mot · GP02MJ519 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:MJ519av m.fl. (kd)Allmän miljö- och naturvård, utgiftsområde 20 1 Innehållsförteckning 1 Innehållsförteckning 37 2 Förslag till riksdagsbeslut 39 3 Inledning 42 4 Klimatförändringar 42 4.1 Utsläpp av koldioxid 43 5 luft 45 5.1 Partikel- och svavelutsläpp 45 5.2 Tvåtakt i otakt med miljön 46 5.3 Generella åtgärder 46 6 Biologisk mångfald 47 7 Försurning 48 8 Normativa styrmedel 49 8.1 Tillsyn 49 8.2 Hälsoskydd 50 9 Avfall 50 9.1 Organiskt avfall 51 9.2 Behandling av brännbart avfall 52 9.3 Farligt avfall 52 9.4 Avfall och ideella organisationer 52 10 Rent vatten 53 11 Kemikalier och miljögifter 53 11.1 Bromerade flamskyddsmedel 54 12 Batterier 55 13 Genteknik 55 14 Miljöforskning 56 15 Ekonomiska styrmedel 57 15.1 Mer miljörelaterat skatte- och avgiftssystem skatteväxling 57 16 Frivilliga miljöinsatser 58 16.1 Miljöledningssystem 59 17 Offentlig upphandling 59 18 Agenda 21-arbetet 60 19 Miljöarbetet i ett europeiskt och internationellt perspektiv 60 20 Anslagsförändringar 62 2 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett klimatpolitiskt handlingsprogram. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av en skrotningspremie för gamla tvåtaktsmotorer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kalkningen av sjöar och vattendrag skall samordnas med skogskalkningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade resurser till kommunerna för upprätthållande av ambitioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en samlad utredning om kommunernas tillsyn enligt miljö-, djurskydds- samt livsmedelslagstiftningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att nyttiggöra slam i kretsloppet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ideella hjälporganisationer inte skall behöva betala avgift för sopdeponi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om grushushållningsplaner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder mot utsläpp och miljögifter i vatten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbättra möjligheten att beivra oljeutsläpp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att svenskt bistånd till de länder på andra sidan som, via sina reningsverk, står för de största utsläppen till vattnet.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , i EU, verkar för ett förbud av penta-, okta- och deka-BDE. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att införa hushållsnära insamling av batterier. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om genteknik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om de forskningsstationernas status och finansiering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett mer miljörelaterat skatte- och avgiftssystem kopplat till generella skattesänkningar på arbete.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inkludera icke-certifierade miljöledningssystem i regeringens gröna nyckeltal.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i EU verkar för direktiv för offentlig upphandling med höga krav på miljöhänsyn.3 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen i EU verkar för att det i direktiven till upphandlingsreglerna med miljöhänsyn, införs möjlighet att väga in energiförbrukning i transportledet.3 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning: 1 Yrkande 11 hänvisat till UU. 2 Yrkande 16 hänvisat till SkU. 3 Yrkandena hänvisade till FiU. Anslag (tusental kronor) Regeringens förslag Anslagsförändring Nytt anslag: Skogsmarkskalkning 0 + 50 000 34:1 311 035 - 12 000 34:2 Miljöövervakning 200 666 - 20 000 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald 960 419 - 100 000 34:13 Bidrag till 227 688 - 5 000 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 255 720 - 40 000 Summa för utgiftsområdet 3 124 563 -127 000 3 Inledning Alla människor är beroende av miljön för att få tillgång till frisk luft, rent vatten och näringsriktig kost. anser att miljöpolitiken måste präglas av en helhetssyn, där människan ingår i ett nära samspel med naturen utan att förbruka dess livsuppehållande resurser. