mot · GP02U246 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:U246av m.fl. (v)Demokratiska rättigheter i 1 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening att den i EU, FN och andra internationella forum bör verka för att demokratiska fri- och rättigheter införs i . tillkännager för regeringen som sin mening att den i EU, FN och andra internationella forum, bör ta upp och driva frågan om fackliga rättigheter och den kenyanska fackliga rörelsens rätt att själv välja sina ledare utan statlig inblandning. tillkännager för regeringen som sin mening att den i EU, FN och andra internationella sammanhang skall verka för dödsstraffets avskaffande i . 2 Bakgrund I Rift Valley som går genom och har de äldsta fynden av mänskliga boplatser gjorts. Den europeiska kolonisationen av var formellt slutförd då den brittiska regeringen tog kontrollen över området. Tack vare det behagliga klimatet och bördiga landet blev antalet europeiska farmare stort. Efter växte kraven på självständighet snabbt, och 1952 bröt det s.k. ut. Upproret riktade sig mot de vita nybyggarna och fördelningen av mark, men slogs skoningslöst ner och mer än 13 000 människor dödades. Efter många års kamp blev självständigt . Landet har bara haft två presidenter: den legendariske befrielseledaren och . Ekonomin som baserar sig på jordbruket utvecklades bra under 1960- och men torka och vikande världsmarknadspriser på kaffe har lett till stora bakslag. förste president strävade efter att ena många olika folk, men hans västvänliga politik verkade provocerande på starka krafter inom hans parti, (), vilket kom att splittras. Efter det att Tom Mboya, tidigare fackföreningsledare och inflytelserik minister från den näst största folkgruppen (Luo), mördats 1969, blev Kenyattas politik alltmer repressiv. 3 Marknadsekonomi och flerpartisystem men ingen fungerande demokrati Kenyatta styrde landet fram till sin död då han efterträddes av som ledare för . I takt med den drastiskt försämrade ekonomin ökade den politiska repressionen. ökade dock kraven på demokratiska rättigheter, och presidenten, , tvingades ge efter. 1992 hölls de första valen där flera partier kunde ställa upp. Oppositionens splittring medförde dock att med Arap Moi kunde vinna. Av samma skäl återvaldes Moi 1997 för ytterligare en femårsperiod. Efter flerpartivalens införande har dock förtrycket mot oppositionella fortsatt. Många av de lagar britterna instiftade fortfarande var en koloni, finns kvar och används för att begränsa framför allt yttrande- och mötesfriheten. påbörjades en liberalisering som bl.a. innebar att priskontroll, kontroll av valuta och krav på importlicenser avskaffades. Strukturanpassningsprogram genomfördes men tillväxten i ekonomin som var relativt god avstannade på nytt. De politiska oroligheterna i landet har haft en negativ inverkan på turistindustrin. Regeringens oförmåga, korruption och en mycket hög befolkningstillväxt är andra faktorer som påverkar den ekonomiska utvecklingen negativt. 4 Fackliga rättigheter en tom formalitet Facket i har en relativt lång tradition. 1950 bildades första fackliga centralorganisation. Dess första ledare blev Tom Mboya, som med stöd från och FFI (Fria Fackföreningstribunalen) utvecklade fackföreningsrörelsen till en stark maktfaktor i . Självständigheten innebar för fackets del början på en kaotisk period. Många fackliga ledare rekryterades till regeringspartiet och personliga motsättningar ledde till splittring. I överensstämmelse med den lag som antogs 1965 vilken reglerar de fackliga förhållandena bildades () som enda fackliga centralorganisation. Enligt denna lag kan landets president tillsätta de högsta fackliga ledarna. 1993 försökte COTU genom att anta nya stadgar bryta de formella banden med , men regeringen vägrade att registrera ändringarna. Enligt denna lag är det myndigheterna som ska skriva fackets stadgar. Lagstiftningen ger kenyanska arbetare alla grundläggande fackliga fri- och rättigheter. I praktiken sker dock många grova kränkningar, och många offentliganställda tillåts inte att organisera sig. Även lantarbetarfacket har problem att få representera sina medlemmar i kontakter med arbetsgivarna. Strejker för att få ut obetalda löner har varit vanliga . 1998 genomfördes t.ex. en omfattande lärarstrejk. Regeringen har sedan försökt att bilda en konkurrerande facklig organisation för lärare. En ny arbetsmarknadslag håller på att utarbetas men har ännu inte trätt i kraft. 5 Brott mot mänskliga rättigheter Demokratiaktivister och människorättsförsvarare, politiker, journalister och andra blir då och då föremål för trakasserier, misshandel eller frihetsberövanden för sin helt fredliga verksamhet. Säkerhetspolisen har gjort sig skyldig till tortyr, vilket i flera fall lett till att människor avlidit i häkte. Polisen använder övervåld mot fredliga demonstranter och har polisen underlåtit att hindra medborgargarden som attackerade fredliga demonstranter. har många mördats av polisen. Flera människor har blivit utomrättsligt avrättade. Förhållandena i fängelserna är hårda. Minst 55 människor dömdes till döden och mer än 1 000 människor satt i dödscell vid slutet av . anser att den i EU, FN och andra internationella forum bör verka för att demokratiska fri- och rättigheter införs i . anser likaledes att den i EU, FN och andra internationella forum, bör ta upp och driva frågan om fackliga rättigheter och den kenyanska fackliga rörelsens rätt att själv välja sina ledare utan statlig inblandning. anser också att den i EU, FN och andra internationella sammanhang skall verka för dödsstraffets avskaffande i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. () () () () () () ()