mot · GO02L303 · 2001-09-17 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:L303av Rindborg, ()FörmånsrättsordningenFörslag till riksdagsbeslut1. beslutar om sådan ändring i konkurslagen (1987:672) somföreslås i SOU 1999:1.2. beslutar om sådan ändring i förmånsrättslagen (1970:979)som föreslås i SOU 1999:1.3. beslutar om sådan ändring i lag (1845:50 s.1) om handel medlösören, som köparen låter i säljarens vård kvarbliva, som föreslås i SOU1999:1.4. beslutar om sådan ändring i lag (1996:764) omföretagsrekonstruktion) som föreslås i SOU 1999:1.5. beslutar om sådan ändring i lönegarantilagen (1992:497) somföreslås i SOU 1999:1.6. beslutar om sådan ändring i utsökningsbalken som föreslås iSOU 1999:1.7. beslutar om sådan ändring i lag (1993:891) om indrivning avstatliga fordringar som föreslås i SOU 1999:1.8. beslutar om sådan ändring i lag (1981:691) om socialavgiftersom föreslås i SOU 1999:1.9. beslutar om sådan ändring i jordabalken som föreslås i SOU1999:1.Motiv till vårt förslagDen parlamentariskt sammansatta lämnade 1999ett enhälligt förslag till ny förmånsrättsordning.Huvudpunkterna i kommitténs förslag gällde bl.a företagshypoteketsställning, skatteförmånsrätten och löneskyddet vid arbetsgivarens obestånd.Kommittén var av uppfattningen att förslagen skulle ses i ett sammanhang,samt att syftet med reformen endast skulle uppnås om samtliga förslaggenomfördes.Vi anser att det är av stor vikt att de förslag den eniga kommittén lade framsnarast genomförs i sin helhet. De konkreta förslag Förmånsrättskommitténframlade för att skapa ordning och förutsägbarhet i den djungel som råder påområdet är förtjänstfulla och skulle bidra till ett bättre företagsklimat och ensundare och mer konstruktiv syn på företag med obeståndsproblematik.En ändring av förmånsrättslagen enligt kommitténs förslag skulle såledesbland annat innebära en billigare konkurshantering och vidare att lagen omföretagsrekonstruktion skulle få förutsättningar att fungera som det var tänktdå den stiftades.Beträffande de olika delarna i kommitténs förslag kan följande i korthetsägas.SkatteförmånsrättenUnder har skatteförmånsrätten avskaffats i en radländer. I föreslogs ett avskaffande redan 1971.Skälen för att inte avskaffa skatteförmånsrätten har angivits vara- att staten inte kan avstå från att ge kredit eller välja gäldenärer- att indrivningsklimatet skulle hårdna- att skattefordringarna i vissa fall avser medel som innehas för statensräkning- att skattemoralen skulle försämras- att statens finanser skulle försämrasDet är exempelvis inte så att staten är ensam om att inte kunna välja sinagäldenärer. Skadeståndsborgenärer har inte heller möjlighet att påverkaval av gäldenär, men för dem saknas förmånsrätt. Skadeståndsborgenärerkan inte heller, till skillnad från staten, göra juridiska personersföreträdare personligt betalningsansvariga. Staten har ju ofta, när det ärjuridiska personer som är gäldenärer, ytterligare gäldenärer i form avverkställande direktör och styrelseledamöter.Enligt vad redovisar finns heller ingen anledningatt befara att indrivningsklimatet skulle påverkas negativt omskatteförmånsrätten försvann.Förvisso har staten intresse av att få in sina fordringar. Det skiljer sigemellertid inte från andra borgenärers önskan. Det finns ingen anledning tillatt just konkursgäldenär skall ha större ansvar gentemot staten än motgäldenärens övriga borgenärer.Skatteförmånsrätten och förmånsrätt för allmänna avgifter bör därföravskaffas. En konsekvens av detta blir bland annat att förbudet motåtervinning av skattebetalningar upphävs.Löneförmånsrätt och lönegarantiFörmånsrättskommittén var bunden av direktivet från regeringen samt avdet EU-direktiv som ålägger ett minimum av en tremånaderslönegarantiperiod vid arbetsgivarens insolvens.Då arbetstagare inte har så stora möjligheter att påverka vilkenarbetsgivare de har och är beroende av lön för dagliga utgifter finns behov avlöneskydd vid arbetsgivares insolvens.Det är viktigt att begränsa lönegarantin till intjänad lön så att arbetstagarenkan få möjlighet att medverka till att snabbt få igång insolvensförfarandet ochsamtidigt undvika missbruk av lönegarantin. Det är även väsentligt att intefrämja otillbörlig konkurrens för insolventa företag som finansierarlönekostnaden med hjälp av lönegarantin.Lönegarantin bör vidare tillåtas vid företagsrekonstruktion enligt FrekL(Lagen om företagsrekonstruktion). Detta innebär attrekonstruktionsgäldenären skall kunna låna medel ur lönegarantin från ochmed före ansökan om företagsrekonstruktion till och med envecka efter ansökan. Lånet skall återbetalas med ränta, betryggande säkerhetskall ställas innan förfarandet kan tillåtas avslutas. För det fall detta inteskerskall företaget begäras i konkurs.