mot · GP02Fi291 · 2001-10-05 00:00:00 — Privatiseringarna beräknas till att vara och skall genomföras med hänsyn till ekonomins och marknadens utveckling. Genom privatiseringarna och de offentliga finansernas överskott amorteras den offentliga bruttoskulden ner till . 3.2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken 3.2.1 Den ekonomiska politiken skall bryta eftersläpningen måste bryta eftersläpningen gentemot andra länder. Det är och förblir den viktigaste ekonomisk-politiska utmaningen att nu genomföra de reformer som gör det möjligt att uppnå en långvarig och uthållig tillväxt förenat med stabila statsfinanser. skall genom reformpolitiken ges en tillväxtkraft på . Reformpolitiken skall vara utbudsinriktad och utformas så att hög tillväxt kan förenas med en vikande arbetslöshet och låg inflation. Genom en politik för tillväxt och ett växande utbud av arbete kan det svenska samhället möta den demografiska utmaningen och säkerställa en trygg och fortsatt välfärd. Det bör vara ett mål för den ekonomiska politiken att genom reformer möjliggöra en tillväxt som är högre än genomsnittet i . När nu tillsammans med världsekonomin i övrigt går in i en lågkonjunktur efter den högkonjunktur som präglat världsekonomins utveckling kvarstår ett antal grundläggande strukturella problem i svensk ekonomi. öppnades viktiga samhällsområden upp för marknadsekonomi och ökat utrymme för enskilda människors valfrihet och företagsamhet. En oberoende riksbank med tydligt inflationsmål, nya regler för budgetprocess har tillsammans med EU-medlemskapet gett en övergripande stabilitet. har regeringen efter krisåren tillåtit att de offentliga utgifterna på nytt har stigit. De utgiftsminskningar som genomfördes har i sin helhet återställts genom beslut om ökade utgifter. Det medför att de svenska offentliga finanserna i grunden har samma konjunkturkänslighet som . Den offentliga utgiftskvoten är inte bara högst inom utan ligger så mycket som över genomsnittet bland medlemsländer. Den svenska arbetsmarknaden präglas av stelhet och brist på öppenhet som både försvårar kampen mot arbetslösheten och möjligheterna till en långsiktigt uthållig tillväxt. Skatterna har höjts i en omfattning som gör att skattetrycket är väsentligt högre och med det de skattekilar som motverkar arbete och företagande. De reformer som tillkom på borgerligt initiativ och som gav ny växtkraft har i en del fall återställts och i andra fall motverkats. har reformpolitiken avstannat i sin helhet. präglas politiken av ett aktivt motstånd mot nytänkande och motstånd mot enskilda människors valfrihet och företagande. De djupgående strukturella problemen som en hög konjunkturkänslighet, hög utgifts- och skattekvot samt stora politikerstyrda monopol utgör, kvarstår i en omfattning som hindrar och motverkar den tillväxt och den sysselsättning som behöver. Detta är särskilt allvarligt eftersom behovet av reformer för att offensivt möta den internationella utvecklingen är större än . I stället väljer regeringen en ekonomisk politik som enklast kan beskrivas som den defensiva anpassningens. Det är en strategi som leder till eftersläpning och försummade möjligheter. Den riskerar att föra djupare ner i konjunkturen än vad som annars varit fallet. Därför måste en offensiv reformpolitik gå före en överbeskattning av det svenska folket. Stabilitet i de offentliga finanserna uppnås genom en stram utgiftspolitik som ger de offentliga finanserna en balans över konjunkturcykeln, lägre utgiftskvot samt en minskad skuldkvot. Därmed uppnås en minskad konjunkturkänslighet. Oförmågan till en hög och uthållig tillväxt måste brytas. skall långsiktigt kunna ha en tillväxt på . Den ekonomiska politiken bör mot denna bakgrund ha den inriktning som redovisas nedan. 