ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02So230 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So230av och ()Patientkostnad avseende medicinsk service Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om patientkostnad avseende medicinsk service. Motivering I sjukvården behövs medicinsk service av olika slag. Dit räknas röntgenundersökningar, laboratorieundersökningar såsom blodanalyser, vävnadsanalyser, isotopundersökningar och fysiologiska funktionsundersökningar, som läkaren kan behöva ordinera för att fastställa en diagnos/sjukdom. För dessa undersökningar uttages inga patientavgifter under förutsättning att patienten söker läkare, som är offentliganställd, har vårdavtal eller är ansluten till den nationella taxan. Vilka läkare som är offentligt finansierade bestäms av huvudmannen, inte patienten. Skulle patienten söka annan specialistkompetent läkare, som inte omfattas av offentlig finansiering, så måste patienten betala kostnaden för dessa undersökningar fullt ut, om läkaren anser sig behöva detta stöd för sin diagnos. Detta betyder alltså att patienten får betala kostnaden i sin helhet utan subvention av skattemedel. För att undvika denna kostnad för patienten måste läkaren i så fall remittera patienten till annan läkare, som omfattas av den offentliga finansieringen. Denne kan i sin tur sedan ordinera undersökningarna utan avgift för patienten. Är detta rimligt? Vi anser inte detta. Den medicinska servicen finansieras ju i sin helhet via skattsedeln, även med den skatt de betalar som söker läkare utanför den offentliga finansieringen. Det vore då rimligt att dessa patienter också borde få rättighet till dessa undersökningar utan att betala kostnaden en gång till. De har ju redan, som sagt, betalat den via sin skattsedel. Därför borde kostnaden för denna medicinska service inte vara knuten till om läkaren omfattas av offentlig finansiering eller inte. Kostnader enligt ovan, som ordineras på grund av sjukdom, av legitimerad specialistkompetent läkare, bör alltså vara avgiftsfri för patienten, då kostnaderna för dessa redan skall vara finansierad i sin helhet via erlagd skatt. Detta skulle öka dels valfriheten för patienten, dels även etableringsmöjligheterna för läkaren. Detta skulle öka mångfalden. () ()
mot · GP02So231 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So231av och ()Svenska socialarbetare i Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statlig finansiering av svenska socialarbetare i . Motivering har haft två socialarbetare i . Anledningen till att tjänsterna inrättades var liberala syn på narkotikaanvändning. Tillgången på narkotika gjorde att framför allt ungdomar från hela sökte sig till och då särskilt till , en omstridd stadsdel som för övrigt firade . Narkotikahandel och riskmiljöerna har en vidare geografisk spridning än när socialarbetartjänsterna inrättades. räknar man med att ca 60 haschklubbar finns runt om i . Målgruppen har förändrats från att inledningsvis huvudsakligen ha omfattat ungdomar som av nyfikenhet på droger sökt sig till , till att omfatta alla ålderskategorier med ett starkt inslag av människor med psykiska funktionshinder i kombination med missbruk. Det är en väl fungerande verksamhet som ständigt ökat sin arbetsvolym. Genom att de svenska socialarbetarna inte har en myndighetsutövande roll underlättas möjligheten att långsiktigt bedriva ett motivationsarbete oavsett om personen det gäller avser att återvända till eller vill förändra sina förhållanden i . Verksamheten är väl känd bland såväl svenskar som befinner sig i som bland svenska och danska myndigheter och danska frivillighetsorganisationer. Arbetet bygger på att socialarbetarna finns på plats och långsiktigt kan bedriva ett motivationsarbete. De svenska socialarbetarna har varit anställda av enligt utlandsavtal. Därefter har stått som arbetsgivare. Verksamheten har dock fortsatt finansierats av . I samband med att medel beviljades aviserade att detta var ett slutanslag. har därför Malmös