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte avgränsas till någon specifik sektor utan innefattar alla frågor som berör människor. Därför måste miljöhänsyn, i princip, inkluderas i beslutsunderlaget inom alla politikområden. Många frågor inom olika utgiftsområden påverkar miljön på ett tydligt sätt som t.ex. de som berör bostäder, energi och jordbruk medan andra utgiftsområden har en mer indirekt påverkan. För att komma till rätta med miljöproblemen har riksdag antagit 15 nationella miljökvalitetsmål. Det övergripande syftet är att överlämna ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. Det är uppenbart att den största utmaningen för att nå miljömålen är att minska utsläppen från trafik och energiproduktion, något som påverkar många politikområden. vill nå en hållbar utveckling, där inte rovdrift på jordens resurser får förekomma. Begreppet hållbar utveckling definieras ofta som en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. Denna definition motsvarar mycket väl en av de principer som är grundläggande för förhållningssätt till miljön, det vi kallar förvaltarskapsprincipen. Med detta menas att människan är förvaltare av skapelsen. Det ger oss människor ett speciellt ansvar. Vi ska agera med en långsiktig helhetssyn och med respekt för vår samtida omgivning och kommande generationer. Den hållbara utvecklingen förutsätter också att ekologi, ekonomi och sociala hänsynstaganden integreras och att informativa, normativa och ekonomiska styrmedel kompletterar varandra. Vårt agerande bör också grundas på försiktighetsprincipen, vilket bl.a. innebär att om misstanke finns om hot om oåterkallelig skada på miljön, skall inte en åtgärd vidtas. Avsaknad av vetenskapliga bevis får inte användas som ursäkt för att skjuta upp åtgärder för att förhindra miljöförstöring. I det följande kommer vi att ge syn på miljöproblemen samt förslag till hur dessa ska åtgärdas. lämnar även separata motioner inom närliggande områden bl.a. jordbrukspolitik, fiskerinäring, bilen och miljön, genteknik och landsbygdsfrågor. 4 Klimatförändringar Forskare har konstaterat att det skett en generell global uppvärmning av jorden som blivit särskilt markant . Jorden har historiskt haft både varmare och kallare perioder och variationer har förekommit p.g.a. ökad solaktivitet, fler vulkanutbrott etc. De flesta forskare menar dock att den nuvarande tydliga förändringen inte enbart kan förklaras med s.k. naturliga orsaker. Uppvärmningen har bl.a. studerats av FN:s klimatpanel IPCC med hjälp av en mängd olika modeller. Dessa har bl.a. konstaterat att koldioxidhalten (CO2-halten) i atmosfären har ökat med från den förindustriella perioden och man anser att detta tillsammans med övriga s.k. växthusgaser är en stor del av förklaringen till den s.k. växthuseffekten. Av de s.k. växthusgaserna anses koldioxid vara den viktigaste och bidra med ca 3/4 av växthuseffekten. Viktiga övriga växthusgaser är: metan, dikväveoxid, fluorkarboner, ofullständigt halogenerade fluorkarboner (innehåller klor) och svavelhexafluorid. Utmärkande för växthusgaserna är att de har en förmåga att absorbera värmestrålning. Gaserna förhindrar inte ljuset och värmen att nå jordytan men fångar upp en del av den värmestrålning som sänds tillbaka från jorden ut i rymden. Således fungerar växthusgaserna ungefär som glasrutorna i ett växthus. Detta leder i sin tur till att medeltemperaturen på jorden ökar samt att klimatet blir svårare att förutsäga. Flertalet forskare förväntar sig att antalet naturkatastrofer, som t.ex. översvämningar, kommer att öka då klimatzoner flyttas. Teorier finns också att vattenströmmarna