3.2.2 Ett ökat utbud av företagande, investeringar och arbete Den ekonomiska politiken skall var utbudsinriktad och syfta till att underlätta för ökade investeringar och ökat företagande. Skattepolitiken skall uppmuntra till arbete och motverka både fattigdomsfällor och tröskeleffekter på arbetsmarknaden. Det skall löna sig med utbildning. Fler skall vilja arbeta en längre del av sitt liv och mer under de delar av livet då det passar dem bäst. Arbetsrätten skall göra det lätt att anställa. Både socialförsäkringar och arbetslöshetsförsäkringar skall vara utformade för att underlätta för människor att arbeta när de vill. Målet för reformpolitiken är att öka långsiktiga tillväxtpotential. 3.2.3 Utgiftstaken skall hållas och den offentliga utgiftskvoten skall pressas ner Den globala ekonomiska utvecklingen präglas av snabbt växande internationella marknader och ökad jämförbarhet mellan olika länders konkurrensförmåga om företagande och kunskap. Den offentliga sektorn i är extremt stor jämfört med för oss viktiga och jämförbara länder. Det motverkar dynamiken i den ekonomiska utvecklingen och urholkar konkurrenskraften. Flertalet länder inom EU genomför reformer för att sänka skattetrycket. Det gäller också utvecklingen inom . Utrymmet för den privata sektorn och för medborgarnas egen beslutanderätt måste öka. skall ha starka skattebaser, inte världens högsta skattesatser. Den offentliga utgiftskvoten måste långsiktigt pressas ner mot de nivåer som präglar OECD-genomsnittet. Utgiftstaken skall respekteras och inte sättas för att öppna för nya utgiftsbeslut. De beslutade utgiftsramarna skall vara de mål som budgetpolitiken skall leva upp till. 3.2.4 De offentliga finanserna skall vara i balans över konjunkturcykeln Vi anser att regering och riksdag bör ha som mål för budgetarbetet att de offentliga finanserna skall vara i balans över konjunkturcykeln. Balansmålet bör inte omfatta det enskilda sparande som sker inom PPM-delen i pensionssystemet och som är ett privaträttsligt sparande. Vårt balansmål underlättar både för en lägre utgiftskvot och ett lägre skattetryck som motverkar dagens stora konjunkturkänslighet och leder tillsammans med privatiseringar av statliga företag till att skuldkvoten kan pressas ner. Balans i de offentliga finanserna innebär inte ett lägre totalt sparande i ekonomin. Genom lägre skatter på arbete och sparande ökar i stället utrymmet för de enskilda medborgarna att öka sitt sparande. 3.2.5 Minskad skuldkvot Med målet om balans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln minskas både den statliga och offentliga skuldkvoten. Genom privatisering av statliga företag kan amorteringar genomföras som pressar ner statsskulden ytterligare. Genom en minskad skuldkvot minskas de offentliga finansernas sårbarhet som utrymmet för privata investeringar blir större. Den statliga skuldkvoten bör 2004 vara . 3.2.6 Ökad konkurrens och företagsamhet genom marknadsekonomiska reformer Trots den ekonomiska dynamik och de framsteg som följt av ökad konkurrens och nytt företagande inom områden som telemarknaden eller elmarknaden kvarstår stora och faktiska monopol inom de svenska välfärdstjänsterna. Sjukvården och skolan borde vara dynamiska och växande kunskapsverksamheter med nya möjligheter för de anställda och en tydlig inriktning på den enskildes krav och behov. Äldreomsorgen är en av de viktigaste tjänstesektorerna med direkt betydelse för de äldres värdighet. Barnomsorgen måste möta de krav på mångfald och flexibilitet som moderna människor och en ny tids arbetsmarknad ställer. Bostadssektorn präglas av svarta marknader och en stelhet som låser upp bostadsbeståndet och som motverkar rörlighet och tillväxt. Dessa sektorer kännetecknas av att de i hög utsträckning inte utgör kollektiva utan individuella tjänster, även om de i flera fall förutsätter kollektiv finansiering. Det är en grundläggande uppgift för en ny ekonomisk politik att öppna upp dessa områden för valfrihet och företagsamhet. 