ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GP02T241 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T241av och ()Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om privatisering av . Motivering Trots att genomfört en rad avregleringar är fortfarande en stor del av den svenska ekonomin skyddad från konkurrens. Som exempel kan nämnas Systembolaget, och Apoteksbolaget. Ändå är konsumenternaskattebetalarna de största vinnarna då monopol avskaffas. Flera studier visar också att när offentliga verksamheter utsätts för konkurrens förbättras kvaliteten, även hos de offentliga leverantörerna. Även i branscher där en avreglering har skett lever i många fall ojämlikheter kvar. vars verksamhet har utsatts för konkurrens kan ändå ha kvar gamla fördelar som gör det svårt för konkurrenter att få fäste på marknaden. De offentliga företagen har i vissa fall fortfarande kvar kontrollen över infrastrukturen, de får t.ex. mer fördelaktiga lånevillkor, kommunala garantier och de kan också ha fördel i att gamla attityder lever kvar. Konsumenterna kan vara obenägna att byta leverantör, eftersom man inte känner till alternativen. En stor del av de statliga företagen bidrar därmed till en snedvridning av marknaden, konstaterar exempelvis Statskontoret. blev kontrollbesiktningen obligatorisk i . Företaget är ett aktiebolag där staten äger av aktierna. Övriga aktier ägs av bilförsäkringsföretagen och olika intresseorganisationer inom motorbranschen. verksamhet omfattar inte bara den årliga kontrollbesiktningen, man satsar i allt större utsträckning på utveckling av diverse servicetjänster. är just ett exempel på ett offentligt dominerat företag som har kvar gamla fördelar och därmed bedriver osund konkurrens. Det finns ingen anledning att staten skall stå kvar som ägare i . Vi anser att kontrollbesiktning kan utföras av andra auktoriserade företag enligt de regler som gäller för . () ()
mot · GP02T242 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T242av m.fl. (s)Lokalisering av ny enhet för incidentrapportering inom IT-området till Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalisering av en enhet för incidenthantering inom IT-området till . Motivering tillhör de kommuner som drabbats hårdast av de förändringar som skett inom försvaret . Regeringen föreslog därför särskilda åtgärder i i den skrivelse som tillställdes i anslutning till försvarsbeslutet. Bland föreslagna åtgärder i fanns lokaliseringen av cirka 150 statliga arbetstillfällen till kommunen. Kommunen har därefter, i nära samverkan med , genomfört en ingående analys av de långsiktiga utvecklingsmöjligheterna i . Avsikten har varit att ny verksamhet och särskilda statliga insatser i kommunen skall bidra till att stärka utvecklingen i regionen. Bland de åtgärder, som redan påbörjats inom ramen för omställningsprogrammet, finns medfinansiering av projektutvecklingen av ett nationellt centrum för intelligenta räddningssystem, liksom ett nationellt formningscentrum och vissa andra åtgärder med syfte att bredda arbetsmarknad. Dessa har väckt stort nationellt intresse. Av analyserna framgår att har många konkurrensfördelar. Kommunen är väl belägen längs och i stråket mellan och . Den ligger inte mer än 4,55,5 mil från de båda universiteten i och och har etablerat ett nära samarbete med i olika utvecklingsfrågor. Kommunen kännetecknas av en hög utbildningsnivå med mycket hög teknisk kompetens. I regionen finns gott om bostäder till rimliga kostnader, ett rikt kulturliv och förutsättningar för god livsmiljö. har de stora nedskärningarna inom försvarsmaterielindustrin bidragit till att kommunen minskat sin befolkning markant och har ett stort behov av ersättningsjobb. Det gör att frågan om nya statliga jobb måste ges hög prioritet. En statlig verksamhet, som ligger väl i linje med profilen i kommun, är den enhet för rapportering av IT-incidenter som föreslås inrättad inom . Enheten innehåller kvalificerade jobb inom IT-sektorn. Den bör lokaliseras till en ort med goda möjligheter till samverkan med universitet. Den förutsättningen uppfylls mycket väl i som har nära samarbete med universiteten både i och . Statliga jobb är ett värdefullt tillskott till de många insatser som genomförs i . Vi föreslår att uttalar att verksamheten vid den planerade enheten lokaliseras till som ett led i att tillföra kommunen 150 nya statliga jobb. () () () ()
mot · GP02T243 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T243av ()Förbud mot tomgångskörning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om införande av ett nationellt förbud mot tomgångskörning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade möjligheter att beivra överträdelser av tomgångsförbudet. Motivering Genom kommunala beslut är det vanligt att det finns förbud mot att köra fordonsmotorer på tomgång, i de flesta fall tidsbegränsat till en minut. Diskussioner har förekommit om det berättigade i sådana förbud och denna ganska tekniska fråga behandlas i ett antal kommunala organ. Det är dock uppenbart att miljöskälen fortfarande överväger för att ha ett tomgångsförbud. Om tekniska skäl skulle överväga för en ändring är det lämpligt att sådana utredningar görs och beslut fattas på statlig nivå. Det är vidare praktiskt för en bilförare att tomgångsbesluten görs generella över hela landet, så att föraren inte skall behöva hålla sig informerad om besluten i den aktuella kommunen. Därför bör lagstiftningen ändras så att nationellt beslut reglerar frågan om tomgångskörning. Gällande förbud efterlevs ibland dåligt på grund av att det är svårt att beivra då en bil står på tomgång utan förare i bilen. Reglerna bör ändras så att överträdelser i praktiken lättare kan beivras. Lämpligt är då att införa ägaransvar på liknande sätt som vid felparkering. Det bör också övervägas vilken roll de kommunala trafikvakterna skall ha i sammanhanget.