Övergår en företagsrekonstruktion i konkurs skall den lönegaranti somutbetalats under rekonstruktionen avräknas mot lönegarantin i konkursen,vilket ger samma resultat som om företaget de facto försatts i konkurs redanvid ansökan om rekonstruktion. Detta innebär vidare attkonkursboet/rekonstruktionsgäldenären skall betala full lön för arbete somutförs under konkursen/rekonstruktionen. Den lönen skall inte finansieras avlönegaranti annat än om företaget går i konkurs vid ett senare tillfälle.FöretagshypotekFöretagshypotek ger allmän förmånsrätt i gäldenärens tillgångar förutom ilikvida medel. Förmånsrätter komplicerar handläggningen iinsolvenssituationer. Vidare kan företagsinteckningshavaren, till nackdelför övriga borgenärer, avvakta med att vidtaga åtgärder så länge dennebedömer att hans säkerheter med förmånsrätten inte är hotade.Förmånsrättskommittén ansåg att det fanns bättre förutsättningar för enlyckad rekonstruktion om samtliga borgenärer har likvärdiga rättigheter,vilket talar för avskaffandet av förmånsrätterna så långt möjligt, och härhar kommittén således enats om ett förslag att halvera företagshypoteketsförmånsrätt.Ytterligare en effekt skulle uppkomma genom att incitamentet förseriekonkurser skulle minska. Mot bakgrunden av kommitténs övriga förslagoch det faktum att förslagen måste ses som en helhet, ledde detta till attkommittén förordade en inskränkning i företagshypoteket.Företagshypoteket bör emellertid enligt förslaget få allmän förmånsrätt ihälften av gäldenärens egendom. Företagshypotekslagen bör ersättas av en nylag om företagsinteckning med enklare regler än de gällande.Sammanfattning av Förmånsrättskommitténsförslag till reformvägarFöretagets återbetalningsförmåga och kreditvärdighet skall sättas i fokusvid kreditgivning, och bättre kredituppföljning skall åstadkommas genomatt ersätta företagshypoteket med företagsinteckning som gäller i halvagäldenärens egendom, samt avskaffande av skatteförmånsrätten. I ochmed att förmånsrätten för hyra avskaffas, och hälften av all gäldenärensegendom skall omfattas, skall företagsinteckningens värde bli säkrare ochmer förutsägbart.En kortare handläggningstid av insolvensförfaranden skall uppnås genomen halvering av företagshypoteket, avlägsnandet av skatteförmånsrätt och attberäkningsgrunden för förmånsrätten till intjänad lön anknyter tillbelöpandetid istället för förfallotid.Ökad intressegemenskap mellan borgenärerna vid insolvens åstadkommesgenom halvering av företagshypoteket och slopande av skatteförmånsrätt.Minskad snedvridning av konkurrens mellan konkursbon och andra företagskapas genom att drift i konkurs inte kan finansieras genom lönegaranti utanmåste betalas av konkursboet som massagäld.Jämförbara villkor vid rekonstruktion inom och utom konkurs skapasgenom att lönegaranti blir tillgängligt på samma villkor för gamla löner ochuppsägningslöner, att också konkursbon måste betala för utfört arbete sommassagäld utan lönegaranti och genom att uppsägningslöner blir oprioriteradeoch således kan sättas ned genom ackord. har de anställda säkerheti lönegarantin.Förstärkt löneskydd vid rekonstruktion och konkurs åstadkommes genomen höjning av lönegarantins maxbelopp från till fyrabasbelopp, och en förlängning av maximitiden från 6 till 8 månaderDessutom införs ett tak för förmånsrätt vid tio basbelopp.Ökad likabehandling av olika borgenärer vid konkurs och ökad utdelningtill oprioriterade fordringsägare torde bli följden genom halvering avföretagshypoteket, borttagandet av hyresförmånsrätten samt avskaffandet avskatteförmånsrätten.Ett bättre netto för statskassan kan beräknas genom halvering avföretagshypoteket trots slopande av skatteförmånsrätten och förändringarna ilöneskyddet.Stockholm den 28 september 2000Stig Rindborg (m)(m)()()()()de ()()