mot · GP02Ju451 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Ju451av m.fl. (mp)Bekämpning av internationell terrorism 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 42 2 Förslag till riksdagsbeslut 43 3 Inledning 44 4 Om terrorism 44 4.1 Orsaker till terrorism 45 4.2 Medborgerliga fri- och rättigheter 47 5 Internationellt samarbete mot terrorism 48 5.1 49 5.2 internationellt polissamarbete 49 5.3 FN:s årtionde för freds- och ickevåldskultur 20012010 50 5.4 Civil krishantering och konfliktförebyggande politik 51 5.5 Skipa rättvisa och bygg upp ett globalt rättssystem 52 6 Arbetet inom EU 52 6.1 förslag ramavtal om bekämpning av terrorism 53 6.2 Eurojust 54 6.3 Gamla och nya gränser 55 6.4 Schengen och Europol 57 6.5 Echelon 59 6.6 Civil fredskår i EU? 60 7 Terrorismbekämpning i 61 7.1 Konfliktförebyggande och nya icke-militära institutioner 62 8 Terrorismbekämpning kontra individens integritet 63 8.1 Kontrollsamhället 64 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om orsaker till terrorism.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om medborgerliga fri- och rättigheter.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skall gå i ledningen för att lagstadga om en internationell brottmålsdomstol. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i bör ta initiativ till en internationell ad hoc-domstol för terrordåden samt att statsministern bör också erbjuda som domstolens säte utifrån vår neutralitet och alliansfrihet.1 tillkännager för regeringen som sin mening att begära att regeringen lägger fram en samlad analys av vad kontrollsamhället får för konsekvenser för samhällsutvecklingen i stort och för den enskildes integritet.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ett institut i för internationell konfliktförebyggande verksamhet i kris- och konfliktområden.1 1 Yrkandena 1, 4 och 6 hänvisade till UU. 2 Yrkandena 2 och 5 hänvisade till KU. 3 Inledning En hel värld skakades och chockades av attackerna mot i och Pentagon i . Mer än 6 000 oskyldiga människor omkom i en av de värsta terrorattackerna . Terrorattackerna i och drabbade inte bara utan hela världen. Internationell terrorism är ett av vår tids värsta gissel. Vi fördömer terrorism i alla dess former och oavsett orsak. välkomnar all nationell och internationell samverkan för att skapa effektiva motmedel genom att utveckla det internationella regelverket och genom effektivare internationellt samarbete mellan brottsbekämpande instanser. Men vi vill också värna om de universella medborgerliga fri- och rättigheterna. Varje individs rätt till liv, frihet och nationalitet, tanke-, åsikts- och religionsfrihet, rätten till arbete och utbildning, till delaktighet i landets styrelse och många andra rättigheter får aldrig kränkas till förmån för bekämpning av internationell terrorism. Det är vår medborgerliga plikt att aktivt delta i utformningen och vidareutvecklingen av vår demokrati. Vårt demokratiska system är ingen självklarhet. Som demokratins väktare är vi alla uppmanade att försvara vår rätt att kritisera makthavarna. Som utrikesminister sa : det nya internationella samarbetet för att bekämpa terrorism får inte innebära att definitionen av terrorism blir så vid att den kan komma att omfatta även sådan aktioner som kan ses som vanlig politisk opposition. 4 Om terrorism Antalet terrordåd i världen ökar . Enligt det amerikanska statistik utfördes det 423 internationella terroraktioner , en ökning jämfört med året innan. Även antalet förolyckade ökade (405 döda, 791 sårade) jämfört med (233 döda, 706 sårade). har, som ni vet, ökningen blivit mycket mer markant. Det finns ingen internationellt accepterad definition av terrorism. Däremot finns det en definition i den amerikanska som tillämpas i olika variationer av det globala samfundet. Med terrorism menas ... den olagliga användningen av hot och våld mot personer eller egendom för att förödmjuka eller betvinga en stat, det civila samhället eller delar av