stad tvingats ta hela kostnaden. Statistik visar emellertid att detta inte enbart är ett lokalt problem. En stor del av klientkontakterna avser personer som kommer från andra delar av . Det kan därför ifrågasättas om finansieringen av verksamheten i inte borde ske med statliga medel i stället för att enbart belasta och skånska skattebetalare. Besök (klienter på kontoret) 1997 213 1998 523 1999 806 2000 1153 Hemhörighet av totalt 1 664 klientkontakter 457 189 203 41 143 175 Okänd/DK 456 Regeringen har i stolta ordalag uttalat: skall vi försöka skapa ett narkotikafritt . Vi skall börja där utmaningen är störst. Vårt mål är att skapa ett narkotikafritt . En regeringskonferens om narkotikasituationen i är planerad . Verksamheten i är en viktig del för att uppnå detta uttalade mål och bör därför ses som ett nationellt projekt och med nationell finansiering. () ()
mot · GP02So232 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So232av ()Förebyggande åtgärder för att minska antalet aborter Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förebyggande åtgärder för att minska antalet aborter. Motivering genomfördes i cirka 31 000 aborter. Det är fler än året innan. De ökar mest i , , , , , och . Största ökningen sker bland 1516-åringar. Detta är uppgifter hämtade från tidningen . Detta är alarmerande siffror eftersom det finns alternativ till aborter, och aborter måste vara den absolut sista utvägen vid en icke önskvärd graviditet. Samhället måste arbeta än mer med upplysning och information samt aktivt bidra med stöd till de unga kvinnorna som väljer att fullfölja sin graviditet. Unga kvinnor får gratis p-piller. Det finns också s.k. dagen-efter-piller. Många som oroas för att de är med barn får det nya dagen-efter-pillret utan kostnad på de flesta ungdoms- och barnmorskemottagningar, men det finns inga enhetliga regler kring preparatet. Olika regler gäller vid olika landsting, och olika regler tillämpas vid ungdomsmottagningarna. Det är inte bra. Varje enskild ung kvinna måste kunna få likvärdig hjälp och lika råd i vårt land. Därför vill jag i denna motion föra fram kravet att arbetet med rådgivning och information om hur samhället kan hjälpa unga kvinnor att fullfölja en graviditet måste prioriteras. Olika läkemedel som hindrar oönskade graviditeter måste ges likartade regler i hela landet. Det är en besparing, sett med både mänskliga och ekonomiska ögon, att förhindra aborter.
mot · GP02So234 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So234av de ()Patients rätt till läkarutlåtande Förslag till riksdagsbeslut beslutar att 10 § patientjournallagen skall ges följande lydelse: Den som enligt 9 § är skyldig att föra patientjournal skall på begäran av patient utfärda intyg om vården samt utfärda intyg och utlåtande som behövs för att bedöma rätten till ersättning enligt lagen om allmän försäkring eller annan jämförbar ekonomisk förmån i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivet till mitt förslag finns det ingen skyldighet för en läkare att på begäran av en patient utfärda läkarutlåtande/läkarintyg som skall styrka rätten till ersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring eller annan jämförbar ekonomisk förmån. var inne på att göra det möjligt för patienten att kunna begära intyg och utlåtanden, men någon ändring i patientjournallagen har trots detta ännu inte skett. I många ärenden som handlägger ankommer det på den enskilde att styrka att han eller hon är berättigad till den ersättning som söks. har svårigheter att få in det underlag som krävs för att kunna ta ställning till rätt ersättning. Detta gör att handläggningstiderna blir längre, vilket givetvis är till nackdel för den enskilde. Det finns därför skäl att införa en skyldighet för den som enligt 9 § patientjournallagen är skyldig att föra journal att på begäran av patient utfärda läkarintyg och läkarutlåtande som behövs för att bedöma rätten till ersättning enligt lagen om allmän försäkring eller annan jämförbar ekonomisk förmån.
