mot · GO02Fö9 · 2001-01-19 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:Fö9av Carnerö, ()med anledning av skr. 2000/01:52 Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fredFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att mer djupgående följa upp beredskapssituationenbeträffande påfrestningar för det civila samhället.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utarbeta fungerande samarbetsplaner för offentliga ochfrivilliga organisationers insatser vid svåra påfrestningar för det civilasamhället.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utarbeta vilka kvalitetskrav som börställa angående ledningsgator i samband med nätkoncessioner.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen tillsätter en arbetsgrupp med uppdrag att läggafram förslag om hur el- och teleförsörjningen skall säkras då samhället ärutsatt för svåra påfrestningar i fred.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att beredskapen för vattenöversvämningar måste öka.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det bör övervägas om privata radiokanaler borde omfattasav samma avtalsbestämmelser som public service-företagen när det gällerutsändning av myndighetsmeddelanden.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en vidareutveckling av KRISSAM-projektetsinformationssamverkan bör kunna övervägas på regional och nationellnivå i arbetet för bättre informationsberedskap i det svenska samhället.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regelverket bör förtydligas så att personalresurser som nuendast får användas vid höjd beredskap i viss utsträckning kan få tas ianspråk även vid svåra påfrestningar.Skrivelsens innehållI regeringens skrivelse ges den årliga redovisningen om hur beredskapsläget ärvid eventuella svåra samhälleliga påfrestningar. Underlaget förredovisningen är främst departementala sektorsgenomgångar.I skrivelsen behandlas bl a , hälso- och sjukvård,polisverksamhet, stöd med totalförsvarsresurser, informationsfrågor,terrorism, elförsörjning, telekommunikationer, radio och TV, försörjning medvatten, massflykt av asyl- och hjälpsökande till , översvämningar ochdammbrott, allvarlig smitta, nedfall av radioaktiva ämnen, kemikalieolyckoroch större olyckor till sjöss med allvarligare utsläpp som följd,oljeförsörjningoch kraftiga störningar på samhällsekonomin.Svår påfrestningEnligt rapporten (Ds 1998:32) "Skyldigheter och befogenheter vid svårapåfrestningar på samhället i fred" utgör en svår påfrestning inte en enskildhändelse i sig, exempelvis en olycka, ett sabotage etc, utan är ett tillståndsom kan uppstå när en eller flera händelser utvecklar sig eller trappas upptill att omfatta flera delar av samhället. Tillståndet är av sådan omfattningatt det uppstår allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner eller attdet hotar grundläggande värden av olika slag i samhället och kräver attinsatser från flera olika myndigheter och organ samordnas för att kunnahantera situationer och därmed begränsa konsekvenserna.Vid den planering för att förebygga och ha beredskap mot svårapåfrestningar vilken pågått har bl a konstaterats att sådanplanering skall vara en del av myndigheternas reguljära ansvarsområde ochinte avse totalförsvarsverksamhet, även om särskilt Försvarsmakten kan bidramed betydande resurser då en svår påfrestning inträffat.Kristdemokraterna instämmer i regeringens påpekande att det nyasäkerhetsbegreppets innebörd innebär att samhällets sårbarhet ökat och atthotbilden blivit en annan . Det finns därför all anledning att merdjupgående följa upp beredskapssituationen när det gäller påfrestningar fördet civila samhället och att utarbeta fungerande samarbetsplaner för offentligaoch frivilliga organisationers insatser vid sådana situationer. Reglerna måstevara sådana att samarbetet underlättas och inte förhindras.ElförsörjningenAv de beskrivningar som regeringen gör i sin skrivelse 2000/01:52 omberedskapen inom olika sektorer, är det påfallande hur skörheten inomden ena sektorn efter den andra har sin grund i svagheter inomelförsörjningssystemet och telekommunikationssystemet. Som exempelkan nämnas hälso- och sjukvården med sitt behov av elektricitet till denelektrotekniska utrustningen, polisverksamheten med sitt behov avfungerande tele- och IT-kommunikationer, radio och TV med behovet avatt kunna kommunicera, varna och informera, försörjningen med vattenmed behovet av att kunna pumpa upp vatten och rena det,översvämningar och dammbrott då slussar kan behöva stängas och/elleröppnas, kemikalieolyckor då skadade behöver tas om hand m.m.Energimyndigheten är funktionsansvarig myndighet för funktionenEnergiförsörjning och nätmyndighet enligt ellagen (1997:857). I uppgifteningår bl a tillsyn av nätverksamhet och leveranskoncessioner.Elavbrott vid oväderFredstida störningar i elförsörjningen, som drabbar elkunder i form avelbortfall, sammanhänger oftast med fel i elnäten på landsbygden pågrund av storm eller snöoväder.Under den senaste månaden har tusentals människor i vårt land varit utanelektricitet . Orsaken har varit kraftigt snöfall mednedfallande träd och ledningar som följd. På bilder i media har vi kunnat seåtskilliga träd liggande över elledningar. I anslutning till det kaos somuppstod fungerade inte heller telekommunikationerna.Man kan ställa sig frågan om standarden på det förebyggande underhålletav ledningsgatorna behöver förbättras eller om myndighetskraven efterlevs ibetryggande omfattning. Genom ett kvalitetsinriktat förebyggande underhållav