bådadera, för politiska eller sociala syften. Man brukar skilja mellan nationell terrorism, internationell terrorism och statsterrorism. Att bekämpa rent nationell terrorism är en uppgift för den drabbade staten. Kampen mot den internationella terrorismen förs på ett internationellt plan. Detta har lett till ett allt närmare internationellt samarbete. Avsaknaden av samförstånd om en internationellt accepterad definition av terrorism har gjort att olika idéer som har funnits för att skapa en generell konvention mot all slags terrorism inte visat sig vara en framkomlig väg. Det arbete som ända har bedrivits på området har i stället gått ut på att utarbeta speciella konventioner med inriktning på olika definierade brottsliga handlingar, allt eftersom terrorismen tagit sig skilda uttryck. När behov av förändringar har uppstått har man successivt försökt fylla luckor i det samlade och växande regelverket. Denna metod får anses ha varit framgångsrik och har inom FN tolv internationella konventioner eller tilläggsprotokoll förhandlats fram. Till detta kommer den europeiska konventionen angående motverkande av terrorism, antagen i . Det finns olika typer av internationell terrorism: politiskt motiverad terrorism, religiöst motiverad terrorism och etnisk-nationalistiskt motiverad terrorism. Flera av de extrema islamiska grupper som genomför terroraktioner på olika håll i världen finns även representerade i . Dessa islamiska grupper har stått för det största antalet terrorattacker i världen med dödlig utgång . I ägnar de sig åt att samla in pengar och sprida propaganda. Bland dessa kan nämnas den algeriska väpnade islamiska gruppen , den egyptiska radikala islamistiska Al-Gamaa al-Islamiyya, Islamiska , palestinska Hamas, Iranstödda Hizbollah och det kurdiska . Det finns ett antal iscensättningar som används för att utföra ett terrorattentat. Bomber som placeras på offentliga platser, kidnappningar, flygplanskapningar, självmordsdåd samt kemiska och biologiska stridsmedel. För att klara hanteringen av såväl kemiska som biologiska stridsmedel krävs det dock ofta specialutbildad personal. Det finns även en risk att radioaktiva ämnen används som medel även om man inte känner till att så skulle ha skett. Nya tänkbara mål för terrorister är telemaster, datanätverk och den infrastruktur som i övrigt har byggts upp kring informationsteknologin. 4.1 Orsaker till terrorism Enligt människosyn har alla människor samma värde och gemensamma grundläggande behov. Vi vill med politiska medel garantera alla både rätten och möjligheten att tillfredsställa dessa behov. Människan är i första hand en biologisk, social och andlig varelse, men i den politiska och ekonomiska debatten har hon reducerats till en ekonomisk enhet, vars främsta uppgift är att vara en kugge i det ekonomiska hjulet. En förutsättning för att vi människor ska kunna återerövra vår värdighet är att ekonomin underställs ekologiska, demokratiska, sociala och kulturella mål. Att leva är mer än att bara finnas till. Att leva är att känna, älska, gråta, ta ansvar och växa. Vi kan som människor inte växa om vi inte ges möjlighet att verkligen delta i samhällets utveckling. Vi måste kunna påverka det bygge som är vår framtid. Därför verkar vi miljöpartister för en deltagande demokrati. En deltagande demokrati förutsätter att fördelningen i samhället är rättfärdig och att alla människor, efter sina förutsättningar, ges rätt och möjlighet att växa i frihet. Genom en rättvis fördelning med garanterad social och materiell grundtrygghet för alla skapar vi goda förutsättningar för ett samhälle i balans. Terrordåden kan förklaras på olika sätt, men aldrig försvaras. Mord på oskyldiga människor är alltid mord. Däremot finns det förklaringar till att människor kan blir självmordsbombare och terrorister. Det går inte att blunda för att terrorattackerna mot är ett utflöde av de extremt ojämlika maktförhållandena i världen, skriver f d statsminister och f d utbildningsminister i en