mot · GP02So235 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So235av de ()kommun och vistelsebegreppet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens ansvar för personer som ankommer till StockholmArlanda flygplats och som blir föremål för åtgärd enligt socialtjänstlagen, lagen om vård av unga och lagen om vård av missbrukare. Motivet till mitt förslag I socialtjänstlagen regleras att en person har rätt att vid behov få hjälp och bistånd från den kommun där personen vistas för tillfället. I de allra flesta fall utgör detta inget problem. Men det finns fall där dagens regler skapar en orimlig situation. Jag tänker då på StockholmArlanda flygplats och dess värdkommun . En person som kommer till och behöver hjälp blir kommuns ansvar. Det finns ärenden som kostar kommun i form av LVU-placeringar och där enda kopplingen till kommunen har varit att personerna landat tidigare. I och med att får allt fler direktlinjer med utlandet ökar problemet, vilket också ansvariga tjänstemän och politiker i kommunen bekräftar. StockholmArlanda är en nationell angelägenhet, och det vore därför naturligt att staten tar ett finansiellt ansvar genom ett avtal med kommun för personer som blir föremål för insatser enligt socialtjänstlagen, lagen om vård av unga (LVU) och lagen om vård av missbrukare (LVM) och som inte är folkbokförda i kommunen. har kommunen och ett avtal rörande räddningstjänsten, eftersom kommunen måste ha en oproportionerligt stor räddningsstyrka på grund av . Samma typ av avtal bör kunna ingås för ärenden enligt socialtjänstlagen, LVU och LVM. Jag utgår från att utskottet numera har en uppfattning i frågan och tar ställning till den särskilda problematik som gäller för kommun.
mot · GP02So236 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So236av ()Forskning om sklerodermi Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning på den reumatologiska sjukdomen sklerodermi. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta professurer i reumatologi vid universitetssjukhusen. En reumatologisk sjukdom Sklerodermi är en ovanlig bindvävssjukdom som har fått sitt namn av latinets ord för hård hud. Det är en immunförsvarssjukdom och sorterar under de reumatologiska sjukdomarna. Vid sklerodermi uppträder tre olika rubbningar. Ett förändrat immunförsvar ger upphov till autoantikroppar, en förändring av de små blodkärlen leder till att blodcirkulationen försvåras och en ökad bindvävsbildning uppträder i hud och inre organ. Bindväven i de inre organen och i huden drabbas. Förändringen i blodcirkulationen leder till en ökad köldkänslighet i händer och fötter, ett sk. Raynaudfenomen. Led- och muskelvärk, trötthet och ögon- och muntorrhet är några av symtomen. Diagnosen bör ställas så tidigt, som möjligt för att behandling av de inre organen skall komma igång snabbt. Symptomen uppträder oftast först efter att påverkan har pågått . Forskning saknas Det finns ingen behandling som botar sjukdomen, men inflammationsdämpande läkemedel används. En ökad forskning behövs för att om möjligt få fram behandlingsformer som botar eller minskar besvären av sjukdomen. Sklerodermi är troligen underdiagnostiserad. Sjukdomen är dåligt känd hos allmänheten, men även inom sjukvården i allmänhet är bristen på kännedom om sjukdomen markant. Brist på reumatologer Det råder nu brist på utbildade reumatologer. Detta måste åtgärdas. En åtgärd vore att inrätta fler professurer i reumatologi vid universitetssjukhusen, vilket skulle kunna medverka till att bristen på reumatologer minskas.
mot · GP02So237 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So237av och ()Manlig omskärelse Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbud mot icke-medicinsk omskärelse av pojkar. Motivering fattade beslut angående regeringens proposition 2000/01:81 Omskärelse av pojkar, där en reglering beslutades avseende vem som har rätt att utföra omskärelse och att det skall ske med hjälp av adekvat smärtlindring. I lagen står också: Pojkens inställning till ingreppet skall så långt det är möjligt klarläggas. Ett ingrepp får inte utföras mot en pojkes vilja. Lagen ger alltså uttryck för att barnet skall ha ett visst inflytande över om han vill bli omskuren eller ej. Men denna regel kan bara bli aktuellt om omskärelsen sker vid en viss ålder, ej när barnet är nyfött. En nyfödd pojke har av naturliga skäl inga som helst möjligheter att kunna