ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02A386 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A386av ()Företagsanpassat arbetsmarknadsstöd Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om en utredning av företagsanpassat arbetsmarknadsstöd. Nulägesbeskrivning I branscher som av naturliga skäl är beroende av årstid, klimat och säsong blir variationerna i tillgången på arbetstillfällen mycket ojämn. Med nuvarande system tvingas arbetstagaren regelmässigt ut i arbetslöshet, av orsaker som vare sig arbetsgivaren eller den anställde råder över. Förslag För att tillgodose marknadens ökade krav på kunskap är det av stor vikt att reglerna ses över. Ett utmärkt tillfälle att bedriva utbildning är under de perioder då den anställde tvingas ut i arbetslöshet på grund av årstidsberoende klimatförhållanden. Vi vill därför peka på behovet av att se över möjligheterna att arbetsmarknadsmedel kan omdisponeras från arbetslöshetsförsäkring och ställas till förfogande till företagsförlagd utbildning i de fall de berörda arbetsmarknadsparterna är överens om detta. Fördelar Detta förslag medför att företagen bereds att i större möjlighet behålla anställda i en tillsvidareanställning. Vidare innebär det att medel som utbetalas till arbetslöshetsersättning i högre grad kommer till nytta för den enskilde och samhället genom högre utbildningsnivå.
mot · GP02A387 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:A387av ()Beslutanderätt i arbetsmarknadsnämnder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om beslutanderätt i kommunala arbetsmarknadsnämnder. Motivering De vid varje arbetsförmedling inrättade arbetsmarknadsnämnderna fungerar på många platser alldeles utmärkt. Det fungerar som det samarbetsorgan det ska vara. I nämnden utformar man den arbetsmarknadspolitiska verksamheten utifrån lokala förutsättningar och behov. Men i en del kommuner upplever man att intentionerna med arbetsmarknadsnämnden inte uppfylls. Inom en del arbetsförmedlingar använder man sig inte av den möjlighet som arbetsmarknadsnämnden erbjuder för den lokala arbetsmarknaden. Det behövs ett förtydligande från regeringens sida vilka rättigheter och skyldigheter man har i den lokala arbetsmarknadsnämnden så att det lokala inflytandet tas till vara på ett bättre sätt. Det är oerhört viktigt att all kompetens som finns i en kommun används för att få till stånd en så god lokal arbetsmarknad som möjligt.
mot · GP02Bo201 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo201av och ()Ungdomsbostäder Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av byggandet av ungdomsbostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om ungdomars deltagande i projektering av ungdomsbostäder. Första lyan Rätten till bostad är en av grundstenarna i samhället. Det är en rätt som vi bör slå vakt om. Dagens situation på många håll i landet är bostadsbrist. Speciellt utsatta är unga människor och studenter i storstadsområdena. I har gränsen för länge sedan passerats. Unga tvingas i praktiken bo hos föräldrarna längre än vad de egentligen vill göra på grund av svårighet att få tag i en bostad. borde tillsammans med få i uppdrag att se över byggandet av billiga och funktionella ungdomsbostäder. Tänkbara alternativ kan vara bostäder på vattnet. Ungdomar har i mångt och mycket inte samma höga krav på sin första egna bostad som man har när man är lite äldre. Det är viktigt med en samverkan mellan ungdomar och den myndighet som ansvarar för byggnadsnormer. Används unga människors innovationskraft så skulle bostadsbristen inte vara lika markant. () ()
mot · GP02Bo202 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo202av ()Expropriationslagens ersättningsreglerDokument saknas
mot · GP02Bo203 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo203av ()Lantmäteriets kartor Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att kartor från tillhandahålls myndigheter utan kostnad. Motivering Viss offentlig information sprids och utformas med hjälp av kartor. Myndigheter som på sina hemsidor på Internet önskar använda kartor från Lantmäteriet får bara göra det mot en viss kostnad. Kartorna har emellertid redan betalats med skattemedel. Om en myndighet dessutom önskar använda kartor på Internet kostar detta . En stor mängd värdefull information undanhålls härigenom från allmänheten. Kartorna har stor betydelse för allmänhet och myndighet för att ge bättre information. Som exempel kan nämnas spridning av kunskap om miljömålen. Kartor från bör därför tillhandahållas utan kostnad.
