mot · GP02Bo320 · 2001-10-05 00:00:00 — Motion till riksdagen2001/02:Bo320av m.fl. (kd)Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, utgiftsområde 18 1 Sammanfattning Alltmedan bostadsbristen tilltar i tillväxtområden hotas många kommuners ekonomi av en växande mängd tomma lägenheter i de kommunala bostadsbestånden. Bostadspolitiken står inför svåra utmaningar. Betydligt fler bostäder måste byggas för att det svenska boendet ska kännetecknas av trygghet, valfrihet och rimliga kostnader. För att detta ska åstadkommas föreslår att komplicerade bidragssystem får ge plats för sänkta skatter. Kommunernas roll och självständighet måste stärkas och ett förändrat hyressättningsystem tillskapas. För att sänka boendekostnaderna föreslår att fastighetsskatten sätts till för flerfamiljshus och för egnahem. I kombination med att finansierar en varaktig frysning av taxeringsvärdena nivå innebär det en periodiserad sänkning av fastighetsskatten med 20022004. För familjers bostadsbidrag föreslår att de individuella inkomstgränserna skall slopas och den bidragsgrundande bostadsytan i bostadsbidraget öka. Detta tillsammans med höjning av bostadsbidraget med per barn och månad gör att tillför till denna anslagspost. säger nej till regeringens bidragspolitik för byggandet och avvisar det nya systemet med investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder. Dessutom föreslås att räntebidragssystemet fasas ut genom att nya bidrag inte beviljas samt att de lokala investeringsprogrammen avvecklas i snabbare takt än vad regeringen aviserat. föreslår en mer långsiktig politik för att stimulera byggande genom sänkning av fastighetsskatten och en skattemässig direktavskrivning för byggnation av hyresrätter i områden med bostadsbrist. föreslår också en ny anslagspost för förbättrad inomhusmiljö i bostäder, skolor m.m. Vidare föreslås att investeringsbidragen till studentbostäder höjs och att dessa fortsätter att beviljas också efter 2002 och då i kombination med experimentbygge för en hållbar byggutveckling. Det finns även behov av förändrade regelverk. För att skapa en rörligare bostadsmarknad och stimulera nybyggnation föreslår att hyreslagstiftningen reformeras så att hyressättningen i högre grad kan spegla de nyproducerade lägenheternas attraktionskraft, utan att hyresgästen mister det lagstadgade besittningsskyddet. vidareutvecklar bostads- och samhällsplaneringsfrågorna i tre särskilda kommittémotioner om samhällsplanering, boendeintegration och bostadsbidrag. 2 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning 3 2 Innehållsförteckning 5 3 Förslag till riksdagsbeslut 6 4 Inledning 8 5 Bostadsförsörjning och byggande 9 5.1 Nej till krångliga subventionsregler 9 5.1.1 Räntebidrag 10 5.1.2 10 5.2 Upphandlingens betydelse för byggkostnader 10 5.3 Sänkt byggmoms 11 5.4 Tillväxtregionernas behov av bostäder 11 5.5 Investeringsbidrag för studentbostäder 12 5.6 Avskaffa Bostadsdelegationen 12 5.7 Byggande med kvalitet för bättre innemiljö 13 5.7.1 Tydligare ansvar 13 5.7.2 Utvecklade bidrag och investeringsprogram 14 5.8 Kommunernas roll 15 6 Allmännyttan och hyreslagstiftningen 16 6.1 En allmännytta på kommunernas villkor 16 6.2 Hyreslagstiftning 17 6.2.1 Förändrad lagstiftning med bibehållen trygghet 18 6.3 Andrahandsuthyrning 19 7 Boendeformer och boendekostnader 20 7.1 Valfrihet till olika boendeformer 20 7.2 Hyresrätter 20 7.2.1 Privata hyresrätter 21 7.2.2 Kooperativ hyresrätt 21 7.3 Bostadsrätter 21 7.4 Tredimensionell fastighetsbildning 22 7.5 Ägarlägenheter 22 7.6 Småhusboende 23 7.7 Kategoriboende 23 7.7.1 Utveckla nya former för äldreboende 23 7.7.2 Ungdomsbostäder 24 7.8 Ökat hyresgästinflytande 24 7.9 Fastighetsskatt 25 7.10 Förvaltningsmoms 26 7.11 Bostadsbidragen 26 3 Förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna har det övergripande ansvaret för bostadspolitiken på lokal nivå. