (kapitel 9) 43 Livslångt lärande och reell kompetens 43 Uppdragsutbildning 43 Forskarstuderande på deltid och antagning till licentiatexamen 43 Pedagogisk förnyelse (kapitel 10) 44 Grundläggande utbildning, pedagogisk förnyelse och Rådet för högskoleutbildning 44 Pedagogisk utbildning för högskolans lärare, pedagogisk meritering 44 Funktionshindrade 44 Jämställdhet 45 Ett svenskt nätuniversitet (kapitel 11) 45 Examina (kapitel 12) 45 En ny magisterexamen och Diploma Supplements 46 Kortare yrkesutbildningar inom högskolan 46 Högskolans styrning (kapitel 13) 46 46 Resurstilldelningssystemet 47 Ökad tilldelning till hum., sam., juridik och teologi 47 Icke-statliga högskolor 48 Högskolans ledning (kapitel 14) 48 Likabehandling av studenter i högskolan (kapitel 15) 49 Tillvaratagande av utländska akademikers kompetens (kapitel 16) 49 Ökad internationell rörlighet (kapitel 17) 50 Internationalisering 50 Kunskapsexport 50 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högskolans styrning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnadstakten av högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om balansen mellan naturvetenskap och teknik å ena sidan och humaniora och samhällsvetenskap å andra sidan. begär att regeringen genomför en fördjupad kartläggning av vilka konsekvenser högskoleexpansionen medfört för utbildningarnas kvalitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lärarnas situation i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jämställdhetsarbetet i högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om antagningen till högskolan. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nya årsstudieplatser till de icke-statliga högskolorna i allmänhet och de fria teologiska högskolorna i synnerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om högskolans samverkan med det omgivande samhället. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om internationaliseringens konsekvenser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om studenternas rättssäkerhet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sälja utbildning till studenter från andra länder. Inledning Vi kristdemokrater vill understryka betydelsen av ett livslångt lärande där universiteten ska utgöra en naturlig del. När som helst i livet ska utbildning vara tillgänglig för dem som har grundkunskaperna. Utbildning på alla nivåer och genom hela livet är positivt både för den studerande själv och för samhället. Vi vill därför med all tydlighet verka för en mångfald av utbildningar så att människors olika begåvningar och förmågor kan utvecklas och tas till vara för att uppnå god kompetens. För dem som inte vill fortsätta studera på universitet och högskola efter gymnasiet vill vi erbjuda en yrkeshögskola, som ska vara kvalificerad yrkesutbildning på högskolenivå. ska ge en tillräcklig grund för att den studerande ska kunna studera på universitetens grundutbildningar och forskarutbildning. Det ska alltid vara möjligt att byta spår. motioner utvecklas tankarna kring vuxenutbildning och behovet av yrkeshögskola. Regeringen har satt ett principiellt mål att av varje årskull ska börja studera på högskolan innan fyllda . Det innebär att alla ska genomgå nioårig grundskola, treårig gymnasieskola inriktad mot högre studier och huvuddelen ska genomgå av högre studier. Vi vill inte att alla människor ska stöpas i samma form; vi vill ha flexiblare system som av egen kraft förmår attrahera studenter. Bakom suget efter akademiker på arbetsmarknaden döljer sig inte alltid arbetsuppgifter som i realiteten kräver akademiker. Därmed måste flera av de föreslagna satsningarna penetreras: har de en botten i ett strategiskt tänkande för framtiden eller följer man passivt de behov arbetsmarknaden uppger? Eftersom högre utbildning har ett värde i sig kan aldrig arbetsmarknaden ensidigt få avgöra vilken utbildning som ska kunna sökas. Vi delar flera goda målsättningar i propositionen, men vi menar att regeringen valt fel väg för att uppnå dessa. Vi är överens om att öka andelen högskoleutbildade i landet. Studenternas sociala villkor bostäder, föräldraledighet, studiefinansiering etc ska förbättras. Vi är överens om lärosätenas självbestämmande om hur uppdraget fullföljs. Vi vill ha mer fakultetsmedel. Vi vill öka högskolans möjligheter att ta in utländska studenter för att kunna höja kvaliteten. En öppen högskola har ansvar för hur man ska fullgöra sitt uppdrag. Staten ger mål och ramar som motsvarar den samhälleliga grunden för forskning och högre utbildning. Lärosätet genomför