debattartikel . Den som inte förstår sambandet mellan ekonomisk misär, klassklyftor och våld har ingenting förstått av 1900-talets historia, menar de. Dagens förhållanden i världen är orimliga. Vilka konsekvenser ger den extremt ojämlika maktfördelningen i världen? Samhällsforskningen har ingen entydig definition av begreppet makt. I forskaren sammanfattning av i (1990) beskrivs makt som en möjlighet att påverka. Vissa författare likställer makt och inflytande. Makt kan utövas med hot om straff och sanktioner eller genom belöning, alltså piska och morot. Ett tredje sätt att utöva makt är idémakt i form av exempelvis övertalning, opinionsstyrning och ideologisk kontroll. Makt kan innehas både av enskilda individer och av kollektiv såsom företag, organisationer och politiska organ. Makten sägs ha tre ansikten eller dimensioner. För det första handlar det om de synliga politiska konflikterna, för det andra om icke-beslut och bortdefiniering av frågor som inte alls får komma upp på den politiska dagordningen och för det tredje talar man om de processer som styr medvetandet och ideologisk hegemoni, alltså makten över medborgarnas tankar. Makt och vanmakt kan vara både individuell och institutionell. Makt utövas i en situation där maktlöshet ges ett uttryck. Maktlösheten behöver precis som makten en ideologi som berättigar den. Det mest näraliggande är att de maktlösa tar över den ideologi som makthavarna omfattar och gör den till sin egen, men ur det motsatta perspektivet. Det är dock inte nödvändigtvis så; både olydnad och motstånd är möjligt! Makt utövas av den som har över dem som inte har. Nord mot Syd, de rika mot de fattiga, män mot kvinnor, kärnvapen mot stenar. Global fattigdom och förtryck, kolonialism och diskriminering har orsakat att stora grupper i det internationella samfundet helt eller delvis marginaliserats. Att vara marginaliserad innebär att stå utanför, att inte få del av den globala tillväxten. Det handlar inte bara om traditionell fattigdom. Ur global marginalisering, segregation och isolering föds vanmakt och maktlöshet. Ur vanmakt finns oftast bara en utväg: våld. Våld mot det samhälle eller de samhällen som är ursprunget till den snedvridna maktfördelningen. Makten i form av pengar, vapen och resurser. Men marginalisering behöver inte vara något statiskt. Här gäller det för det internationella samfundet att se människan och stärka hennes möjligheter att vända vanmakten till makt och delaktighet. Detta kan ske genom att skapa global ekonomisk, social och politisk rättvisa. De av världens befolkning som förfogar av världens resurser måste inse att denna snedvridna maktfördelning äventyrar jordens överlevnad. Ovanifrånperspektivet måste ersättas av ett underifrånperspektiv. I grunden handlar det om människosyn och rättvisa. Att äga människovärde och att förfoga över medel att utforma sitt liv är att vara fri och ansvarig. Marginalisering kränker i djupaste mening människovärdet. Ansiktslösheten gör människan till offer och undersåte. Kampen mot marginaliseringen på alla nivåer är i själva verket en kamp för global rättvisa och mot all form av terrorism. Förutom marginaliseringen kan religiöst eller ideologiskt motiverad fundamentalism vara orsak till terror. Det finns naturligtvis olika samhälleliga eller individuella skäl som gör att människor ansluter sig till en fundamentalistisk rörelse eller organisation. uppmanar politiker världen över att erkänna sambanden mellan fattigdomsbekämpning, demokratisering och terrorbekämpning. Bara genom att bekämpa sociala klyftor och orättvisor kan vi långsiktigt undanröja grogrunden för terrorism och organiserad brottslighet. 