mot · GP02Bo204 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo204av ()Konflikter vid byggande av vindkraftverk Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om åtgärder för att lösa lokala konflikter vid uppförande av vindkraftverk. Konflikter vid byggande av vindkraftverk Energi från vindkraftverk måste främjas på alla sätt. Vind är ett förnyelsebart energislag och medför inga miljöpåverkande utsläpp till atmosfären. Lokala konflikter kan uppstå när vindkraftverk ska byggas. har t ex pekat på som ett lämpligt område för vindkraft i . som samhället vill satsa på vindkraft, hävdar försvaret i vissa fall att det inte går att bygga vindkraft för högt, då det äventyrar flygsäkerheten. Vikten av äganderätten och att de vindkraftverk som sätts upp byggs på ett optimalt sätt, är argument från personer som vill bygga vindkraftverk. Lägre vindkraftverk ger inte optimalt med ström till konsumenter och ägare. Därför krävs en diskussion med försvaret. Som exempel tillåter inte Försvarsmakten att det uppförs vindkraftverk högre än över havet, på en fastighet i närheten av . Verkets totalhöjd begränsas . Försvarsmakten skriver i rapporten 13 920:63105: Vid mätning mot enstaka vindkraftverk (2 st) vid Furilen kunde inget belägg hittas för att vindkraftverk skulle försvåra radarns förmåga att upptäcka flygplanet. Detta gällde oavsett om vindkraftverken var i drift eller stillastående. I skrivelsen står det senare att problemet uppstår vid större mängd vindkraftverk, dock utan att flygplanet förloras ur sikte. Försvarsmakten hänvisar till de fyra militära flygfält som finns i området (, , och Hasslösa) och vill inte kompromissa med sina egna möjligheter. Det är viktigt att tillsammans med berörda kommuner driver frågan till en snar lösning. Om vindkraftverken trots detta måste byggas till lägre höjder, måste en diskussion föras om hur kompensation kan ges till ägaren för det bortfall av ström som åsamkas.
mot · GP02Bo205 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo205av och ()Regler för bostadsbidrag Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ändrade regler för bostadsbidrag. Motivering I samband med att beslöt om förändrade regler för bostadsbidrag gjordes inkomstgränserna individuella. Detta var ett förhastat och mycket olyckligt beslut. Förändringen har visat sig få orimliga konsekvenser för många barnfamiljer där en förälder frivilligt, på grund av arbetslöshet eller studier, inte har någon förvärvsinkomst. De bestraffas genom att få lägre bostadsbidrag än vad de skulle ha fått om bägge föräldrarna bidragit till familjeinkomsten. De familjer som drabbades av sänkt bostadsbidrag på grund av detta olyckliga riksdagsbeslut kände sig mycket kränkta. Följande exempel från verkligheten visar hur galet det har blivit: En familj i landsorten med fem barn hade valt att den ena av makarna skulle vara hemma och ta hand om barnen medan de var små. Familjens disponibla inkomst låg vid tiden före regeländringen ca + bostadskostnad under socialbidragsnormen . Efter regeländringen minskade den disponibla inkomsten med genom att bostadsbidraget sänktes. Det spektakulära inträffade när, , det yngsta barnet börjat skolan. Då började den andra maken arbeta deltid . Familjens bruttoinkomst ökade då med . I och med detta fördubblades familjens bostadsbidrag. Var och en inser att detta är absurt. På grund av den individuella beräkningen av bostadsbidragsgrundande inkomst fördubblades bostadsbidraget när familjeinkomsten ökade. Det borde givetvis ha varit tvärtom. Reglerna måste ändras så att det är den samlade hushållsinkomsten som ligger till grund för bostadsbidraget. () ()
mot · GP02Bo207 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo207av de ()Detaljplanebestämmelser Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om att avskaffa kommunernas rätt att i detaljplaner precisera handelsändamålet i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivet till mitt förslag Var och kan vi läsa om hur vi som konsumenter får sämre service och högre priser om inte den fria konkurrensen fungerar. Det är därför märkligt att den socialdemokratiska regeringen envist håller fast vid möjligheten för kommunerna att i detaljplaner precisera handelsändamålet. Detta är ett exempel på ännu en helt och hållet ideologiskt motiverad återställare från den socialdemokratiska regeringen. har kommunerna fått i princip samma möjlighet att i detaljplaner precisera handelsändamålet som gällde före lagändringen 1992. I samband med beslutet om att återinföra denna rätt för kommunerna framförde flera tunga remissinstanser, till exempel och , att det är viktigt att ett långsiktigt högt konkurrenstryck upprätthålls. Det bör noteras att den socialdemokratiska regeringen i andra sammanhang inom ramen för det europeiska samarbetet betonar att konsumenterna skall få ut så mycket som möjligt av sina resurser och att det då är viktigt med en effektiv konkurrens på marknaden. Detta synsätt kan väl inte bara vara tillämpligt när det gäller att tala om för övriga hur man bör arbeta? Det måste väl för trovärdighetens skull även gälla i ? Det finns ingen anledning att tro att de svenska konsumenterna behöver kommunalpolitiskt skydd mot konkurrens, medan konsumenterna i övriga inte skulle behöva det. Min bestämda uppfattning är att det alltid är vi konsumenter som får betala när konkurrensen inte får fungera fullt ut. I en kommun eller ett område där det finns många butiker råder det en nyttig konkurrens som pressar priserna i samtliga affärer, vilket gynnar alla konsumenter. Få butiker och få valmöjligheter ger motsatt effekt och leder till högre priser. Det är inte kommunala förvaltningar och politiker som med planinstrumentet i sin hand skall avgöra dessa frågor. Professionella bedömningar och hela risktagandet görs av de enskilda människor, företag och kedjor som etablerar butiker. Till skillnad mot vad som i allmänhet råder i den offentliga sfären finns det ett samband mellan tillgång och efterfrågan. En butik som är efterfrågad och välbesökt blir kvar och utvecklas, medan den som inte drar till sig kunder måste förändras eller försvinna. På det sättet handlar det om en helt medborgarstyrd självsanering utan politiska mellanhänder. Dessa sunda ekonomiska mekanismer bör inte få manipuleras genom politiska beslut och planekonomiskt tänkande. Det faktum att det måste föreligga särskilda skäl för att en reglering ska bli aktuell gör att osäkerheten för dem som vill etablera sig ökar.
mot · GP02Bo208 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo208av de ()Taktila kartor för synskadade Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av taktila kartor för synskadade. Motivet till mitt förslag har ansvaret för försörjningen av grundläggande landskapsinformation (kartor m.m.) i sådan form, standard och aktualitet som tillgodoser angelägna samhällsbehov. Synskadade kan dock inte ta del av denna information. I uppdrag ingår inte att tillhandahålla grundläggande geografisk information i en form som är tillgänglig för synskadade personer. har ändå bedrivit viss utvecklings- och uppdragsverksamhet när det gäller taktila kartor. Men har dock inte påbörjat någon reguljär produktion av taktila kartor. Tydligen arbetas det just nu med revidering av den långsiktiga planen för samhällsinformation. Detta kan komma att innebära att verksamheten med taktila kartor lyfts fram på ett annat sätt än . Naturligtvis kan taktila kartor i så fall finansieras inom ordinarie ram och/eller med stöd av externa finansiärer. Det är viktigt för de funktionshindrades/synskadades delaktighet i samhället att de kan få geografisk information i taktil form. bör därför uppmärksamma regeringen på behovet av produktion av taktila kartor och att ansvarsfrågan för denna typ av samhällsinformation ut.
mot · GP02Bo209 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo209av de ()Återkrav av bostadsbidrag Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till sådana ändringar i berörd lagstiftning att återkrav av bostadsbidrag inte blir aktuellt i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivet till mitt förslag skall, efter att beslut om årlig taxering meddelats, göra en avstämning av de inkomster som legat till grund för preliminärt bostadsbidrag och bestämma ett slutligt bidrag. Det som då kan inträffa är att personer som på papperet vid försäljning av fastighet fått en reavinst, men i verkligheten inte fått tillgång till några nya pengar på grund av till exempel skuld hos kronofogdemyndigheten, tvingas betala tillbaka bostadsbidraget. Detta sker trots att det finns fördelningsprotokoll från kronofogdemyndigheten, där det klart framgår att personen i fråga gått lottlös ur affären. Det framstår som mycket märkligt att ingen hänsyn tas till faktiska förhållanden. Om lagen nu är så trubbigt skriven måste en ändring komma till stånd. I ett frågesvar till mig har statsrådet sagt att regeringen inte har för avsikt att föreslå några lagändringar med anledning av det problem jag beskriver. Jag anser att det inte kan ha varit lagstiftarens intention att man vid återkrav av bostadsbidrag inte skall ta hänsyn till faktiska omständigheter och de verkliga ekonomiska förhållandena för bidragstagarna.