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bostadspolitiken bör inriktas mot sänkta skatter så att generella subventioner och investeringsbidrag kan undvikas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om större flexibilitet i regelverket om investeringsbidrag för studentbostäder. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det tillfälliga investeringsbidraget för studentbostäder förlängs efter 2002. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en konsekvensutredning av sänkt byggmoms. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att får uppdraget att öka konkurrensen inom byggmarknaden.1 begär att regeringen utreder en förändring av i syfte att förtydliga produkt- och kvalitetsansvaret. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att del av stödet till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet skall användas som stimulansmedel för förbättrad inomhusmiljö. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar i enlighet med motionens intentioner. beslutar om att lagen (1999:608) om tillfällig minskning av det generella statsbidraget vid avyttring av aktier eller andelar i eller utdelning från kommunala bostadsföretag, m.m. avskaffas. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av jordabalken i syfte att undanta hyran för nyproducerade lägenheter från gällande bruksvärdesregler. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en hyresgäst och hyresvärd vid nyproduktion bör kunna avtala om en förstagångshyra som regleras genom mångårigt avtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att besittningsskyddet för hyresgästen inte försvagas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att bruksvärdessystemet behöver ses över och allmännyttans hyresledande ställning upphävas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att förbudet mot dubbelupplåtelse bör upphävas. begär att regeringen utreder regelverket kring andrahandsuthyrning av lägenheter. beslutar att ombildning till bostadsrätt skall kunna ske om minst hälften av de boende anger att de önskar det. begär att regeringen lägger fram förslag om införande av tredimensionell fastighetsbildning. begär att regeringen lägger fram förslag om införande av en upplåtelseform med ägarlägenheter . begär att regeringen ger i uppdrag att se över regelverket för att möjliggöra mellanboendeformer. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förändrade skattekrav för att öka hyresgästernas möjligheter till självförvaltning.2 tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fastighetsskatten bör avvecklas och ersättas av en fastighetsavgift.2 anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt uppställning: Anslag Regeringens förslag Anslagsförändringar kronor kronor 21:1 Bostadsbidrag 3 998 000 000 +730 000 000 31:1 139 086 000 -7 000 000 31:2 Räntebidrag 1 460 000 000 -184 000 000 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter 125 000 000 31:11 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet 185 000 000 -185 000 000 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder 99 000 000 -99 000 000 31:9 419 489 000 -22 000 000 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet 789 500 000 -450 000 000 Nytt anslag: Förbättrad inomhusmiljö + 25 000 000 Summa för utgiftsområdet 9 529 248 000 -182 000 000 1 Yrkande 6 hänvisat till NU. 2 Yrkandena 21 och 22 hänvisade till SkU. 4 Inledning En god bostad och närmiljö är av grundläggande betydelse för välfärden. Alla ska därför ha rätt till en ändamålsenlig bostad till rimlig kostnad. Boendet ska underlätta gemenskap och ett aktivt vardagsliv. Att verka för goda fysiska uppväxtmiljöer är en viktig uppgift för bostadspolitiken. Medborgare som är berörda av en plan för byggande ska kunna komma in med synpunkter i planprocessen. Inför planbeslut ska fullgoda konsekvensbeskrivningar göras, i synnerhet för hur planen påverkar barns, äldres och funktionshindrades situation. Strävan måste