mot · GP02T246 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T246av ()Konkurrensneutrala avgifter för färd över Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag om att avgifterna för järnvägen över och sjöfarten skall vara konkurrensneutrala. begär att regeringen lägger fram förslag om att farledsavgifterna skall sättas efter principen att kostnaden för infrastrukturen skall betalas där den uppstår. Farledsavgifter Utformningen av den avgift som rederierna skall betala till för att utnyttja farlederna innebär en extra kostnad för exportindustrin i allmänhet och för den regionala skånska industrin i synnerhet. Bakgrunden är att farledsavgifterna i de svenska farvattnen i stort är desamma oavsett vilken hamn ett fartyg anlöper. kostnader för exempelvis farlederna längs samt i och är betydligt högre än i södra och . och riksdag, såväl som EU, har uttalat principen att kostnaden för infrastrukturen skall betalas där den uppstår. Om den principen tillämpas på farlederna i skulle avgiften vara per ton (1,). är den i stället per ton. Då hälften av det svenska exportvärdet går via färjor från de fyra stora Skånehamnarna innebär dagens farledsavgifter en extra beskattning av exportindustrin på . Dessutom innebär avgifternas konstruktion en försämrad konkurrenssituation för hamnarna i förhållande till järnvägen över . Priset för att frakta gods över är per heltåg motsvarande ca /ton. Dessa extra pålagor på sjöfarten som tas ut i de skånska hamnarna innebär att konkurrenssituationen påtagligt försämras. Den del av farledsavgiften som är regionalpolitiskt stöd snedvrider konkurrensen högst reellt. Skall regionalpolitiska satsningar göras bör det i så fall ske över statsbudgeten. Avgifterna för godstransporter med järnväg över och godstransporter via färjor i de skånska hamnarna bör vara konkurrensneutrala och ske på lika villkor. Gotab, 2001 ()
mot · GP02T247 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T247av och ()Båttransporterna på Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fartygstransporter på samt framtida utbyggnad av . Motivering Båttransporterna på är av stor betydelse för företagsamheten, arbetsplatserna och samhällsservicen i hamnarna runt . och Vänersjöfarten måste ges de stöd som framgår av ambassadör . Det är viktigt att infrastrukturpropositionen inte glömmer bort Vänertrafiken och att dess konkurrenskraft gentemot lastbil och järnväg förbättras. Förbilligande åtgärder via beträffande lotsavgifter, sluss samt hamnavgifter måste anges i en konkurrensneutral storlek för att inte denna mycket miljövänliga och viktiga transportnäring ska utplånas. De stöd som utgår till konkurrerande transportörer (t.ex. järnväg) måste fördelas så att även Vänertrafiken får del av transportstöden. Även en utredning av utbyggnad bör göras för att rädda Vänersjöfartens framtid och ekonomi. Nya och större båttyper kan komma att bli aktuella och då är en spärr i nuvarande storlek. () ()
mot · GP02T248 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T248av och ()Skyltning vid allmänna vägar Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om generösare skyltningsregler vid allmänna vägar. Motivering trädde förändringar i vägmärkesförordningen i kraft. Detta skedde bl.a. som en följd av att flera riksdagsmotioner påtalat vikten av att turist- och serviceföretag på landsbygden måste ha möjlighet att hänvisa till verksamheten vid en större allmän väg. Tyvärr innebar revideringen av vägmärkesförordningen ingen påtaglig förbättring för dem som bedriver näringsverksamhet på landsbygden. Självfallet måste det finnas regler för hur man får skylta. De reglerna måste emellertid genomsyras av förståelse för de små företagens villkor. Turistföretag på landsbygden marknadsför sin verksamhet till bilåkare i första hand. Medan statsflanören kan gå gata upp och gata ner och titta i skyltfönstren för att hitta någon spännande butik att gå in i, måste bilflanören bli uppmärksammad på intressanta mål på annat sätt. Ofta gäller det att få turisterna att vika av från den stora vägen för att de skall upptäcka gårdsbutiken, konsthantverkaren, ladugårdskaféet eller vad det nu kan vara man vill locka med. Vägmärkesförordningen är fortfarande för njugg när det gäller skyltning som är avsedd att hänvisa till näringsverksamhet på landsbygden. I den regionalpolitiska propositionen som överlämnats till har regeringen tagit upp vikten av att utveckla turismen. Utredningar, delegationer och stöd är dock inte vad småföretagarna på landsbygden behöver i första hand. En generösare vägmärkesförordning skulle förmodligen vara verkningsfullare än många av de åtgärder som regeringen föreslår. (m) ()