mot · GP02Bo210 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo210av de ()Servicezoner Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att möjligheten att införa kommunala servicezoner bör utredas. Motivet till mitt förslag Vi är alla olika och gör olika prioriteringar av vad som är viktigt i olika skeden av livet. Möjligheten att få bygga och bo efter individuella önskemål inskränks alltför ofta av kommunalpolitikernas möjlighet att inte detaljplanelägga områden. Detta innebär i sin tur att inga bygglov kan beviljas och är därför en effektiv metod för kommunalpolitikerna att styra var medborgarna skall bygga och bo. Det finns ofta önskemål om att kunna bosätta sig i till exempel storstadskommunernas glesbygder. Många vill bygga till sin sommarstuga för att kunna bosätta sig där permanent. Motiveringen från de kommunalpolitiker som nekar bosättning eller utbyggnad av befintlig sommarstuga är att det blir så dyrt att bygga ut den kommunala servicen i området, till exempel skola, skolskjutsar, barn- och äldreomsorg. Kommunerna framför ofta även att dyra lösningar för anslutning till vatten och avlopp är nödvändiga. I många av dessa avseenden är det stelbenta lagstiftningskrav som låser kommunens handlande. I de flesta sammanhang går det naturligtvis att hitta lösningar som är bra för både den enskilde medborgaren och kommunen. Ett sätt att i princip låta medborgarna bygga och bo mer fritt än är att man tillåts dela in kommunen i servicezoner. Kommunens ansvar för olika samhällsåtaganden skulle tillåtas variera mellan olika zoner. Då har alla parter redan från början klart för sig vad som gäller beträffande kommunens serviceskyldigheter och åtaganden. Om medborgare med denna vetskap väljer att bosätta sig i en zon med en lägre servicegrad prioriterar han/hon till exempel närheten till naturen och avskildhet framför en fullödig service. Förutsättningarna för att införa möjligheten till kommunala beslut om servicezoner enligt denna modell bör utredas. En viktig del av en sådan utredning är att klarlägga vilka lagändringar som behöver göras i till exempel kommunallagen, socialtjänstlagen och skollagen. En utredning får naturligtvis väga för- och nackdelar mot varandra. Utgångspunkten skall dock vara att öka medborgarnas valfrihet i boendet.
mot · GP02Bo212 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo212av m.fl. (m, kd, c, fp)Bosparande Förslag till riksdagsbeslut beslutar om sådan lagstiftning som möjliggör slutna bosparkassor i enlighet med vad som anförs i motionen. Slutna bosparkassor Bostaden är av stor betydelse för människors trygghet och välbefinnande. Det är viktigt att enskilda ges möjlighet att välja en bostad som passar den egna livssituationen. För många människor är det en trygghet att äga sin bostad. Ägandet ger möjlighet att förutse boendekostnaderna och större frihet att bestämma om och ta ansvar för sin bostad. Ägandet kan också utgöra en ekonomisk trygghet när man går i pension. För de allra flesta är en bostadsaffär den största ekonomiska investeringen i livet. En möjlighet för den enskilde att öka kapitalinsatsen vid bostadsköpet minskar beroendet av ränteläget, nu och . Dessutom sänks de löpande boendekostnaderna och medför därmed en större ekonomisk trygghet. Vi menar att möjligheterna att spara till en egen bostad måste vara goda. En ökad kapitalinsats stabiliserar bostadsmarknaden eftersom den minskar människors beroende av fluktuerande räntesatser och det allmänna konjunkturläget. Detta kan i sig bidra till en stabilisering av det allmänna samhällsekonomiska läget. Något särskilt investeringsbidrag förordas inte för att stimulera sparandet. Vi anser inte att bosparandet skall premieras framför annat sparande, utan ske på marknadens villkor. Vi skall dock verka för att möjliggöra att alla goda sparformer ges möjligheter att växa fram. Slutna bosparkassor kan vara ett sätt att bospara, och förslag har tagits fram av Bofrämjandet. Genom att möjliggöra sådana bosparkassor ökas konkurrensen till gagn för konsumenterna. Effekterna för bospararen av att bospara i slutna bosparkassor ligger främst i att möjliggöra en totalfinansiering vid bostadsförvärv. Totalfinansieringen består dels i en lånerätt, dels i möjligheterna till rimlig lånefinansiering av framför allt ett topplån till goda villkor. Sparande av en egen kapitalinsats leder till en lägre skuldsättningsgrad, vilket bidrar till lägre ränteutgifter och ökad ekonomisk stabilitet för hushållen efter bostadsförvärvet. Lagen bör anpassas så att slutna bosparkassor kan bli verklighet. Det ankommer på utskottet att utforma erforderlig lagtext. () () () () () () () ()