runt om i världen kan byta riktning. Vissa forskare menar att man redan sett tendenser till att flöde har avmattats. Skulle helt byta riktning skulle resultatet kunna bli en dramatisk sänkning av medeltemperaturen i och klimatet kanske motsvara det i (som ligger på motsvarande breddgrad). Oavsett hur det förhåller sig med dessa teorier är hotet om klimatförändringar är ett av de mest komplexa problem som mänskligheten måste komma till rätta med. Klimatförändringar är globala, långsiktiga och sker med en betydande tröghet. Den dag det säkert kan konstateras att en klimatförändring skett, kanske det inte finns någon väg tillbaka. Försiktighetsprincipen måste gälla. 4.1 Utsläpp av koldioxid Koldioxid är den mest dominerande växthusgasen och uppstår framför allt vid förbränning av fossila bränslen. I den industrialiserade världen är utsläppen mycket stora och allra störst i . Koldioxidutsläppen per capita och år är i ca , i EU nio, i knappt sju och i ett ton. Utsläppen i har ökat, mest på grund av ökande trafik. mål för , att utsläppen inte skulle vara större än 1990, uppfylldes inte. Den statliga klimatkommittén föreslår, att det målet ska uppfyllas , samt att utsläppen ska vara lägre än . En studie från (2001) pekar dock på att de svenska utsläppen av koldioxid och växthusgaser förväntas öka med 0,. Halten CO2 är under 500 ppm (part per million). Det nationella miljökvalitetsmålet för Begränsad klimatpåverkan är att CO2-halten stabiliseras under 550 ppm samt att halterna av övriga växthusgaser inte ökar. Avsikten är att klara detta inom en generation. Utsläppen måste bemästras . Vår privata konsumtion och livsstil betyder mycket och alla har ett personligt ansvar. Ett kraftfullt handlingsprogram mot klimatförändringarna krävs för att hejda utsläppen av koldioxid. Varken inom energi- eller transportsektorn kan ökade utsläpp tillåtas. Detta handlingsprogram bör framför allt innebära: utfasning av fossilbränslen i energiproduktionen genom effektivisering och besparing av energi samt uppbyggnad av energisystem baserade på förnybara bränslen. Inhemsk produktion ska stimuleras, utfasning av fossilbränslen i transportsektorn. Tydliga målsättningar sätts upp för när nyproducerade bilar ska ha fossilfria drivmedel, gynnande av förnyelsebara bränslen till transport- och energisektorn genom långsiktiga skattelättnader, ökad energieffektivisering, både i offentlig sektor och privat sektor, åtgärder för att öka kolbindningen i växtlighet. Studier har visat att det finns odlingsmetoder som ökar jordens mullhalt, varvid kol bindes. Mer forskning behövs på detta område, återvinning av koldioxid och eventuellt lagring av koldioxid under jord. Teknik finns att i stora förbränningsanläggningar återvinna koldioxid som sedan komprimeras och lagras. Detta är en metod för att snabbare kunna minska koldioxidhalten i luften men är inte någon ekologiskt hållbar metod. Mer forskning behövs också inom detta område, internationella åtgärder, exempelvis användning av flexibla mekanismer, så att det byggs upp en marknad för handel med utsläppsrättigheter inom vissa regioner och också globalt. Handlingsprogrammet måste utformas så att det skapas realistiska, ekonomiska och miljövänliga alternativ till dagens fossila drivmedel. Ensidig höjning av skatterna utan realistiska alternativ leder bara till att näringslivets konkurrenskraft försämras. Det är därför ytterst viktigt att snabbt få fram produktion av förnyelsebara drivmedel, både nationellt och internationellt, som ett alternativ till fossila drivmedel. EU har i förhandlingar med anledning av (Kyotoprotokollet) åtagit sig att minska de genomsnittliga utsläppen av växthusgaser , jämfört med . Vid fördelningen av kvoten inom EU tilläts att öka sina utsläpp . Då också möjlighet till s.k. koldioxidsänkor finns får öka sina utsläpp ännu mer. Denna pluskvot bör inte använda sig av. Regeringen har lovat att presentera en klimatproposition med förslag om strategi samt delmål i syfte att minska utsläpp av koldioxid och andra växthusgaser. Det övergripande målet Begränsad klimatpåverkan måste också kompletteras med ett klimatinvesteringsprogram för effektiv minskning av utsläppen. anser att verksamma åtgärder brådskar inom detta område, som i sin tur påverkar delmålen gällande bl.a. frisk luft, försurning och övergödning. 