3.2.7 skall vara en ledande företagarnation En utbudsinriktad politik måste sätta de enskilda företagarnas villkor i förgrunden. Det skall vara lätt att starta och driva företag. Arbetsmarknadens regler skall uppmuntra företagare att bli arbetsgivare till fler anställda. Småföretagande skall ha skattevillkor och ett regelverk som stimulerar till tillväxt och fortsatt företagande. Genom bättre förutsättningar för företagande och investeringar växer den svenska ekonomin. Tjänstesektorn för hushållstjänster kan genom nya regler bidra med nytt företagande. skall genom skatter på företagande och ägande vara ledande när det gäller konkurrenskraften om företagande, forskning och kunskap. Privata företag är bättre ägnade åt att växa på marknadsekonomins villkor. bör därför privatiseras. 3.2.8 Minskade behov av offentliga bidrag En viktig del i omvandlingen av det svenska samhället är att minska medborgarnas behov av bidrag. Lägre skatter bidrar till ett mindre tryck på ökade offentliga utgifter och skapar en större trygghet för de enskilda hushållen. På det viset elimineras också så kallade fattigdomsfällor, vilka motverkar arbete och leder till utanförskap. Genom ett minskande behov av bidrag växer förutsättningarna att ha en god kontroll över de offentliga utgifternas utveckling. 3.2.9 En modern inkomstskattereform för trygghet och tillväxt Under det kommande decenniet skall en inkomstskattereform genomföras som alltid gör det lönsamt att arbeta och att utbilda sig och som gör det möjligt för fler att leva på sin lön. Låga inkomster skall skyddas från onödigt skatteuttag. Det svenska samhället skall vara attraktivt för högutbildade och stimulera fler till högre utbildning. Skattepolitiken skall ta hänsyn till försörjningsbördan och stimulera fler till arbete och göra det intressant för fler att arbeta av sitt liv. Medborgarna skall i stor utsträckning ha kontroll över sin egen trygghet och hushållsekonomi. Marginaleffekter och fattigdomsfällor skall avvecklas. 3.2.10 Låg inflation och en stabil valuta En låg inflation bidrar till investeringar och tillväxt. skall ha ett oberoende och övriga förutsättningar som gör att den kan stå stark när det gäller att värna prisstabilitet och låg inflation. Löneutvecklingen och de offentliga finanserna gynnas av ett stabilt penningvärde. Svenskt företagande behöver en stabil valuta i förhållande till sina viktigaste marknader. En växande osäkerhet om den svenska kronan försvårar för de mindre och medelstora företag som söker vinna nya marknader utanför landet. En ekonomisk politik som följs av sjunkande kronvärde urholkar välfärden och snedvrider förutsättningarna för nytt företagande till förmån för de stora företag som genom sänkt kronkurs får ökad konkurrenskraft. Det är mot denna bakgrund av yttersta vikt att tar full del i samarbetet om den gemensamma valutan. Euron bör möjligt bli svensk valuta. bör därför fatta beslut om fullt deltagande i valutasamarbetet. efter ett positivt beslut skall inträda i ERM2. 3.2.11 Fri handel Fri handel skall vara en övergripande norm för den ekonomiska politiken. Tullar och skatter som motverkar en fri handel och fria kapitalrörelser leder till högre kostnader och högre räntor som marknaderna fungerar sämre. Mot denna bakgrund skall den så kallade Tobinskatten avvisas. De som ytterst drabbas är de enskilda människorna. skall med engagemang driva fri handel i och utanför EU. Den europeiska unionens jordbrukspolitik bör inom ramen för internationella överenskommelser om ömsesidiga avregleringar avvecklas till förmån för en ökad fri handel. 3.3 Tid för en offensiv reformpolitik 3.3.1 Reformagendan för det nya årtiondet Det kommande decenniets reformagenda handlar om att öka utrymmet för den enskildes valfrihet, arbetsamhet och företagande. Marknadsekonomiska reformer ger både mångfald och ökad trygghet. Det offentliga skall stå för en grundläggande trygghet och prioritera stöd till dem som inte genom eget arbete och egna ansträngningar kan klara den egna vardagen på ett värdigt sätt. De enskilda hushållen skall i största möjliga utsträckning ha sin trygghet i egna händer och kontroll över den egna ekonomin. En socialt framsynt skattepolitik skall minska behoven av bidrag och transfereringar till dem som genom eget arbete kan försörja sig. Reformpolitiken skall ske inom ramen för stabila offentliga finanser och de krav som den europeiska unionens konvergenskrav ställer. 