4.2 Medborgerliga fri- och rättigheter En av FN:s första uppgifter var att formulera den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, en historisk proklamation av de grundläggande rättigheter och friheter som tillkommer varje man och kvinna: rätten till liv, frihet och nationalitet, tanke-, åsikts- och religionsfrihet, rätten till arbete och utbildning, till delaktighet i landets styrelse och många andra rättigheter. Förklaringen antogs av generalförsamlingen , ett datum som högtidlighålls som de mänskliga rättigheternas dag. Två internationella konventioner en om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och en om medborgerliga och politiska rättigheter som utvidgar och gör rättigheterna i den allmänna förklaringen juridiskt bindande trädde i kraft . Dessa tre dokument utgör den internationella rättighetskoden, en norm och ett mål för alla länder och folk. Konventionsstaterna har i en situation av allmänt nödläge rätt att under vissa förutsättningar frångå förpliktelser enligt konventionen (artikel 4). Den antagligen enskilt viktigaste är den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Det är här man hittar alla de traditionella mänskliga rättigheterna. Med medborgerliga och politiska rättigheter menas just de rättigheter som ligger till grund för att individen skall kunna leva fritt i en demokrati. Konventionen innehåller därför en rad ganska vitt skilda rättigheter. Några av de viktigaste är rätten till liv, skyddet mot tortyr och slaveri, rätten till frihet och personlig säkerhet samt rätten till en rättvis rättegång. Vidare finns här rätten till tankefrihet, religionsfrihet, åsikts- och yttrandefrihet samt rätten att få välja och själv bli vald i fria val. rättssyn grundar sig på övertygelsen om alla människors lika värde oavsett etniskt ursprung, kön, ålder etc. Vår samhällsidé bygger på tanken att människor är aktiva, att de vill och kan ta ansvar och att de har positiva utvecklingsmöjligheter. har anslutit sig till ett stort antal internationella överenskommelser som gäller mänskliga rättigheter, miljöfrågor med mera. Internationella avtal och konventioner, som ratificerar, ska införlivas i svensk lag, såvida detta inte utgör intrång på den svenska grundlagens rättighets- och skyldighetsparagrafer. 5 Internationellt samarbete mot terrorism bedriver FN en aktiv politik för att motverka terrorism. Ett dussintal internationella konventioner har slutits om terroristhandlingar. Det internationella regelverket kring terrorism är omfattande, men har ändå visat sig ganska ineffektivt. Så gott som alla länder fördömer terrorism, men de menar ofta olika saker och följer inte alltid de avtal de har skrivit under. De har heller inte kunnat enas om vilka medel man får använda för att få bukt med terrorismen. Den senaste konventionen som undertecknades av är terroristbombningskonventionen. De tidigare om terrorism gäller antingen särskilda angreppsobjekt som luftfartyg och skepp eller avser att skydda vissa kategorier av personer som är engagerade i internationella uppdrag. Till skillnad från tidigare konventioner har terroristbombningskonventionen inga begränsningar utan har ett generellt tillämpningsområde. Konventionen innehåller inte någon definition av terrorism. I stället anges vilka handlingar som skall utgöra brott i konventionens mening. Det finns ett starkt internationellt stöd hos regeringarna i EU:s medlemsländer, , och andra stater om att det är viktigt att bekämpa terrorismen. Bakom uppslutningen och solidariteten gentemot mot terrorismbekämpning finns dock också en del tveksamma grunder. ser äntligen en möjlighet att legitimera sitt barbari och sina brott mot de mänskliga rättigheterna i , och ser plötsligt en möjlighet att finna acceptans för sin bekämpning av terroristerna i . Det finns en risk att vi får se en utveckling mot mer av ett kontroll och övervakningssamhälle där medborgarnas civila och politiska rättigheter inskränks allt mer och den personliga integriteten sätts ur spel. Detta får aldrig ske i terrorismbekämpningens namn. Schengen och Europol innehåller sådana inslag. arbete bör stödjas mer för att bekämpa internationell brottslighet, men vi är kritiska till att EU ständigt skapar nya inslag av kontroll och underrättelsetjänst. Bekämpande av fattigdom leder till att vi minskar möjligheterna för terrorismen att få fotfäste. Utarma rekryteringsbasen för terrorister genom att kraftigt satsa på demokratiska rörelser och på bistånd! 