verksamheten utifrån sina förutsättningar. Ramarna måste tillåta att nya möjligheter tas tillvara. På andra punkter har vi skilda uppfattningar: Propositionen andas en vilja att enskilda och grupper ska anpassa sig snarare än att systemet ska göra det. Vi vill istället ta utgångspunkt i människors vilja och behov av att vara delaktiga i samhället. Regeringen vill värva studenter till högskolan genom basår och collegeutbildning. Vi vill stimulera deras nyfikenhet och intressen eleverna går i skolan. Regeringen vill ha en kvalificerad yrkesutbildning och yrkestekniska utbildningar inom den . Vi vill ha en sammanhållen yrkeshögskola som stimulerar till högre utbildning och kunskap inom olika yrken. Regeringen vill att lärosätena gör upp handlingsplaner för rekrytering. Vi anser att utbildning ska löna sig och att utbildningsplatser ska dimensioneras efter sökbilden. Regeringen vill sälja utbildning till utländska stater. Vi vill även sälja utbildning till enskilda personer. Vi vill tillåta att sälja utbildning till studenter från icke EU-länder för att kunna höja kvaliteten, anställa fler lärare och få del av internationella nätverk. Allmänna överväganden Vad är en högskola? Enligt högskolelagen ska högskolan vara en utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. Dessa kriterier brukar sammanfattas i begreppet högskolemässighet. Högskolorna själva utgår från tre variabler: kvalificerade forskningsaktiva lärare, ekonomiska resurser och intresserade studenter. Dessa tre faktorer anses vara de avgörande för högskolornas möjlighet att driva högskolemässig utbildning. Obalans mellan de tre variablerna eller en brist på någon är ett hot mot högskolemässigheten. För att få en ökad kontroll över utvecklingen på de enskilda lärosätena bör det finnas lokala redovisningssystemen gällande högskolemässighet. Innan det är möjligt att skapa de lokala redovisningssystemen måste det tas fram gemensamma definitioner för vad högskolemässighet och i förlängningen för vad högskola innebär. Högskolelagen är mycket vag när det gäller att definiera vad en högskola egentligen är, något som borde ses över. Vissa högskolor har fått fasta forsknings- och forskarutbildningsresurser inom ett vetenskapsområde. En högskola som har fasta forsknings- och forskarutbildningsresurser inom samtliga vetenskapsområden kallas universitet. Därför har ordet högskola två betydelser: dels som övergripande begrepp för högre utbildning, dels för att markera ett lärosäte med begränsade fasta forskningsresurser. En decentraliserad högskola Vi kristdemokrater framhåller decentraliseringens stora betydelse för högskolan och menar att utvecklingen mot en friare, mer självständig högskola är både nödvändig och positiv för högskolans framtid. har regeringen genomfört en ökad centralisering av högskolan på flera punkter. Vi anser att regeringens handlande tyder på ett dåligt förtroende för högskolan och dess möjligheter att på bästa sätt självständigt driva sitt arbete. Det gäller till exempel försök att styra behörighetskriterier och urvalsmetoder centralt, styrningen av forskningsresurser genom det nyinrättade och det faktum att regeringen utser ordförande i högskolestyrelserna och lägger sig i organisationen. Enligt vårt synsätt är det en fördel att utbildningarnas utformning varierar mellan olika orter och i olika delar av landet. Studenter har olika bakgrund, ambitioner, krav och förväntningar. Det borde vara självklart att man tar hänsyn till studenternas efterfrågan i utvecklingen av utbildningsutbudet. En större mångfald ökar den presumtive studentens chanser att hitta en utbildning som passar just honom eller henne. Det är också genom att uppmuntra skillnader som utbildningarna utvecklas och förbättras. Varje högskola bör få ökade möjligheter att finna sin nisch och sin profil. Vi förespråkar ökad flexibilitet i högskolans utbud och i genomförandet av utbildningen. Det är inte självklart att tiden ska vara avgörande. Det viktiga är att målet nås. Vi anser att detta är exempel på uppgifter där lärosätena själva borde fatta de avgörande besluten, inte regeringen eller någon central myndighet. Statens viktigaste roll är att vara en garant för högskolesystemet som helhet, dess kvalitet och vissa grundläggande regler rörande till exempel mångfald och jämställdhet, inte att detaljstyra de enskilda högskolornas verksamhet. Kvalitet eller kvantitet? Den intensiva och snabba utbyggnaden av högskolan kan leda till kvalitetssänkningar. Det är en oroande utveckling eftersom låg kvalitet långsiktigt kan betyda risk för högre