3.3.2 En politik för företagsamhetens och arbetets Det är konkurrenskraft om företagande och kunskap som avgör framtidens välfärd och välstånd. Det är den enskilde företagarens villkor som ger ett ökat företagande över hela landet. Förenklingen för företagandet bör genomföras enligt Simplexgruppens förslag. Det skall bli lättare att starta företag och möjligheten att få F-skattsedel underlättas. Arbetsmarknaden bör reformeras med sikte på att skapa en större flexibilitet och en större mångfald av åtgärder för att ge fler arbetslösa arbete. Arbetsrätten bör göras mer individuell för att leva upp till en ny tids arbetsmarknad. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara allmän och obligatorisk och så utformad att den stimulerar och underlättar jobbsökande. Privata arbetsförmedlingar och rekryteringsföretag spelar en allt större roll i detta arbete. Utbildningen för vuxna bör i en större utsträckning återspegla den enskildes villkor och önskemål. Den kvalificerade yrkesutbildningen skall stärkas. Företagandebeskattningen måste utformas så att företagande och investeringar i stimuleras och att det svenska företagsklimatet kan hävda sig i ett internationellt perspektiv. Förmögenhetsbeskattningen liksom dubbelbeskattningen på aktieutdelningar bör avskaffas. Sparande i fonder skall kunna flyttas utan att realisationsvinstbeskattning utgår. Beskattningen av optioner bör förändras för att underlätta för svenska företag att ge delaktighet åt anställda. Den statliga inkomstskatten medverkar till utflyttning av forskning och huvudkontor och bör avvecklas. Ökad konkurrens och mångfald skall säkras. Fritt företagande och etableringsfrihet bör genomföras inom sjukvården, utbildningen och omsorgsverksamheterna. En halverad skatt på hushållsnära tjänster underlättar för familjer och hushåll och skapar en grund för nytt företagande och nya arbeten. Privatisering av statliga företag leder till bättre ägande och nya förutsättningar för investeringar och tillväxt. bör de statliga företagen privatiseras i en takt som är förenlig med marknadens utveckling och till rimliga priser. 3.3.3 En modern inkomstskattereform Låga inkomster bör skyddas från onödigt skatteuttag. Det skall vara lättare än att leva på sin lön. Behovet av bidrag och transfereringar skall minska. Det skall alltid löna sig att arbeta. Genom lägre skatter skapas förutsättningar för fler jobb även inom områden som är hårt utsatta för priskonkurrens. skall vara konkurrenskraftigt om företagande och kunskaper. Ett grundavdrag på bör införas. höjs det upp till . Grundavdraget motverkar fattigdomsfällor, minskar bidragsbehov och leder till fler jobb. Ett förvärvsavdrag minskar marginaleffekterna och stimulerar till ökat arbete. Förvärvsavdraget bör långsiktigt vara på av inkomsten. Den statliga inkomstskatten bör avvecklas. Den sänks till . Skattepolitiken måste ta hänsyn till försörjningsbördan. Ett grundavdrag på per barn införs omgående. Tillsammans med dagens barnbidrag innebär detta nya och bättre förutsättningar för barnfamiljernas trygghet. Tyngdpunkten i den moderata inkomstskattereformen ligger på låg- och medelinkomsttagare. De skattesänkningar som vi genomför leder till ett radikalt minskat behov av bidrag och transfereringar för hushåll med arbetsinkomster. Skattesänkningarna som riktar sig till låg- och medelinkomsttagare är väsentligt större än de utgiftsminskningar som påverkar hushållens köpkraft. Vår inkomstskattereform är ett led i arbetet på att göra till en ledande tillväxtnation och ett samhälle präglat av en social trygghet som människor förfogar över själva. 