5 luft Miljömålet på detta område innebär att luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Regeringen har också presenterat förslag på delmål (i proposition 2000/01:130), som främst syftar till att sänka nivåerna av svaveldioxid, kvävedioxid, marknära ozon och flyktiga organiska ämnen (VOC) i luften. De beskrivna luftföroreningarna bildas vid förbränning och genom atmosfärskemiska reaktioner. Utsläppen kommer till stor del från transporter, som ökat särskilt i storstäderna. En hel del föroreningar, framför allt marknära ozon, kommer också från andra länder med vinden in i landet. Partikelutsläpp sker i huvudsak vid transporter och vedeldning. anser att de åtgärder som aviserats för att nå miljömålet luft skulle kunna kompletteras. 5.1 Partikel- och svavelutsläpp När partiklar omnämns i miljöhänseende, avses i huvudsak förbränningspartiklar som uppstår vid eldning eller i trafik. I trafiken blandas de med partiklar från slitage av vägbanor, däck, bromsar och friktionsmaterial. Man har länge känt till att större partiklar retar luftvägarna och kan ge cancer. Avgasrening med hjälp av katalysatorer och partikelfilter kan kraftigt minska utsläpp av stora partiklar, men utsläpp av små partiklar, mindre än , påverkas inte. Processen verkar till och med öka förekomsten av små partiklar. upptäckte man, att de riktigt små partiklarna också är sjukdomsframkallande. På grund av att partiklarna är så små kan de troligen direkt passera in i de minsta blodkärlen och misstänks ge hjärt-kärlsjukdom. fann att kunskapen om partiklar var för dålig för att något mål beträffande lågrisknivå skulle kunna fastställas. Regeringen har gjort samma bedömning i propositionen om miljömålen (2000/01:130). Inom EU håller gränsvärden för små partiklar på att tas fram. Arbetet beräknas vara färdigt . Enligt miljömålspropositionen ska regeringen då återkomma om delmål för små partiklar. Försiktighetsprincipen säger oss att åtgärder bör vidtas . För att minska den totala mängden partiklar är det därför viktigt att inte bara satsa på bättre rening utan också på ett bättre bränsle. Svavelfri bensin och diesel medför bättre möjligheter till efterbehandling av avgaserna. EU-reglerna innebär att svavelinnehållet år 20002005 max får vara 350 ppm i diesel. skärps kraven till maximalt 50 ppm. För bensin är kraven max 150 ppm svavel och 50 ppm . Dessa krav är tyvärr otillräckliga för att tekniken på avgasreningsområdet ska kunna användas på bästa sätt. har 10 ppm svavel i diesel och 50 ppm i bensin som gräns. bör påverka EU att tidigarelägga kraven på svavelfritt bränsle. Partikelspridning från fordonsdäck och bromsar måste också minimeras. 5.2 Tvåtakt i otakt med miljön Tvåtaktsmotorn drivs med bensin eller diesel och är den mest miljöskadliga förbränningsmotorn. av bränslet släpps ut oförbränt med avgaserna. Det finns ett stort antal tvåtaktsmotorer i . Man uppskattar att de används i 150 000 snöskotrar, 220 000 motorsågar och 30 000 röjsågar. Beräkningar visar att dessa maskiner släpper ut totalt koloxid, kväveoxider och kolväten. Dessutom tillkommer utsläppen från utombordare, handhållna trädgårdsredskap, mopeder och andra maskiner med tvåtaktsmotorer. En halvtimmes gräsklippning ger lika stora kolväteutsläpp som tio mils stadskörning med en genomsnittsbil. För arbetsredskap som saknar avgasreningsutrustning, t.ex. gräsklippare och motorsågar, finns specialbensin, s.k. alkylatbensin, vilken