vara att det i alla stadsdelar och bostadsområden ska finnas varierande upplåtelseformer, för att därigenom få till stånd en naturlig blandning av åldrar, människor med olika bakgrund och ekonomisk standard. Därigenom motverkas etnisk, social och ekonomisk segregation. Boendesektorn måste bli mer flexibel och öppen för människors behov. Valfrihet mellan olika boendeformer ska finnas under olika perioder i livet och även lågavlönade barnfamiljer, pensionärer och studerande måste ges möjligheter till en rimlig boendestandard. Kommunerna ska ha det sociala ansvaret för att trygga bostadsförsörjningen för sina medborgare. Det ska dock höra till det kommunala självbestämmandet att få avgöra på vilket sätt man vill säkerställa tillgången till bostäder för alla kommuninvånare. Utvecklingen på bostadsmarknaden har gett upphov till oro. De ekonomiska problemen bidrog till en kraftig nedgång i bostadsproduktionen. Även om det ekonomiska läget har förbättrats kvarstår omfattande problem på bostadsmarknaden. Trots en alltmer tilltagande bostadsbrist har nyproduktionen av bostäder fortfarande inte kommit upp till en nivå som kan anses vara långsiktigt hållbar. Enligt bedömningar skulle det behöva byggas 25 000 till 30 000 lägenheter för att svara mot den långsiktiga efterfrågan, en beräkning som är väl låg. har det i genomsnitt byggts endast 13 000 lägenheter . producerades enligt 18 000 lägenheter, varav merparten var specialbostäder. förväntas 21 000 lägenheter påbörjas. På en fungerande marknad förnyas beståndet ständigt, dels i takt med förslitningen, dels för att anpassa beståndet till ändrade preferenser vad gäller läge och utformning. Det normala byggandet i jämförbara länder utgör av bruttonationalprodukten, vilket skulle motsvara cirka 50 000 bostäder i . Det främsta skälet till att det i byggs så få bostäder är att nya bostäder belastas med både konsumtionsskatt och kapitalskatt, vilket strider mot skattesystemets principer. Därför blir också boendekostnaden hög i . För att komma till rätta med denna situation måste den samlade kunskapen hos bostadsmarknadens aktörer bättre tas till vara och bostadspolitiken ges en högre prioritet och ändrad inriktning. Det ansträngda ekonomiska läget i innebär att vissa nedprioriteringar behöver göras i förhållande till regeringens förslag inom utgiftsområdet. har noga prövat möjligheten att reducera de anslag som är relaterade till administration. Vi föreslår därför en väl avvägd reducering av anslagen till och . 5 Bostadsförsörjning och byggande Regeringsformens första kapitel om statsskickets grunder säger i andra paragrafen: Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd ska vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Det ska särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet och för en god levnadsmiljö. Ansvaret för att tillskapa bostäder i en god fysisk miljö ligger hos kommunerna. 5.1 Nej till krångliga subventionsregler avvisar regeringens förslag om att inrätta ett nytt krångligt system med investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder. Det behövs helt andra åtgärder för att komma till rätta med de omfattande problemen på bostadsmarknaden. Långsiktighet och goda förutsättningar för byggande och förvaltning av bostäder måste skapas. Det handlar bl.a. om sänkt skattetryck på bostadssektorn, förenklingar i plan- och byggprocessen, en översyn av hyressättningssystemet samt åtgärder för att främja konkurrensen inom byggsektorn. Kommunerna kan bidra till ökade nybyggnadsmöjligheter genom att hålla ner mark- och tomtpriserna. Det finns en stor risk för att ett investeringsbidrag med regeringens förordade inriktning inte bara kommer att visa sig vara ineffektivt, utan att det även direkt motverkar sitt syfte och gör betydligt mer skada än nytta. Redan nu har den effekten uppkommit att bostadsföretag skjuter upp planerade byggprojekt i avvaktan på att de närmare villkoren för