uttrycka någon viljeyttring i frågan om omskärelse. Vi menar att den gällande lagstiftningen kränker barnens rättigheter så som de formuleras i 19 §. Där stadgas att alla lagstiftningsåtgärder skall vidtas för att skydda barn mot alla former av psykiskt eller fysiskt våld, skada eller övergrepp. Enligt denna konvention skall hänsyn tas till etniska och kulturella betingelser. Vi menar dock att ett så allvarligt ingrepp aldrig kan försvaras med hänvisning till kultur eller religion. Barnets bästa bör alltid vara utgångspunkten för lagstiftningen, och i detta fall är det därför naturligt att inte tillåta icke-medicinsk omskärelse för minderåriga pojkar. Om en pojke vill låta sig omskäras skall han naturligtvis få göra det, efter det att han uppnått myndig ålder. Som försvar för att tillåta manlig omskärelse har anförts att ett förbud skulle vara ett slag i luften och att verksamheten då ändå skulle ske, fast i det fördolda. Detta är ett reellt problem, och ett förbud skulle troligtvis inte avskräcka alla som vill låta sina söner omskäras. Men att hävda att ett förbud i lagen om omskärelse av pojkar inte till fullo skulle efterlevas är inget trovärdigt argument. Med det resonemanget skulle mycket av svensk lagstiftning ogiltigförklaras. () ()
mot · GP02So238 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So238av och ()Legitimering av dietister Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om legitimering av dietister. Motivering Vid fysisk sjukdom är näringsproblem mycket vanliga. Bland de äldre lider en av tre av undernäring. Hälften i åldersgruppen ligger i riskzonen för undernäring. ökar andelen överviktiga i befolkningen som helhet, och i spåren följer diabetes, högt blodtryck, ledproblem och andra så kallade välfärdssjukdomar. Allergier, övervikt, bulimi och anorexi är exempel på näringsrelaterade problem bland barn och ungdomar. Vart fjärde barn beräknas ha reagerat mot något födoämne, och av alla barn utvecklar allergi mot mat. Forskning visar att effektiv näringsterapi är en viktig del av den totala medicinska behandlingen. Även har uppmärksammat att det finns problem. I SoS 2000:11, Näringsproblem i vård och omsorg, prevention och behandling, framhålls att det brister i ansvarsfördelningen när det gäller näringsbehandling inom vården. Detta är djupt olyckligt och leder lätt till allvarliga konsekvenser då näringsproblem tenderar att falla mellan stolarna. Patientens medicinska säkerhet äventyras därmed och risken ökar för försämrat tillstånd, i värsta fall med dödlig utgång. Den medicintekniska utvecklingen går snabbt framåt och behandling förfinas ständigt. Inom näringsområdet sker också en snabb utveckling med nya terapimöjligheter som i sin tur kräver en specialistbedömning för ordination av rätt näringspreparat. Dietisten har den kompetens som krävs för att inte riskera felordination och för att insatt behandling följs upp och utvärderas på rätt sätt. Det finns cirka 1000 dietister i . Yrkesexamen erhålls efter 120 poäng, men grundutbildningen kommer att erbjuda ytterligare 40 poäng och därmed leda till magisterexamen och ge forskarbehörighet. erhölls i kraft av yrkesexamen rätt till skyddad yrkestitel, vilket innebär en kvalitetssäkring för patienten i samband med kost- och näringsbehandling. Vi anser att rätt till skyddad yrkstitel för dietister bör utökas med legitimering för denna yrkeskår. Därmed skulle denna yrkeskategori ställas under tillsyn. Dietistens viktiga arbete innefattar såväl utredning, bestämning av nutritionsdiagnos, behandling, utvärdering och uppföljning som förskrivning av olika näringspreparat och intygsrätt till olika myndigheter. En korrekt näringsbehandling resulterar i att den totala medicinska behandlingen förbättras och vårdtiden kan minska. Snabbare tillfrisknande och förbättrad livskvalitet är bra för patienten. Dessutom minskar arbetsbelastningen på läkare, sjuksköterskor och övriga i vårdteamet. Det finns alltså många områden där dietistens speciella kompetens är avgörande för patientens hälsa och säkerhet. Att legitimera dietistyrket leder till ökad patientsäkerhet och ökad kvalitet i den medicinska vården. () ()