har en egen speciell miljöklass. Den får endast innehålla bensen och högst aromater jämfört med miljöklass-1-bensin, som kan ha . Alkylatbensin minskar avgasernas hälsoskadlighet dramatiskt. Alkylatbensin finns för både tvåtakts- och fyrtaktsmotorer. Med hänsyn till vatten och luft måste gamla tvåtaktsmotorer i snabb takt fasas ut. För att klara detta måste en rad åtgärder vidtagas. Exempelvis kan tvåtaktsmotorn, som redan nämnts, drivas med alkylatbensin. Ännu bättre är om tvåtaktsmotorn byts till en miljövänligare motor. Problemet är att de miljövänliga alternativen är dyrare än de miljöskadliga. För att öka försäljningen av mindre miljöskadliga motorer måste de bli billigare. kräver därför att en skrotningspremie för gamla tvåtaktsmotorer införs. 5.3 Generella åtgärder Fordon, bränslen och kommunikationssystem måste miljöanpassas. Att lösa miljöproblemen kring bilismen är en av de största utmaningarna. Väl utvecklade kommunikationer är trots allt en förutsättning för ett samhälles välfärdsutveckling och för medborgarnas frihet och möjligheter till arbete. Bilen är nödvändig i många människors vardag. Det är därför väsentligt att fordonen på våra vägar förorsakar så litet luftföroreningar som möjligt med hjälp av ny teknik och alternativa drivmedel. är det viktigt att människor i största möjliga utsträckning ges möjlighet att välja kollektivtrafik, i synnerhet i tätortsregioner. Mot bakgrund av de svenska bilarnas åldersstruktur har redan tidigare föreslagit en kraftigt höjd skrotningspremie för bilar äldre än modell, då katalysatorrening blev obligatorisk på nya bilar. Det finns ett behov av ett ökat ekonomiskt incitament för att driva på skrotningen av äldre bilar. En kraftig höjning av premien skulle med all säkerhet, även , innebära att många äldre bilar med dåliga miljöegenskaper tas ur trafik förhållandevis snabbt. föreslår därför att skrotningspremien av höjs till för bilar satta på marknaden . Det är också viktigt att nytänkande pilotprojekt, som syftar till produktion av alternativa drivmedel, genomförs. beklagar att antalet pilotprojekt begränsas i så hög grad, vilket också kritiserats av . Situationen skapar snedvriden konkurrens och hindrar utvecklingen av nya produkter samt möjligheter att bygga ut servicenät för alternativa bränslen. Att inga nya pilotprojekt tillkommit är ett tydligt tecken på att regeringen behöver vara mer aktiv i stödet av alternativa drivmedel. Producenter av alternativa drivmedel pekar på att nuvarande klassningskriterier för miljövänliga drivmedel inte är tidsenliga utan snarare missgynnar nya miljövänliga drivmedel, som t.ex. ekoparaffin. Rätt utformade klassningskriterier gör, att dessa drivmedel kan klassas som miljöklass 1 med åtföljande påverkan på priset. Det skulle skapa en naturlig marknad för dessa miljövänliga drivmedel. Kommunerna skall ges möjlighet att införa trängselavgifter. har tidigare motionerat om detta. Vi förutsätter att regeringen presenterar ett sådant förslag i höstens klimatproposition. Det klimatpolitiska handlingsprogrammet bör också omfatta: utvecklad trafikinformatik för bättre anpassning av trafikflöden incitament för att snabbt öka andelen miljöbilar i stadskärnorna avgasrening och partikelfällor på fordon som drivs med fossilt bränsle miljövänligare fordonsbränslen. bör påverka i EU, så att lägre svavelhalt införs och att större etanolinblandning än tillåts skattelindring för miljövänliga bränslen. bör påverka EU för bättre möjlighet till skattebefrielse av förnyelsebara drivmedel miljöanpassad utökad kollektivtrafik höjd bilskrotningspremie till för bilar satta på marknaden miljöanpassad planering och lokalisering av bostäder, för att minska trafikflödet 6 Biologisk mångfald Biologisk mångfald är en förutsättning för människors välbefinnande och hälsa. Bevarande och hållbart nyttjande av den biologiska mångfalden är mål som