5.1 Efter det slut har det globala samarbetet mellan länder organiserats bättre. Folkrätten har stärkts och FN har varit den organisation som legitimerat internationella aktioner. Det första tydliga exemplet var den militära insatsen mot 1990 som leddes av efter godkännande av . Detsamma gäller de militära insatserna i och i f d 1995. Även de många fredsbevarande operationerna som upprättades var ett tecken på en ambition från det internationella samfundet att agera mer samstämmigt, enligt fastställda internationella regler. Det tidiga 90-talet kännetecknades internationellt av en politisk vilja att förändra världen. Det var då många av världens länder inklusive säkerhetsrådets permanenta medlemmar trodde att de skulle tjäna på ett ökat samarbete. Bomber kan inte bekämpas med bomber. Tvärtom riskerar terrorism som stöds av religiösa fundamentalister att förvärras när , som utmålas som den stora fienden, också agerar så. Det finns en risk att bomber skulle splittra världssamfundet och därmed försämra möjligheterna för kraftfulla gemensamma insatser mot terrorismen. Världen behöver en världspolis ingen världssheriff. En världspolis måste vara väl organiserad med ett tydligt mandat, grundat på gemensamma värderingar. För att trovärdigt bekämpa terrorismen måste världens regeringar öka polissamarbetet internationellt. FN har en självklar samordnande roll och det är folkrätten som måste vara grunden för insatserna. Terrorism är ett gränsöverskridande problem som inte kan bekämpas av ett land ensamt. är en av de viktigaste aktörerna i kampen mot terrorn. Men ensamt kan inte vinna ett krig mot terrorismen. enades om en skarp resolution mot terrorismen och mot de länder som härbärgerar terrorister. FN hänvisar till de attackerade ländernas rätt att använda militär makt för att försvara sig och krävde krafttag mot finansieringen av terrorism. Resolutionen togs av ett enhälligt säkerhetsråd som svar på attackerna mot . Resolutionen är ovanligt långtgående. FN pekade också ut dem som kan ha hjälpt till med planeringen, finansieringen eller annat stöd som delaktiga i terrordåden, vilket innebar ett direkt hot mot i . I resolutionen backade från kravet om lagändringar på det området och gick med på att låta gälla. 5.2 internationellt polissamarbete Det globala polisarbetet i den internationella kriminalpolisorganisationen är ett viktigt samarbetsorgan för den svenska polisen. Det globala polisarbetet i påbörjades och omfattar numera 178 stater. verksamhet regleras av en stadga som innebär att medlemsländerna samarbetar inom det kriminalpolisiära området och i huvudsak med brott som faller under allmän strafflag. Polisarbetet genom medger tillgång till samarbetspartners i länder inom och utanför den europeiska unionen (EU). anser att internationellt polissamarbete är viktigt och bör ske i mellanstatlig och bilateral form. Därför bör stärkas. 5.3 FN:s årtionde för freds- och ickevåldskultur 20012010 FN har utlyst ett årtionde för freds- och ickevåldskultur för världens barn 20012010. I deklarationen uppmanas alla medlemsländer som också skrivit under deklarationen att vidtaga de åtgärder som är nödvändiga för att försäkra sig om att fredens och ickevåldets praktik lärs ut på alla nivåer i respektive samhälle. Förklaringen bygger på stadga, stadga, där det uttalas att eftersom krigen har sitt ursprung i människornas sinnen, måste försvaret av freden också byggas upp i människornas sinnen, FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och andra internationella instrument på detta område som antagits inom FN-systemet. Förklaringen grundar sig också på en medvetenhet om att fred är någonting mer än avsaknaden av konflikter och förutsätter en positiv, dynamisk process där hela samhället deltar som stimulerar till en dialog och till att konflikter löses i en