mot · GP02T249 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T249av ()Alkolås Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om utökning av antalet försökslän i lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. Motivering Lagen om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse trädde i kraft och upphör att gälla . Lagen är tillämplig för körkortsinnehavare i , eller , vilkas körkort skall återkallas på grund av rattfylleri eller grovt rattfylleri. Alkolåset är en anordning i en personbil som hindrar att fordonet startas och körs av förare som har alkohol i utandningsluften. i har sedan försöket startades fått ett antal förfrågningar om deltagande, men eftersom inte ingår i försöket, kan inte en person som bor i länet medverka. Enda möjligheten är att flytta från länet och folkbokföra sig i något av försökslänen, vilket är orimligt. Det vore därför en fördel om de av länets invånare som hamnar i den situationen att frågan om körkortsåterkallelse p.g.a. trafiknykterhetsbrott blir aktuell, skulle kunna få möjlighet att fortsätta köra bil med alkolås. Det skulle givetvis även vara till nytta för trafiksäkerheten. Alkolåset är ett exempel på en konkret åtgärd som minskar risken för rattfylleri. Mot bakgrund av vad som kommit fram om försöksverksamheten bör den utan olägenheter kunna erbjudas även i andra delar av landet än de nuvarande försökslänen. Både rättvise- och trafiksäkerhetsskäl talar för det. har näringsministern sagt att han vill se försöksverksamheten med alkolås genomförd i hela landet och att verksamheten permanentas. Mot bakgrund av ovanstående bör därför lagen om försöksverksamhet ändras så att den omfattar flera län, däribland , eller hela landet.
mot · GP02T250 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T250av ()Vägstandarden i län Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kompensera och länsstyrelserna för eventuella merkostnader och därtill ge extra anslag för underhåll. Underprioriterad vägstandard Den svenska vägstandarden har blivit underprioriterad. Detta har skapat stora problem runt om i vårt land. Framför allt har det påverkat vår landsbygd. Vägarna på vår landsbygd är i så dåligt skick att man måste stänga av stora delar av vårt vägnät för viss trafik . Bara i region stängdes väg av för tung trafik, d.v.s. 1/3 av det totala vägnätet. Detta skapar problem för våra företagare och medborgare. Företagen på landsbygden är i starkt behov av vår infrastruktur. Skicket på våra vägar vållar stora kostnader för såväl företagen som befolkningen på landsbygden. får i region . Av dessa skall 647 miljoner gå till underhåll. budgeteras det för att 602 miljoner skall gå till underhållet av våra vägar. Detta beror delvis på att man har fått fler eller större objekt som t.ex. vägen mellan och . Man har även fått krav på en del handikappsanpassning. får inte kompensation för dessa merkostnader. Dessa kostnader måste istället tas från underhållet. Kompensation för vägkostnader När ständigt måste tära på sitt medel för vägunderhåll skapar det ohållbara situationer för de företag och privatpersoner som blir drabbade. län som är ett gott exempel på landets vägstandard har ett enormt behov av ökat underhåll. Detta exemplifieras väl genom t.ex. vid och , , 767 och 769 i , vid , E 18 mot från till , , 527 och 560 i , i , i , länsväg 503,507 och 533 i och i . Detta är bara ett par exempel för att visa det enorma behov som föreligger ute på vår landsbygd. Det krävs att underhållet på dessa vägar ses över. Landsbygden är beroende av sina företagare och våra företagare är beroende av att våra vägar är farbara. För att hjälpa landsbygden och för att förbättra landets vägstandard måste och kompenseras för eventuella merkostnader och därtill få extra anslag för underhåll. Detta gör ges regeringen till känna.