3.3.4 som en ledande kunskapsnation Vi vill göra alla skolor till fria skolor som kan fokusera sitt arbete på undervisning, pedagogik och en bra miljö för eleverna. Genom en nationell skolpeng säkras både elevernas fria val och förutsättningarna för mångfald och självständiga skolor i konkurrens om den bästa undervisningen. Mångfalden bland skolor kan möta fler elevers behov. Skolpengen leder inte bara till ett fritt skolval utan också till att nya skolor kan växa fram alltmedan skolor som inte håller de mått föräldrar och elever ställer tvingas förändra sin verksamhet till det bättre. Ett företagande inom skolan kan vitalisera det svenska utbildningssamhället. Den nationella skolpengen leder till att pengarna till skolan går rakt in i de enskilda skolorna och klassrummen. Det blir rektorer och lärare som får möjligheten att på bästa sätt använda resurserna. Rekryteringen av lärare blir den enskilda skolans sak. Möjligheten att vara en dynamisk mitt i det svenska kunskapssamhället förstärks i och med att gränsen mellan privat och offentlig sektor löses upp. Vi ökar på de särskilda anslagen till skolan med och inför en skolpeng som omfattar . Det är den största och viktigaste reformen för att förnya och förbättra den svenska skolan och utbildningsväsendet i . Universitet och högskolor får ökade medel till forskning och undervisning. Vi vill kraftigt bygga ut forskningen så att kan verka framgångsrikt på den internationella forskningsfronten. Särskilt viktigt är det att ge grundforskningen bättre villkor. En särskild satsning genomförs på bioteknik och biomedicin. Vi vill att ytterligare en eller två högskolor skall bli självständiga och avsätter medel för detta. Vi förstärker forskningen och den högre utbildningen med . återkommer vi till en reform för att säkra en vuxenutbildning som ger en ökad anställningsbarhet och trygghet på arbetsmarknaden baserad på den enskildes villkor och förutsättningar. 3.3.5 En sjukvård i klass med världens bästa Vi vill genomföra en obligatorisk, gemensamt finansierad, hälsoförsäkring som innebär att pengarna följer patienten och därmed tillfaller den vårdgivare patienten väljer. Därmed blir sjukvården en dynamisk del i en ny tids ekonomi. Nytt företagande och nya lösningar stimuleras i en innovativ ekonomi där alla resurser för sjukvård tas till vara. Den understöds av särskilda resurser på för att arbeta bort köerna. Vårdgarantin blir den enskilde patientens rättighet och kan användas inom såväl privat som offentlig sjukvård inom eller utom landet om det egna inte klarar sitt åtagande. Den leder till väsentligt kortare köer och minskad sjukfrånvaro. Ett första steg mot en allmän hälsovårdsförsäkring tas genom en obligatorisk hälsovårdsförsäkring och för att förstärka vårdgarantin tillförs sjukvårdens direkta verksamheter . Den svenska sjukvården kan med mångfald, företagande och konkurrens utvecklas snabbare inte bara efter patienternas behov och önskemål utan också efter de möjligheter som ny medicinsk vetenskap ger möjlighet till. Kombinationen av ledande medicinsk forskning, de stora genombrotten inom biotekniken och ett dynamiskt företagande inom sjukvårdssektorn kan bidra till att blir ledande när det gäller modern sjukvård. 3.3.6 En äldreomsorg präglad av respekt för den enskilde Vi vill införa en nationell äldrepeng som gör det möjligt för den enskilde att välja hur och var man skall tillbringa sina dagar som äldre. En ökad mångfald och ett nytt företagande skapar en ny tjänstesektor men också en ökad trygghet och värdighet för våra äldre. Det kommer att vara en av det svenska samhällets största utmaningar att leva upp till de krav som en allt större andel äldre innebär. Ett första steg är att säkra att äldre medborgare har en rätt att bestämma över sin egen tillvaro och har möjlighet att ställa krav i sin egenskap av individer. Ett andra steg är att säkra att omsorgen om de äldre får en tillräckligt stor andel av vårt samhälles samlade resurser så att kvalitet och trygghet kan säkras. 