anda av ömsesidig förståelse och samarbete. Det slut har skapat nya möjligheter för att stärka en fredskultur. En fredskultur består av värderingar, attityder, traditioner, beteendemönster och levnadssätt som bl a bygger på respekt för livet och principerna om frihet, rättvisa, demokrati, tolerans, solidaritet, samarbete, pluralism, kulturell mångfald, dialog och förståelse på alla samhällsnivåer och mellan nationer, som främjas av en konstruktiv nationell och internationell miljö som gynnar fred. Enligt Kristna Råd bygger utvecklingen en fördjupad freds- och ickevåldskultur på följande principer: avskaffande av våld, en förpliktelse och ett engagemang för fredlig lösning av konflikter samt åtgärder för att främja och praktisera ickevåld genom utbildning, dialog och samarbete, full respekt för och åtgärder för att främja de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, insatser för att tillgodose den nuvarande generationens och framtida generationers utvecklings- och miljöbehov, full respekt för och åtgärder för att främja rätten till den individuella och samhälleliga utvecklingen, full respekt för och åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter för kvinnor och män, full respekt för och åtgärder för att främja allas rätt till yttrandefrihet, åsiktsfrihet och fri tillgång till information, åtgärder för att främja demokrati och utveckling samt stärkande av demokratiska institutioner och åtgärder som leder till att alla blir delaktiga i utvecklingsprocessen, avskaffande av fattigdom och analfabetism och åtgärder för att minska ojämlikhet inom och mellan nationer, åtgärder för att främja en bärkraftig ekonomisk och social utveckling, avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor genom att deras ställning stärks och de representeras på lika villkor på alla nivåer i beslutsprocesser, åtgärder för att säkerställa respekt för, främja och tillvarata barnens rättigheter, åtgärder för att säkerställa ett fritt informationsflöde på alla nivåer och öka tillgången till detta, åtgärder för att öka insyn och öppenhet och ansvarstagande i offentlig förvaltning, avskaffande av all slags rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och liknande intolerans, åtgärder för att främja förståelse, tolerans och solidaritet mellan alla civilisationer, folk och kulturer, även i förhållande till etniska, religiösa och språkliga minoriteter, åtgärder för att till fullo förverkliga rätten till självstyre för alla folk, inbegripet folk som lever under ett kolonialt styre eller andra former av främmande herravälde eller utländsk ockupation, åtgärder för att främja internationell fred och säkerhet. Som ett fredsbejakande parti anser att ovanstående ickevåldsprinciper måste vara utgångspunkt för allt internationellt samarbete om bekämpning av terrorism. 5.4 Civil krishantering och konfliktförebyggande politik En allt viktigare del av säkerhetspolitiken i ett europeiskt perspektiv utgörs av konflikthantering. I , som plågats av ett flertal lokala konflikter , saknas fortfarande på såväl nationell nivå som inom och EU en samlad syn på och beredskap för konfliktlösande och krigsförebyggande arbete. Detta illustrerades t ex tydligt i Kosovo. Under nära kunde se vad som var i görningen. Kunskap, fakta, analyser och early warnings fanns, men det resulterade inte i någon konfliktförebyggande politik. Först i elfte timmen och först efter det att den nationalistiska serb- regimen börjat genomföra folkfördrivning och massmord inleddes diplomatiska förhandlingar. När det ansågs misslyckat återstod bara trubbigt militärt våld i form av NATO:s angrepp, som dessutom skedde utan stöd i internationell rätt. anser att man måste befrämja en konfliktförebyggande politik även när det gäller internationell terroristbekämpning. 5.5 Skipa rättvisa och bygg upp ett globalt rättssystem Det civiliserade svaret från världssamfundet på terroristbekämpning måste bli att skipa rättvisa i enlighet med internationella lagar.