kostnader. vill därför se en välplanerad utbyggnad i jämn och hög takt, där utbyggnaden av grundutbildning och forskning går hand i hand. Allt färre antal undervisningstimmar med allt fler elever omöjliggör nära handledning i viktiga studiesituationer. Det vore värdefullt om varje poäng garanterade den studerande ett minimum av lärarledd tid. ser med stor oro på det faktum att ett ökat antal högskolor inte når upp till de examensmål som regeringen uppställt. Detta visar att den snabba expansionen inte enbart för med sig positiva effekter för den högre utbildningen. Anledningen till den låga måluppfyllelsen står att finna dels i effekterna av utbildningen, dels i utbildningssystemet. Ekonomisk forskning har visat att den privatekonomiska avkastningen av utbildning i är bland de lägsta i . Det är viktigt att utbildning lönar sig. En orsak till den låga avkastningen är att många i brist på andra utbildningsvägar kanske tvingas börja på utbildningar som de i första hand inte är intresserade av, eller helt avstår från högre studier som de organiseras . Vi kristdemokrater menar att det behövs en yrkeshögskoleutbildning. Vi presenterar i en särskild motion vårt förslag till yrkeshögskola. Trots den utbyggnad som högskolesystemet genomgått stängs många sökande ute, framför allt studenter som inte väljer sådana utbildningar som regeringen vill. Konkurrensen om platserna inom till exempel humaniora och medicin har ökat trots den kraftiga expansionen och minskade ungdomskullar. Detta är ett slöseri med begåvning som vårt land inte har råd med. Det är positivt att andelen som söker till högskolan ökar i alla åldersgrupper. Det är en av orsakerna till att så gott som alla är överens om att utbyggnaden av högskolan måste fortsätta och att en yrkeshögskola måste inrättas. Den bristande kontinuiteten i regeringens handlande i denna fråga är beklämmande. Utbildningspolitiken tycks präglas av en ryckighet som förhindrar möjligheten till långsiktig planering för högskolorna och de kommuner där högskolorna finns. Vid en så kraftig expansion som högskolan nu genomgår är det viktigt att noga tänka igenom också var den skall ske. Även om det ur ett politiskt perspektiv inte är lätt för ett universitet eller en högskola att uttrycka tveksamhet inför en möjlig expansion, har det kommit signaler från några lärosäten om att de i första hand skulle vilja ägna sig åt kvalitetsförstärkning. För oss kristdemokrater är det viktigt att utökningen av antal nya platser i högskolan får ske i hela landet men att platserna fördelas beroende på efterfrågan från studenterna. Otillräcklig lärarrekrytering, brist på studentbostäder och kringresurser i form av bibliotek och andra lokaler kan inte vänta på åtgärder utan att utbildningskvaliteten påverkas. Studenter, som investerar i storleksordningen en kvarts miljon kronor i genomsnitt i högskoleutbildningen, har också rätt att kräva hög kvalitet. Vi kristdemokrater vill därför utöka antalet platser i något lugnare takt än den regeringen föreslår. Vi anslår medel för en utbyggnad motsvarande 7 500 platser . Utöver detta föreslår vi medel för att höja kvaliteten. Samtliga nya platser skall vara permanenta. Vi anser att en del av medlen skall överföras till , som är den alternativa utbildning som krävs för att förädla praktisk yrkeskompetens. Konsekvensen av den långsammare utbyggnadstakten blir besparingar på . Studiemedlet räcker till våra planerade satsningar fullt ut. Kårobligatoriet Kårobligatoriet är principiellt felaktigt och måste tas bort och ersättas av frivilligt deltagande. innebär ett slopat kårobligatorium stora omställningar av studentkårens verksamhet, bl.a. genom minskade ekonomiska möjligheter. För att möjliggöra en effektiv studiebevakning på denna lägre nivå vill att universitet och högskolor bättre efterlever högskolelag och högskoleförordning. Det gäller också för universitet och högskolor att bli bättre på att åtgärda strukturella brister, som leder till att studentkårer återkommande måste hantera fall till följd av dessa brister. Den kvalitetsutvärdering av all utbildning vid universitet och högskolor som införts är ett viktigt steg. Det är värt att överväga huruvida statsmakterna bör knyta pengar till andra ålägganden inom ramen för utbildningsuppdragen, som fungerande kursutvärderingssystem. Kursutvärdering är ett stort arbetsmoment för studentkårerna. Det är inte rimligt att studentkårerna svarar för verksamhet som egentligen är i utbildningsanordnarens intresse. Vid ett avskaffande av kårobligatoriet bör lärosätena bidra till studentkårernas