3.3.7 En socialförsäkringsreform behöver en socialförsäkringsreform i pensionsreformens fotspår. Målsättningen bör vara ett robust och oberoende försäkringssystem där förmåner och avgifter relaterar till varandra och inte påverkas av de offentliga finansernas utveckling. Reformen bör utformas så att den bidrar till minskad ohälsa och sjukfrånvaro och att den som är sjuk kan bli frisk. Vi tar nu de första stegen för att nedbringa de höga frånvarotalen. Genom ett större ansvar hos de enskilda försäkringskassorna ökar förutsättningar för rehabilitering. Införandet av en vårdgaranti leder till kortare sjukskrivningar för dem som står i kö. Minskningen av frånvarodagar har en ekonomisk konsekvens men också en mänsklig. Färre sjukskrivna är ett viktigt socialt framsteg. 3.3.8 En modern infrastruktur Vi föreslår en omfattande nybyggnad och upprustning av vägar och järnvägar. Det skall vara möjligt att bedriva företagande i hela landet. Storstadsregionerna måste få kommunikationsmässiga förutsättningar som gör det möjligt med fortsatt tillväxt till nytta för i sin helhet. Regeringens förslag är otillräckligt till omfattning och bortser från de faktiska behov som finns till förmån för interna kompromisser inom regeringskoalitionen. Vi föreslår för den kommande tioårsperioden den största satsningen på vägar och järnvägar som genomförts i modern tid. Arbetet med att rusta upp vägar och järnvägar samt med att bygga nytt påbörjas till skillnad från vad regeringen föreslagit omgående . 3.3.9 En familjepolitik som gör det lättare att förena arbetsliv med familj vill tillsammans med de övriga borgerliga partierna genomföra ett barnomsorgskonto med avdragsrätt för styrkta barntillsynskostnader samt etableringsfrihet inom barnomsorgen som ger föräldrarna valfrihet. Vi vill ersätta maxtaxan med en politik som ger barnfamiljer större valfrihet och som inte bortser från behovet av mångfald. Det offentliga stödet till barnomsorgen bör i så stor utsträckning som möjligt gå direkt till barnfamiljerna. Med många olika former av barnomsorg och en möjlighet för föräldrarna att välja den form som passar bäst för barnet i olika skeden av uppväxten skapar vi också förutsättningar för den bästa möjliga omsorgen om barnen. En reduktion för skatten på hushållsnära tjänster underlättar för yrkesarbetande att ägna sin fritid åt familj och barn som det ger större möjligheter för både män och kvinnor att ägna sig åt yrkesarbete på de villkor man själv föredrar. 3.3.10 Skuldavskrivning I av globalisering kan vi inte stillatigande se till att ett begränsat antal står vid sidan av och får en allt fattigare befolkning. bör därför inom EU, och andra former föreslå att västvärlden gemensamt gör en avskrivning av de högt skuldsatta låginkomstländernas, de s.k. HIPC-ländernas, skuldbörda. bör gå före genom att förklara sig berett att avstå från sin del i de fordringar det gäller, som torde motsvara en procent av en avskrivning. Detta motsvarar del av västvärldens samlade ekonomi och . Det är viktigt att skuldavskrivning görs under vissa förutsättningar, och fyra villkor måste uppfyllas för att ett land skall få sina skulder avskrivna: Skuldavskrivning får ej leda till ny upplåning (det vore orimligt om fattiga länder gick från en skuldbörda till en ny). Skuldavskrivning får ej leda till korruption och vanstyre. De frigjorda resurserna vid skuldavskrivningen får ej finansiera krig. De berörda länderna måste göra satsningar som kommer den fattiga befolkningen till godo, t.ex. utbildning och sjukvård. 4 Den ekonomiska utvecklingen 4.1 Den internationella utvecklingen Den internationella konjunkturutvecklingen har , sommaren och hösten kännetecknats av en fortsatt avmattning, vilket gjort att tidpunkten för en förväntad vändning skjutits längre och längre fram i tiden. Avmattningen har varit betydligt kraftigare än vad som förutspåddes , och höstens prognoser pekar nu mot att den genomsnittliga tillväxten för industriländerna () stannar på . Det skulle i så fall innebära den lägsta tillväxttakten i OECD-området . Så sent som förutspåddes en BNP-tillväxt för på , och pekade prognoserna mot en tillväxttakt på . pekar prognoserna på en tillväxt i OECD-området på strax . Noteras bör att dessa prognoser är gjorda före terrorattacken i .