bidraget kan analyseras. Bidraget är avsett att ges till dem som bygger med lägst hyra för kunden. Frågan är därför om bidraget överhuvudtaget kan komma att användas där behovet är som störst. Det är svårt att för ett enskilt projekt veta huruvida det är bidragsgivande eller inte. Denna otydlighet skapar fördröjningar inom byggsektorn och kan dessutom leda till kvalitetsförsämringar. I synnerhet mindre byggherrar blir lidande. Vid den offentliga utfrågning på temat Varför byggs det så få hyresbostäder i ?, som bostadsutskottet genomförde , fanns det i princip ingen part som ansåg investeringsbidrag önskvärda. En stor tveksamhet uttrycktes på grund av risken för oönskade bieffekter och bristen på långsiktighet. säger nej till det nya investeringsbidraget för hyresrätter, de s.k. Lövdénpengarna, och finansierar istället en fastighetsskattesänkning för flerfamiljshusen som periodiserat uppgår till , 2003 och 2004. Detta är en mer långsiktig lösning på hyresrättsbyggandets lönsamhetsproblem. För att ytterligare förstärka denna effekt föreslår en skattemässig direktavskrivning om sammantaget på nybyggnadsvärdet för hyresfastigheter 20022004. För byggnation av hyresrätter i områden med ansenlig bostadsbrist ska en 50-procentig skattemässig avskrivning tillåtas. Pengarna som avsätts, 400, 400 och 2002, 2003 respektive 2004 räcker till att skapa ekonomiskt utrymme för byggande av 15 000 nya lägenheter . 5.1.1 Räntebidrag Utgifterna för räntebidragen har successivt minskat till följd av en krympande ärendestock och en låg räntenivå. Vid utgången av 2001 finns det cirka 1 300 ärenden enligt system som är berättigade till räntebidrag. Dessa föreslås få en förskottsbetalning för sitt återstående räntebidrag . De ekonomiska konsekvenserna blir därför en förskjutning av räntebidrag . Parallellt flyttas hanteringen av Danellsystemet över till eget datorsystem Bofinc. Med regeringens modell ökar dock utgifterna för räntebidrag i takt med att nya bidragsärenden tillkommer. Räntebidragen har dock spelat ut sin roll. En sänkt fastighetsskatt på hyresfastigheter fyller samma funktion på ett bättre sätt, varför ytterligare bidrag till nyproducerade fastigheter bör avvisas. anser att nya former för att åstadkomma rimliga hyreskostnader för den enskilde måste diskuteras. 5.1.2 avreglerades kreditmarknaderna och valutaregleringarna togs bort. Det följdes av en snabbt stigande skuldsättning, stigande fastighetspriser och en god ekonomisk tillväxt. Efter kreditmarknadens avreglering steg bostadspriserna i dramatiskt. () inrättades med uppgift att lämna statliga kreditgarantier för lån på kreditmarknaden för ny- och ombyggnad av bostäder. stöder de förändringar som föreslagits för en bättre anpassning till de förhållanden som råder på kreditmarknaden, men vill stärka den regionala effekten. av garantistocken avser s.k. äldre garantier. Kreditgarantier ges för lösen av kommunala borgensåtaganden. Det är rimligt att BKN ges ett utvidgat uppdrag att mot en garantiavgift lämna särskilda kreditgarantier till hyresgäststyrda företag utan borgen. 5.2 Upphandlingens betydelse för byggkostnader Byggkostnadsdelegationen som avslutade sitt arbete har bl.a. haft som uppdrag att verka för en långsiktigt ökad konkurrens på byggmarknaden och ett undanröjande av tekniska och administrativa hinder för lägre byggkostnader. Byggkostnadsdelegationens betänkande (SOU 2000:44) föreslår en första målsättning om minskade byggkostnader och minskade byggtider som kvalitetsfelen minskar . Delegationen konstaterar att byggsektorn kommer att uppleva ett mycket stort omvandlingstryck . Detta gäller dels fastighetsägarens/byggherrens sätt att upphandla entreprenader, dels hur aktörer i värdekedjan upphandlar varandra. En kombination av upphandling av tjänster, produkter och lösningar påverkar kvalitetsbestämningen av materialet positivt. Möjligheter för mindre byggherrar och entreprenörer måste öka. Det är mycket viktigt att bryta den förhärskande oligopolstrukturen inom byggsektorn. är den naturliga myndigheten för en sådan genomlysning och bevakning som kan utveckla en mer effektiv och öppen byggmarknad. bör av regeringen få en tydligare uppgift än att ägna byggkostnaderna extra uppmärksamhet. anser därför att ska tillföras mer resurser för uppdraget att öka konkurrensen på byggmarknaden. Byggkostnadsforum, som av regeringen inrättats för denna uppgift, bör därmed avvecklas och anslag till följd av detta sänkas med . Ökade resurser föreslås istället till . 