engagemang i kursutvärderingar. Högskolan och samhället Den snabba utbyggnaden av högskolan har inte varit helt problemfri. I många högskolekommuner råder stor brist på studentbostäder och studielokaler. Kommunen har inte klarat av att eller vågat bygga i den takt som högskolan expanderat. Ett skäl kan vara att man inte vet hur länge högskolan i kommunen får det stora antalet studenter, det är ju inte en angelägenhet. I realiteten är risken stor att studenterna på grund av bostadssituationen tvingas flytta till högskolor de annars inte skulle ha valt. Detta är inte rimligt. Beslut om utbildningsplatser och kringresurser för livsuppehälle måste samordnas. Regeringen genomförde 1997 ett tillägg i högskolelagen enligt följande: Högskolorna skall också samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Termen den tredje uppgiften bör bytas till samverkansuppgiften. Genom detta klarläggs vad uppgiften går ut på. Jämför med utbildning och forskning som är de andra uppgifterna som ålagts högskolorna. Samverkan med det omgivande samhället kan utvecklas och vi ser det som en naturlig del av högskolans verksamhet. Samverkan med det omgivande samhället innebär ömsesidig påverkan. Vi tror att ökat inflytande från t.ex. näringslivet skulle höja kvaliteten på flera utbildningar och förenkla möjligheterna till praktiktjänstgöringar. I det livslånga lärandet har högskolan en diger uppgift, som bör uppmärksammas. Den handlar om forskning kring det livslånga lärandet, yrkesinriktad fort- och vidareutbildning för vuxenutbildare, individuell anpassning av högskolestudier, vägledning och validering samt praktiskt användbara kvalitetssäkringssystem och redovisningssystem för kunskapskapital. , högskolornas tillsynsmyndighet, tar överhuvudtaget inte upp samverkansuppgiften i sina senaste årsrapporter. Det ger signaler till lärosätena att detta är inte viktigt. Visserligen har haft en konferens om samverkansuppgiften . Men därefter har inte något påtagligt hänt. Man kan se en klar tendens till att de små och medelstora högskolorna mera aktivt ägnar sig åt samverkan med det omgivande samhället. För att samverkansuppgiften skall få någon betydelse på framför allt de större universiteten och högskolorna måste regeringen avsätta resurser för detta och dessutom kräva en mera detaljerad redovisning till statsmakterna om genomförda aktiviteter. Människorna i högskolan Studenternas villkor Samhällets utmaningar och nya krav gör att mångfald inom utbildningsvärlden är självklar. Därför måste högskolans organisation vara öppen för olika former och kombinationer av utbildningar, men också för att ge människor i olika åldrar och livssituationer tillträde till den högre utbildningen. Studentens val av utbildning ska i hög grad vara styrande för vilka utbildningar som ska ges inom ramen för de övergripande målen för den högre utbildningen. Detsamma gäller studenternas val av lokalisering. Söktrycket vid de olika lärosätena skall, vid sidan av kvaliteten, spela en stor roll vid tilldelningen av antalet platser till olika högskolor och universitet. Detta stimulerar tillkomsten av nya utbildningsformer och nya utbildningsprogram som i sin tur bör leda till ett rikt studieutbud där både studentens önskemål och samhällets behov tillgodoses. För att göra studierna mer överblickbara och studietiden tryggare så ska både de som läser på program och de som läser fristående kurser kunna planera sina studier. Den som läser fristående kurser bör beredas tillfälle att få en individuell studieplan godkänd med platsgaranti upp till examensnivå när hon eller han kommit in på den grundläggande nivån. Också inom sammanhängande program ska stor valfrihet eftersträvas. Studieplaner och utbildningsorganisationer måste dock anpassas efter lokala förutsättningar, önskemål och profileringar. Studenternas rättssäkerhet behöver stärkas inom flera områden, till exempel när det gäller antagningsfrågor, examinationsfrågor, rätten att tentera och förekomsten av olika avgifter inom högskolan. Ju större den lokala friheten är desto viktigare är det att studenterna har möjlighet att få sin sak prövad. har vid ett flertal tillfällen pekat på att en studiesocial utredning bör tillsättas för att se över den problematik som kvarstår trots olika systemförändringar. Vi utvecklar frågan om studenternas villkor i en särskild motion. Kvaliteten i universitets- och högskoleutbildningarna bygger inte enbart på hur mycket lärarna och forskarna kan utan även på hur de kan förmedla sin kunskap så att de studerande lär och utvecklas. Därför är det