mot · GP02T252 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T252av ()Whiplash Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskning för behandling på pisksnärtsskador. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ekonomiska incitament för ökad säkerhet vid bilkörning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rättshjälp vid pisksnärtsskador.1 1 Yrkande 3 hänvisat till JuU. Pisksnärtskada Vid bilåkning och med kollektiva färdmedel, såsom buss, kan vid häftiga inbromsningar och olyckshändelser, följderna bli bestående skador i nackregionen. Sådana s.k. pisksnärtsskador uppträder efter en knyck av nacken, som blir en följd av påkörning bakifrån eller efter ett snabbt stopp. Denna skada kan visa sig men i många fall uppstår symtomen först . En diagnos på skadan kan vara svår att ställa och den skadade slussas ofta runt till olika vårdgivare. betraktas skadan som gammal och någon rehabilitering ges då inte. Direkt efter att skadan uppstått finns det en chans, att med behandling bli någorlunda frisk. Men hos av de skadade blir det bestående men. Ett växande problem Pisksnärtsskador är ett växande problem och kommer trafikolyckor, enligt experterna, att svara för fler dödsolyckor och skador än andra sjukdomar såsom t.ex. aids. Enligt forskare från kostar pisksnärtsskadorna , inklusive medicin, inkomstförluster, smärtnedsättning, rehabilitering och juridisk hjälp. Ny forskning från har presenterats med behandlingsmetoder, som skulle kunna få hälften av alla svenska patienter med kroniska smärtor friska. Denna forskning skulle kunna utvecklas i och komma svenska patienter till del. Whiplash är en osynlig skada Skadan syns inte, men för den drabbade blir det stora besvär. Svårigheter med att läsa och skriva framkallar illamående. Arbete med bildskärm blir omöjligt. Domningar i armar och stark värk i nacke och rygg, samt huvudvärk kan vara några av de besvär som uppkommer vid whiplash- eller pisksnärtsskador. Detta att skadan inte syns, innebär att samhället inte alltid förstår den drabbade. Även att få skadan bedömd av läkare, innebär svårigheter. Bilfabrikanter har tagit fram stolar med nackskydd, som ska skydda, och den forskningen går framåt. Forskning för behandlingsmetoder behövs Forskning där behandlingsmetoder tas fram måste skyndas på, för där är det ett stort tomrum. En ung människa som drabbas, kan inte få någon behandling, om skadan bedöms som gammal. Det är , som ovan beskrivits, endast de helt nya skadorna, som kommer under behandling. Det behövs också en förstärkning av de ekonomiska incitamenten, för att en blivande bilkund skall efterfråga en ökad säkerhet i bilen, med avseende på eventuella pisksnärtsskador. Detta kan ske genom försäkringsbolagen eller från statens sida. måste en drabbad människa bedriva en långsam och dyr rättsprocess, för att få skadan klassad som en whiplashskada. Rättshjälp vid whiplash-skador behöver därför utvecklas.