självklart utgör allmänna intressen. De biologiska resurserna får inte utnyttjas, bara nyttjas enligt förvaltarskapsprincipen. Nyttjandet av mark och vatten får inte innebära att framtida generationers möjlighet att nyttja naturen inskränks. Ett ekosystem kan kollapsa till följd av mänsklig påverkan. Därför måste försiktighetsprincipen råda, dvs. att när man inte vet hur en åtgärd påverkar naturmiljön, ska den inte genomföras. Mångfalden hotas av markanvändning, förorening från luft och mark, direkta giftutsläpp, olämpliga fiskemetoder m.m. För att säkra och stärka den biologiska mångfalden är det viktigt med naturskydd/naturhänsyn. Detta arbete kan inte enbart göras på nationell nivå, utan måste bygga på internationella överenskommelser, inom och utanför EU. 7 Försurning Försurningen beror på utsläpp av svavel och kväveföreningar som framför allt kommer från transportsektorn, industrin, energiproduktion, arbetsmaskiner och jordbruket. Utsläppen av försurande ämnen har minskat i vårt land . Detta beror framför allt på att de inhemska svavelutsläppen har minskat kraftigt. Dock ökar trafiken och därmed utsläpp av försurande kväveoxider. En stor andel av svavelnedfallet () och kvävenedfallet () kommer från utländska källor. Dock är exporten av kväveföreningar nästan lika stor som importen. Ett antal internationella överenskommelser om att minska utsläppen av försurande ämnen har ratificerats. Dessa överenskommelser förväntas leda till kraftiga utsläppsminskningar från länderna i . Försurningstrycket är störst i sydvästra , men surchocker uppträder även i inre vid snösmältningen. Även dricksvattnet är surt på många ställen. Det anses råda ett samband mellan surt vatten och vissa sjukdomar. Bland annat finns en risk att försurningen leder till att tungmetaller och andra metaller (främst aluminium) lättare urlakas ur marken, framför allt diskuteras problemen med förhöjda aluminiumhalter. Detta leder också till omfattande skador på växt- och djurliv. Förutom utsläppsminskningar inom industrin och energisektorn m.m., krävs omfattande kalkning för att minska den befintliga försurningen. Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning har enligt proposition (2000/01:130) två delmål avseende graden av försurning i vatten och mark. För det första skall högst av sjöarna och högst av sträckan rinnande vatten vara drabbade av försurning som orsakats av människan. För det andra skall trenden mot ökad försurning av skogsmarken vara bruten och en återhämtning påbörjad i områden som försurats av människan. anser regeringens åtgärder vara otillräckliga. Regeringen nämner i budgetpropositionen skogskalkning men föreslår ingen sådan åtgärd. En långsiktig strategi för sjöar och vattendrag bör omfatta mer än bara åtgärder direkt i vattnet eftersom försurningen i sjöar bland annat är en följd av att omgivande marker försurats. Det finns något motstridiga rapporter om skogskalkningens effekt på skogstillväxten samt på flora och fauna i skog och våtmark. Därför bör försök i större skala göras i områden med högt försurningstryck och fler studier genomföras. Vi har tidigare kritiserat, att det varit svårt att utläsa ur regeringens budgetförslag hur mycket pengar, som anslås till kalkning. Vi har därför yrkat på att kalkning ska redovisas separat. Skogskalkning bör inledningsvis tas med som ett nytt anslag. bör hela den samlade kalkningsinsatsen sammanföras till ett gemensamt anslag, eftersom en strategi med sammanslagen sjö- och skogskalkning kan komma att minska resursbehovet totalt sett. har arbetat fram en modell för en sammanslagen sjö- och skogskalkning som är effektivare än nuvarande system både ur praktisk och ekonomisk synvinkel. har tidigare påpekat att påbörjad kalkning inte bör avbrytas och att nykalkning behövs. Regeringen har , på grund av miljömålspropositionen, äntligen föreslagit medel för nykalkning.