ledningsgatorna bör det vara möjligt att nå högre leveranskvalitet.Kostnaderna för detta förebyggande underhåll blir betydligt mindre ijämförelse med andra lösningar som utbyte av luftledningar eller byte tilljordkabel.Kristdemokraterna anser därför att det finns skäl att utarbeta vilkakvalitetskrav som bör ställa angående ledningsgator isamband med nätkoncessioner för att minimera elavbrott i samband med t exsnöoväder.Det moderna samhällets skörhetOvanstående händelser visar hur skört det moderna samhället är ochpekar på behovet av fungerande katastrofplaner. Trots att regeringenpåpekar (sid 38) att har ett av världens säkraste elsystem måstesnabba insatser vidtas för att förebygga långvariga elavbrott. Vikristdemokrater anser att den åtgärd som behöver vidtas är att seöver beredskapen vad gäller el- och telefunktionerna. Regeringen bördärför tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att framlägga förslag om hurel- och teleförsörjningen skall säkras då samhället utsätts för svårapåfrestningar i fred.Kristdemokraterna anser också, speciellt med tanke på de svåravattenöversvämningarna som drabbat vårt land , att beredskapenför sådana översvämningar måste öka. Särskilt utsatta områden behöverkartläggas för att katastrofsituationer skall kunna förebyggas och undvikas.Mobila kommunikationer vid katastroferDet är av största vikt för medborgarnas trygghet att samhället har välfungerande kommunikationer för hantering av olyckor och katastroferm.m. För att polis, räddningstjänst och sjukvård med flera på bästa sättska kunna fullgöra sina livsviktiga uppgifter krävs goda kommunikationersåväl inom respektive organisation som mellan organisationer.I moderna digitala radiosystem är det nu möjligt för olika användargrupperatt fungera oberoende av varandra, som det finns stora möjlighetertill samkommunikation i de fall man önskar det. Den moderna tekniken gerockså möjlighet att prioritera i radiotrafiken vilket är särskilt angeläget vidkatastrofer som branden på i eller vid förlisning.Kristdemokraterna finner det märkligt att regeringen i skrivelsen ej harbeaktat den moderna teknik som finns tillgänglig. Regeringen beslutadeju att inleda en upphandlingsprocess av ettradiokommunikationssystem baserat på TETRA-standard. I vårkommittémotion 2000/01: Fö208 i anslutning till regeringensbudgetproposition hävdar vi att upphandlingsarbetet bör bedrivassnabbt eftersom många samhällsviktiga myndigheter är i behov av nyaradiosystem inom en snar framtid.Information vid katastroferUnder senare år har antalet radio- och TV-kanaler ökat. Detta harinneburit att mönstren för hur människor tar del av medieutbudet harförändrats. Flera lokala radiokanaler har många unga lyssnare. Vid olikakatastrofer är det viktigt att söka nå så många medborgare som möjligt.Enligt lokalradiolagen skall lokalradion kostnadsfritt sändavarningsmeddelanden om en myndighet begär det. Kristdemokraternaanser att när koncessionerna ska prövas eller omprövas för de privataradiokanalerna bör det övervägas om inte dessa radiokanaler bordeomfattas av samma avtalsbestämmelser som public service-företagen närdet gäller utsändning av myndighetsmeddelanden. Syftet är att söka nå såmånga människor som möjligt med viktiga meddelanden vid akutasituationer.InformationsberedskapMånga kommuner har ännu ej säkerställt att kommuninvånarnaregelbundet kan informeras om på vilket sätt de skall nås av varning ochinformation i samband med allvarliga olyckshändelser.Informationsresurserna på lokal och regional nivå måste därför ses över.Vid en akut och svår påfrestning på samhället är det oftast väldigt bråttom attfå ut rätt information. SPF (Styrelsen för psykologiskt försvar) ska enligt sininstruktion på begäran av en myndighet också ge stöd och hjälp iinformationsarbetet.SPF:s centrala resurser är dock begränsade i fredstid för att kunna ge stödvid s k svåra påfrestningar till regionalt och lokalt arbete. Svagheten liggerbl a i att det kan vara svårt att åstadkomma en tillräckligt uthållig ochkompetent resursorganisation på regional och lokal nivå. En möjlighet attförstärka informationsarbetet lokalt och regionalt skulle kunna vara attutveckla informationssamverkan mellan kommuner, länsstyrelse, landsting,polis m fl, i likhet med det s k i län.KRISSAM (Krissamverkan) är ett projekt som främst syftar till attallmänheten skall kunna nås av snabb och korrekt gemensam information frånde lokala och regionala samhällsinstitutioner som främst berörs av enextraordinär händelse. Projektet som redan provats bygger på en enkeltelefonlösning samt att de olika institutionernas informationsresursersamverkar i ett enkelt datornätverk. Systemet är enkelt och billigt men fordrarviss utbildningsinsats för att alla aktörer skall bli samspelta. Svagheten ärdock att det inte finns någon färdig organisation för detta ändamål.Kristdemokraterna anser att en vidareutveckling av KRISSAM-projektetsinformationssamverkan bör kunna övervägas på regional och nationell nivå iarbetet för bättre informationsberedskap i det svenska samhället.För att stärka de centrala myndigheternas möjligheter att ge stöd vid svårapåfrestningar anser att regelverket bör förtydligas så attpersonalresurser som endast får användas vid höjd beredskap i vissutsträckning kan få tas i anspråk även vid svåra påfrestningar. Ett sätt kanvara att ge berörda beredskapsmyndigheter möjligheter att genomberedskapskontrakt kunna ta personella resurser i anspråk vid en svårpåfrestning.Stockholm den 18 januari 2001Åke Carnerö (kd)()()()()()()()()()()()