viktigt att studentens inflytande över verksamheten stärks och större fokus läggs på kvaliteten inom den högre utbildningen. Men studentinflytandet får aldrig bli så formaliserat att det vardagliga, informella inflytandet över den egna arbetssituationen glöms bort. Vi anser att hög kvalitet nås genom pedagogisk förnyelse och ökad lyhördhet mellan lärare och studenter för hur utbildningens olika delar ska läggas upp. Forskarstuderandes villkor Regeringens forskningsproposition (2000/01:3 Forskning och förnyelse) innehöll inget om hur regeringen ser på forskarutbildningens omfattning och inriktning. Detta är mycket viktiga frågor i perspektiv av de omfattande pensionsavgångar som inte bara universitet och högskolor står inför, och i perspektiv av den ökade efterfrågan på forskarutbildade som finns inom näringslivet och andra delar av arbetsmarknaden. De forskarskolor som inrättats vid sidan av ordinarie forskarutbildning innebär egentligen ett mycket begränsat tillskott av doktorer. Enligt propositionen ska varje forskarskola producera 25 doktorer. Sammantaget kommer de sexton forskarskolorna således att ge 400 doktorer. som forskarskolornas verksamhet pågår ska systemet i övrigt, enligt regeringens examensmål, producera 12 000 forskarutbildningsexamina. Kvaliteten i svensk forskarutbildning är hög men kan bli högre, och antalet utbildade forskare är för litet. Efter avslutad grundutbildning skall det ta att genomföra en forskarutbildning vid svenskt universitet. För flertalet studerande tar utbildningen och det är få som doktorerar . För att kunna svara mot samhällets och högskolornas behov av disputerade bör finansieringen av forskarstudier ses över, för att kunna attrahera nya grupper. Likaså måste det finnas möjligheter att doktorera parallellt med arbete. Detta innebär att man måste kunna forskarstudera både på heltid och deltid. Universitets- och högskolelärares villkor Det är viktigare att forska, är en attityd man ofta möter. Men utan kunniga och engagerade lärare tunnas rekryteringen av goda forskarämnen ut. En god grundutbildning är en förutsättning för rekryteringen av goda forskare. Därför bör lärares arbetsförhållanden utredas. De lärare som väljer att kombinera sin lärartjänstgöring med forskning ska kunna göra det och de som väljer att enbart undervisa ska ha denna möjlighet. Studenterna kan komma i kontakt med forskare på flera olika sätt. Det finns också forskare som är mindre lämpliga som pedagoger. Det är viktigt att människors olikheter tas till vara också inom högskolan. Regeringens ansträngningar att förstärka adjunkternas ställning är välkomna. Det finns dock stor risk att ekonomiskt trängda prefekter inrättar adjunkturer på områden där forskarutbildning finns, för att spara pengar. Adjunkterna gör ett stort arbete i undervisningen, inte minst vid många av de mindre och nyare högskolorna. Regeringen nöjer sig med att kompetensnivån bör höjas till magisternivå (huvudsakligen den föreslagna magisterexamen med inriktning mot ämnesbredd) för att förbättra adjunkternas roll och status. Det rimliga är att yngre respektive nyanställda adjunkter erbjuds möjlighet att inom anställningen genomgå forskarutbildning, avlägga licentiatexamen eller liknande. Förslagen innebär annars en sänkning av ambitionerna för högskolan. Nästan hälften av högskolelärarna är eller äldre. Lärarförsörjningen kommer att bli en flaskhals . För att lösa detta problem krävs det systematiska satsningar på såväl nyrekrytering av personal som riktade resurser för kompetenshöjande åtgärder för de anställda. Vidare krävs det att högskolelärarnas löner kommer i paritet med de som erbjuds för liknande kompetens på den övriga arbetsmarknaden. Propositionen borde ha innehållit ett särskilt avsnitt om rekrytering av lärare, deras löner och anställningsförhållanden. I och med att en stor barnkull nu börjar nå gymnasieskolan och nuvarande problem med lärarförsörjning är det än mer viktigt att vidta åtgärder som gynnar rekryteringen av lärare till högskolan, om inte högskolan ska drabbas av kollaps. Forskares villkor har regeringen lagt propositioner som förändrar forskningens villkor: Forskning och förnyelse, Vissa forskningsfrågor och Forskning för framtiden. Ytterligare två utredningar är på väg som kan påverka nästa steg. Den ena handlar om högskolans styrning och den andra om styrelsernas sammansättning. Ytterligare en proposition om forskningsetik har aviserats. anser att ett helhetsgrepp över forskningen hade kunnat skapa bättre överblick och förståelse. Regeringen centralstyr resursfördelningen.