5.3 Sänkt byggmoms Ett mycket stort hinder för nybyggnation är de höga skatterna och avgifterna. av kostnaden för nybyggnation är skatter och avgifter. är situationen den att barnfamiljer med medelinkomst inte kan bygga småhus och för fastighetsägare är det inte lönsamt att bygga hyresrätter. Inom tillväxtområden i landet förs en intensiv diskussion om vilka åtgärder som är möjliga för att öka nybyggnationen. Ett förslag som bör diskuteras är sänkning av byggmomsen till . har högsta moms. Fram till skattereformen 19901991 var reglerna sådana att ersättning för byggentreprenader delvis undantogs från mervärdesskatt. Det finns gränsdragningar i artikel 12 i EU-direktivet. Vid tillhandahållande, byggande, renovering och ändring av bostäder som ett led i socialpolitiken kan en lägre mervärdesskatt än normalskattesatsen tillämpas. Medan har en momssats på , visar på två skilda momssatser, , på . En sänkning av byggmomsen kan vara ett led i utvecklingen mot större nybyggnation och därmed stimulerad tillväxt. föreslår därför att en konsekvensutredning om sänkt byggmoms görs. 5.4 Tillväxtregionernas behov av bostäder Enligt statistik som presenterade råder bostadsbrist i 91 kommuner. 61 av dem har brist i hela kommunen, 30 endast i centralorten. Det är framför allt hyresbostäder till ungdomar, ensamstående och nya kommuninvånare som saknas. Situationen på bostadsmarknaden i är alarmerande med en omfattande svart marknad. Bostadsbyggandet ökar långsamt. Främst byggs småhus och specialbostäder, men mycket få vanliga hyresrätter. Kommunerna uppger hinder för bostadsbyggande som höga produktionskostnader, bristande planberedskap, osäkerhet om det framtida ränteläget, osäkerhet om framtida subventionsvillkor m.m. I vissa kommuner spelar det kommunala utjämningssystemet en negativ roll. Planberedskapen måste höjas i kommunerna. Planprocessen behöver också reformeras. Handläggningstiderna är orimligt långa för många bostadsprojekt. 5.5 Investeringsbidrag för studentbostäder Bostadssituationen för studenter fortsätter att försämras som alltfler studenter flyttar till högskoleorterna. I står till exempel 17 000 studenter i bostadskö och väntetiden är . Studenter måste tacka nej till sin utbildningsplats, eftersom de inte kan få tag i en bostad. Andra studenter hoppar av för att de inte klarar flackandet mellan kortvariga bostäder i andra, tredje eller fjärde hand. Fler tvingas ta en bostad långt från högskolan eller skaffa bostad i det vanliga bostadsbeståndet med höga hyror. På vissa håll får studenterna tränga ihop sig så att studiemiljön blir ohållbar. Det är av största vikt att byggnationen av studentlägenheter tar fart. I detta läge stöder att investeringsbidrag ges. Regeringen deklarerar i budgetpropositionen att villkoren för investeringsbidrag till studentbostäder bör ändras och samordnas med bidrag till investeringar som främjar ekologisk hållbarhet. ser inte detta som en god lösning. Inte heller är regeringens avvecklande av investeringsbidraget för studentbostäder rimligt. tillför därför utöver regeringens förslag till investeringsbidrag för studentbostäder och förlänger dessutom bidraget om till att gälla också 2003 och 2004. Fler åtgärder måste dock till för att lösa problemen. Många studenter har uttryckt önskemål om större lägenheter. Många studenter hinner bilda familj . En större flexibilitet måste eftersträvas så att det blir möjligt att öka bostadsytan inom bidragets ram. Ett bra sätt att få tillgång till nya studentbostäder är att återinföra uthyrning av del av bostad skattefritt. En ytterligare möjlighet att tillfälligt lösa problemen är att kommuner ger tillstånd till byggbranschen att placera mobila lägenheter på mark som inte ska bebyggas . 