mot · GP02T254 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T254av ()Körkorts- och trafikutbildning Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om varför färre ungdomar tar körkort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om momsbefrielse på körkortsutbildning.1 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av trafikundervisning till gymnasieelever. 1 Yrkande 2 hänvisat till SkU. Körkort har intresset för att skaffa sig körkort minskat bland ungdomar. Ca en tredjedel av 18-åringarna avstår från att skaffa körkort. Det är inte självklart för ungdomarna att skaffa körkort och bil längre. Det finns givetvis flera positiva aspekter på detta, som exempelvis att de inte sprider miljögifter och att trafiken minskar och med detta minskar förhoppningsvis också antalet skadade i trafiken. som man kan hitta positiva effekter så innebär det också att det skapas klasskillnader i samhället. I många platsannonser poängteras att den sökande ska ha körkort för att få det lediga jobbet. Arbetsmarknaden för ungdomar utan körkort begränsas både geografiskt och innehållsmässigt. bör därför initiera en utredning om orsaken till varför ungdomar avstår från att skaffa sig körkort. Kostnaden för att skaffa sig körkort är väldigt hög och när kostnaderna ökade på grund av att moms lades på körkortutbildningen så blev det en kostnad som för många ungdomar blev allt för kännbar. En åtgärd för att få fler ungdomar att skaffa körkort är därför en momsförändring på körkortutbildningen, för att minska kostnaderna för att ta körkort. Utbildningen bör därför momsbefrias. Alla människor vistas ute i trafiken även om man inte kör egen bil. Om man åker kollektivt så behöver man ändå kunna trafikreglerna för att veta hur man ska uppföra sig i trafiken. Som cyklist eller fotgängare behöver man också kunna trafikreglerna. Av den anledningen bör alla elever i gymnasieskolan få möjlighet att läsa körkortsteori. är det många gymnasieskolor som erbjuder körkortutbildning, vilket har visat sig locka många studerande till dessa skolor, t.ex. en gymnasieskola i . För elever som inte är intresserade av att ta körkort, så bör ändå trafikkunskap, motsvarande körkortteorin, erbjudas gymnasieeleverna. Denna undervisning bör ske i samarbete med trafikskolorna. Väl medveten om att detta är en angelägenhet, så bör ändå möjligheterna att erbjuda gymnasieeleverna teoriutbildning utredas för att skapa ett trafiksäkrare samhälle. har tidigare beslutat om en nollvision i trafiken för att minska antalet dödade och skadade i trafiken. För att det ska bli möjligt krävs det en ökad kunskap om trafikregler och trafikbeteende.
mot · GP02T255 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T255av de ()Horstensleden Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ej bygga ut Horstensleden. Motivet till mitt förslag Frågan om en ny framsprängd farled i tycks ha tagit ny fart. Debatten gick het när ville spränga bort många kubikmeter berg under vattnet för förverkliga den s.k. Rödkobbsledden. Ett annat alternativ var att spränga i Sandhamnsleden. Inget av alternativen förverkligades dock, eftersom hotade med att använda sitt kommunala veto. Sedan trädde i kraft finns dock inte möjligheten till kommunalt veto kvar. Horstensleden är det nya namnet på den stora farled som nu planerar. Samma problematik som förra gången kvarstår dock. Huvudfrågan är fortfarande om skärgården på ett oåterkalligt sätt skall ändras så att de stora hotelliknande färjorna kommer in till hamn eller om färjorna skall anpassas efter skärgården eller rent av använda en annan hamn än . En levande skärgård är inte detsamma som att jättefärjor måste passera i den känsliga miljö som innerskärgården utgör. En levande skärgård är inte detsamma som att sjöfågel behöver fly för sina liv eller att sug och erosion från jättefärjorna tar med sig delar av stränderna och sjötomterna. Frågan om anläggande av Horstensleden kommer med all säkerhet att hamna på regeringens bord för en prövning enligt . Regeringen har då möjlighet att säga ja till en genomtänkt utveckling av färjetrafiken i . Det finns nämligen fullgoda hamnalternativ till i och . För del förutsätter det dock att regeringen prioriterar och anslår medel till en utbyggnad av väg 73.
mot · GP02T256 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:T256av de ()Felparkeringsuppgifter Förslag till riksdagsbeslut begär att regeringen lägger fram förslag till sådana ändringar i berörda lagar att det blir möjligt att ta bort uppgift om felparkering i enlighet med vad som anförs i motionen. Motivet till mitt förslag I 6 § i förslag till lag om vägtrafikregister slås bland annat fast att det i registret skall föras in uppgifter som behövs för kontroll av att felparkeringsavgifter enligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift betalas och att influtna medel redovisas. Det kan dock inte föreligga något allmänt intresse av att bevara uppgifter om felparkering. Förseelsen är att betrakta som synnerligen ringa och det riskerar att uppmuntra ett löjeväckande intresse att ta fram och ibland också publicera uppgifter om felparkering. Det är särskilt anmärkningsvärt som det med rätta inte går att med samma lätthet och personidentifierat få fram uppgifter om grövre felsteg i livet. Jag anser att personidentifierbara felparkeringsuppgifter bör gallras efter det att avgiften erlagts av den betalningsskyldige. För kontroll av att influtna medel redovisas torde det räcka med antals- och summamässig kontroll och därmed avidentifierade uppgifter. Regeringen bör därför föreslå de ändringar som behövs i lag om trafikregister och lagen om felparkeringsavgift för att det skall vara möjligt att ta bort uppgift om felparkering de ()