mot · GP02Bo213 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo213av och ()Detaljplanebestämmelser Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av goda etableringsmöjligheter, väl fungerande konkurrens samt snabb myndighetshantering. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handelsändamålet i detaljplan. Motiv för våra förslag Väl fungerande konkurrens är ett avgörande villkor för en fungerande marknad och låga priser. Dessa förhållanden gäller även inom livsmedelshandeln. Kommunerna har möjlighet att via detaljplan reglera var och vilken handel som skall få förekomma i kommunen. Det ger kommuner rätt att förbjuda handel i industriområden med lägre hyreskostnader, vilket försvårar etableringen för framför allt nya aktörer, främst inom lågprishandeln. Sammantaget leder detta till sämre konkurrens och dyrare varor för oss konsumenter. Ett exempel på politiskt stoppad etablering är City Gross i . Etableringen stoppades av miljöministern och . Departementet upphävde betänketid kommuns och i beslut att tillåta att etablera en s.k. City . Orsaken tycks vara att en attraktiv butik leder till alltför stor trafik till och från butiken. Det är viktigt med goda villkor för handeln. En god miljö för handel innefattar goda etableringsmöjligheter, väl fungerande konkurrens samt, inte minst, snabb handläggning från berörda myndigheters sida. Dåliga villkor för handeln drabbar i slutändan konsumenterna i form av sämre service och högre priser. I slutpriset på en handelsvara för konsumenten återfinns en betydande del som utgör handelns kostnader för sin hantering. För att hålla prisnivån så låg som möjligt för konsumenten krävs att varje kostnadspost kan hållas nere. En betydande del i detta påslag utgörs av fastighets- och personalkostnader. En välbelägen och logistiskt rätt utformad butikslokal är därför av största vikt för att kunna erbjuda konsumenterna attraktiva priser. Konkurrensen inom handeln bör därför underlättas, inte begränsas. Konsumenternas möjlighet att genom egna val styra handelns utveckling bör stärkas, inte försvagas. Kommunernas rätt att reglera handelsändamålet i detaljplan bör därför avskaffas. () ()
mot · GP02Bo214 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo214av ()Förvärv av jord- och skogsbruksfastigheter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om jordförvärvslagens begränsningar vad gäller juridiska personers rätt att förvärva jord- och skogsbruksföretag. Motivering Enligt jordförvärvslagen (1979:230) krävs i vissa fall tillstånd för förvärv av lantbruksegendom. I 5 § uppställs bl a särskilda krav för att juridiska personer skall få tillstånd att förvärva jord- och skogsbruksfastigheter. Juridisk person får lämnas förvärvstillstånd endast om förvärvaren avstår eller kan antas komma att avstå egendom som är av betydelse för jordbrukets eller skogsbrukets rationalisering och i storlek eller värde ungefär motsvarar den egendom som avses med förvärvet, förvärvet medför att egendom som redan tillhör förvärvaren blir mer ändamålsenlig, egendomen är avsedd för annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk, annat särskilt skäl föreligger. Till skillnad från vad som gäller för andra näringsgrenar innebär dessa inskränkningar av rätten för juridisk person att förvärva jord- och skogsbruksfastigheter att jord- och skogsbrukares möjlighet att välja lämpligaste företagsform begränsas. Framför allt för företag med omfattande finansieringsbehov vid investeringar, förvärv eller vid generationsväxling medför detta påtagliga nackdelar. Jag anser att bestämmelserna bör ändras, så att valet av företagsform för jord- och skogsbruksföretag inte begränsas genom särskilda bestämmelser i jordförvärvslagen.
mot · GP02Bo218 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo218av och ()Statligt ansvar för stranderosion Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att utse SGI och som ansvariga myndigheter vid stranderosion. Motivering Stranderosion är ett stort problem utmed de skånska och halländska kusterna. I har stora delar av den vackra stranden försvunnit, vilket inneburit att tvingats fylla upp stranden med ny sand som kostat kommunen . Det kan inte vara rätt och riktigt att kommunernas knappa resurser skall gå till sådana ändamål, särskilt när pengarna behövs till dagisverksamhet, skolor och inte minst äldreomsorgen. Att motverka stranderosion och återställa kraftigt erosionsskadade stränder kan i många fall vara en övermäktig uppgift för en enskild kommuns ekonomi. En utredning genomfördes på uppdrag av regeringen för att finna lösningar och ett samordningsansvar på myndighetsnivå. Dessvärre har inte regeringen kommit med något förslag till . I har staten ansvaret för kusterosionen för att kunna bevara land och skydda kusten. Så bör även förfara. Viktigt är då att öronmärka medel, så att anslag inte bara försvinner i en myndighets allmänna budget. Utredningens förslag till ansvarig myndighet är (). Även med sin erfarenhet borde ingå som samordningspartner såsom utredningen antyder. () ()