5.6 Avskaffa Bostadsdelegationen Alla kommuner lider inte av bostadsbrist. På många håll i landet är istället problemet det omvända. Framför allt i kommuner med stora överskott på lägenheter kan det uppstå extrema lägen där kommunen hamnar i en särskilt svår ekonomisk situation på grund av sina åtaganden för boendet och då inte ensam förmår fullgöra sina förpliktelser gentemot bostadsföretagen. Mot denna bakgrund inrättade regeringen Bostadsdelegationen. redovisade för sedan att överskottet på lägenheter i 145 SABO-företag förväntas vara omkring 42 500 lägenheter , vilket skulle förorsaka kostnader på . Fastighetsekonomer vid KTH har bedömt att 200 kommuner skulle behöva tillskjuta för att fullt ut rekonstruera sina bolag. inkom till Bostadsdelegationen ansökningar om statligt stöd från 88 kommuner, varav avtal slöts med 36. Stödet gäller huvudsakligen rekonstruktion av kommunägda företag, men i ett antal fall även lösen av borgen för bostadsrättsföreningar. Man kan dock konstatera att stödet är ensidigt riktat. Privata bostadsbolag som drabbas av tomma lägenheter hamnar utanför. Det saknas också tydliga riktlinjer för vilka kommuner som ska få stödet, varför godtycke uppstår. Eftersom de kommunala bostadsföretagen tidigare gynnats i subventionshänseende har de byggts upp utan nämnvärda krav på finansiellt sparande. Tvärtom minimerade de statliga räntesubventionerna kommunernas insatser av eget kapital. Därmed stod företagen också illa rustade för den nya situationen, när byggande och bostadsförvaltning blivit en kapitalkrävande verksamhet förenad med ett betydande ekonomiskt risktagande. För många kommuner är det mot den bakgrunden en tvingande nödvändighet att minska sin riskexponering. De kommunala skattebetalarnas pengar behöver styras till reguljär verksamhet i stället för att riskeras på bostadsmarknaden. Den risk som tidigare nästan uteslutande togs av staten måste nu bäras av företagens ägare kommunerna och deras skattebetalare. Staten behöver underlätta kommunernas möjligheter att fullt ut bära sitt nya ansvar, men varje kommun måste själv få avgöra hur olika bostadspolitiska instrument såsom t ex bostadsföretag, planmonopol och avtal med privata fastighetsägare ska användas. Några speciella regler för återbetalning av skattepengar till kommuner finns inte. Nedsättning av fastighetsskatt kan dock, enligt 3 § fjärde stycket lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, ske när lägenheter avsedda för uthyrning inte kunnat hyras ut. Fastighetsskatten får då sättas ned med hänsyn till den omfattning som huset inte kunnat hyras ut. Hindret för uthyrning kan vara av byggnadsteknisk natur eller hänföra sig till bristande efterfrågan. I sju domar, avseende lägenheter i hyreshus, har Regeringsrätten medgett nedsättning av fastighetsskatten. Mot bakgrund av detta anser att Bostadsdelegationen bör avskaffas och fastighetsbeskattningen av tomma lägenheter konsekvent nedsättas i enlighet med bestämmelserna i lagen om statlig fastighetsskatt. Det är också viktigt att genom utglesning och förnyelse av områden ta till vara de bostadsområden som annars måste rivas. En möjlighet är att flytta fastigheter till tillväxtområden. Det har dock visat sig mycket kostsamt, varför noggrann planering inför sådana initiativ är av högsta vikt. 5.7 Byggande med kvalitet för bättre innemiljö 5.7.1 Tydligare ansvar Byggsektorn står för drygt en tredjedel av det globala resursuttaget, energiförbrukningen och det genererade avfallet. En stor del av energiförbrukningen går åt för uppvärmning av byggnader.