mot · GP02So244 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So244av ()Skadliga ljudnivåer Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentliga lokaler. Tinnitus är en evig plåga drabbas flera människor av hörselskador i miljöer med för höga ljudnivåer. Konserter, diskotek, bio, gym, , motorsport och smällare är exempel på några sådana aktiviteter. Ca 1,5 miljoner svenskar har någon form av tinnitus. 50 000 svenskar har mycket svår tinnitus, som stör deras dagliga liv allvarligt. Siffrorna är hämtade från . Musik med höga ljudnivåer Musiken på diskotek och popkonserter framförs vid höga ljudnivåer. Tekniken för högtalaranläggningen har utvecklats så att mycket höga ljudnivåer kan framföras utan att musiken låter sprucken och oren. Flera studier har visat att ljudnivån höjs successivt vid en konsert eller en diskotekafton. Ljudnivåerna vid konserter och på diskotek är så höga att det finns risk för tillfälliga och permanenta hörselnedsättningar eller öronsus (tinnitus) hos åhörarna. Barn utgör en särskild riskgrupp. Hos vuxna innebär resonansen i hörselgången normalt att ljud får en maximal förstärkning vid . Barn har kortare och smalare hörselgång. Detta kan innebära att den maximala förstärkningen sker högre upp i diskantområdet, där ljudet orsakar skada. Utvecklad teknik finns för att få goda ljudupplevelser utan att höja ljudnivån till skadliga nivåer. I kommunerna försöker man få ned de skadliga nivåerna. Bl.a. så har man i arbetat med att få ned de skadliga ljudnivåerna på diskotek och vid konserter. har därvid infört en policy, där ingen åhörare skall utsättas för högre ljudnivå än (A) vid evenemang i kommunens lokaler. Vid arrangemang som inte drivs i kommunens regi kan man inte reglera ljudnivån genom ovanstående policy. Det finns ingen möjlighet att i de lokala föreskrifterna, för att skydda människors hälsa och miljön, ange högsta tillåtna värde för inomhusbuller i offentliga och allmänna lokaler. En möjlighet att införa generella föreskrifter för att begränsa ljudnivåer i offentliga lokaler, i linje med intentioner, bör göras. Regeringen bör ges tillkänna att en nationell lag med fastställda gränsvärden för ljudnivåer i offentliga lokaler bör införas.
mot · GP02So246 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:So246av ()Bilstödet Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av bilstödsförordningen. Motiv för mitt förslag Regeringen har i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken sagt att man avser återkomma i frågan om bilstöd. , i budgetpropositionen för , förklarade regeringen att frågan om bilstödsförordningen var under beredning i . I förra årets budgetproposition, för , fanns inga indikationer på att frågan beretts. I årets budgetproposition, för , konstaterar regeringen att det kan finnas behov av regelförändringar och att regeringen avser att återkomma med frågan. Angelägna förslag gällande reformering och förbättring av bilstödsförordningen saknas helt i regeringens proposition. Denna för många med funktionshinder viktiga fråga skjuts detta år framåt i tiden. Bilstödsreformen som beslutades har för många funktionshindrade inneburit ökad valfrihet, ökat oberoende och förbättrad livskvalitet. Genom bilstödet har möjligheterna att kunna leva ett aktivt, självständigt och oberoende liv förbättrats. nedbringas kostnaderna för färdtjänsten. Demokratiskt och samhällsekonomiskt ger bilstödet en vinst såväl för individen som för samhället. På några punkter är det dock angeläget att en förbättring och reformering av reglerna för bilstödet görs. Bilstödsberättigade får hjälp med att finansiera ett bilköp genom ett grundbidrag som är lika för alla, oberoende av den sökandes behov. Utöver det kan man söka ett inkomstrelaterat bidrag. Dessutom har man rätt till ett anpassningsbidrag för kostnader i samband med att bilen förses med olika specialutrustningar som kompenserar funktionsnedsättningen. Dagens bilstödsregler med ett anskaffningsbidrag som är lika för alla skapar problem för vissa personer som, beroende på sitt funktionshinder, har behov av inköp av ett större fordon. De funktionshindrade som måste kunna ta sig in i fordonet sittande i sin rullstol eller permobil för att kunna köra och därför har behov av ett större och dyrare fordon bör få möjligheter att få del av fördelarna med bilstödet. Reglerna för bilstödet bör ändras så att stödet vid behovsprövningen även beräknas med hänsyn till merkostnaderna för inköp av en större bil av s.k. van-typ. Det finns dessutom skäl att se över bilstödet avseende bidragsnivån i linje med de slutsatser och förslag som gjorde i sin översyn av bilstödet 1999.