mot · GP02Ju451 · 2001-10-05 00:00:00 — Ingen vinner på en militär hämndaktion. Våld föder våld. Vi måste höja oss över den medeltida öga för öga, tand för tand-mentaliteten. Det civiliserade svaret från världssamfundet måste bli att de skyldiga bakom terrordåden straffas för de brott som de har begått. De mänskliga rättigheterna är universella och brott mot dem är brott mot hela mänskligheten. Ett uttryck för detta är skapandet av de internationella ad hoc-tribunalerna mot krigsförbrytelser i , och Arusha, . Den första arbetar med att ställa till svars de ansvariga för övergreppen i ex-Jugoslavien medan den andra har som uppgift att döma de ansvariga för folkmordet i . Om är skyldig, ska han gå samma väg som istället för att tusentals människor kanske drabbas i en militär vedergällning. anser att det viktigaste bidraget kan lämna är att gå i ledningen för att få den , vars stadga det beslöts om i , i funktion. har 38 länder av 139 som undertecknat Rom-stadgan ratificerat den. Det krävs att 60 länder ratificerar stadgan för att den ska träda i kraft. Ett problem med den är att dess kompetensområde endast kommer att innefatta folkmord, krigsbrott och brott mot mänskligheten. Att jaga brottslingarna enligt internationella lagar, med rättegång och dom vid en internationell domstol, skulle bli en gigantisk seger för demokratin, rättsstaten och världsfreden. När det gäller den aktuella situationen efter terroristattackerna i och är det viktigt att vi agerar snabbt och inte väntar på att Rom-stadgan ratificeras av minst 60 länder. Vi kan inte godta att brott mot mänskligheten eventuellt avgörs i en amerikansk domstol. Därför räcker det inte att passivt vänta på att den i ska få sitt mandat. bör i ta initiativ för en internationell ad hoc-domstol för terrordåden. Statsministern bör också erbjuda som domstolens säte, utifrån vår neutralitet och alliansfrihet. bör också verka för att sanktioner mot dem som gömmer terrorister drabbar de politiskt ansvariga genom frysning av utländska tillgångar, reseförbud och internationella diplomatiska påtryckningar. 6 Arbetet inom EU Den pågående utvecklingen inom det rättsliga samarbetet visar tydligt att EU allt snabbare utvecklas till en EU-stat. På detta kan man naturligtvis ha både politiska och demokratiska synpunkter. Vid sidan om dessa vill poängtera att det även kan leda till direkt negativa konsekvenser för rättssystemet. inställning är att det generellt är närpolisverksamhet och brottsförebyggande arbete som behöver stärkas. Utvecklingen inom EU går i rakt motsatt riktning mot detta, med ett överstatligt polis- och rättsväsende som slukar enorma resurser i form av pengar och tid. Dessa resurser borde i hög grad återföras till medlemsländernas arbete. Även om EU sägs göra effektivitetsvinster med en harmonisering av medlemsländernas lagar är detta inte liktydigt med att medborgarna får det bättre. För att ett lands lagar ska efterlevas krävs också en bred förståelse för varför lagen finns. Det finns stora kulturskillnader mellan medlemsländerna, vilket gör att en harmoniserad lagstiftning riskerar att medföra att medborgarna i vissa medlemsländer inte kommer att känna igen sig i lagstiftningen. De olika kulturer EU trots allt representerar bör därför även kunna ha olika rättssystem. Fängelsestraff har inte varit någon särskilt framgångsrik metod när det gäller att avskräcka från brott. Det är viktigt att varje medlemsland har möjlighet att utarbeta alternativ till fängelsestraff. är därför negativt till en utveckling med gemensamma straffregler för allt fler typer av brott. Eurojust är en överstatlig myndighet som i praktiken föreslås kunna utdela formella rekommendationer till nationella myndigheter. anser att detta är ett övertramp på svensk lagstiftning, vilken stadgar att endast svensk myndighet normalt sett får utöva myndighet i . 6.1 förslag till ramavtal om bekämpning av terrorism diskuterade EU:s justitieministrar ett förslag från om ett nytt ramavtal för att bekämpa terrorism. Enligt detta förslag ska EU upprätta ett tätare samarbete mellan polismyndigheterna i de olika medlemsländerna. Utbytet av information ska öka. Dessutom ska det bli enklare att lämna ut personer som är misstänkta för brott i ett annat EU-land. En häktningsorder som utfärdas i en domstol i ett land ska automatiskt gälla i de andra länderna. EU:s fria rörlighet gör det lättare för brottsligheten att röra sig över gränserna. I det läget måste de brottsbekämpande myndigheterna ha rätt att följa efter. förslag till ett nytt ramavtal innehåller också en gemensam definition av terrorism: brott ... kriminaliseras som terroristbrott, om de med uppsåt begåtts av en enskild eller en grupp av enskilda mot ett eller flera länder, deras institutioner eller folk, i syfte att skrämma dem och att allvarligt störa eller förstöra de politiska, ekonomiska eller sociala strukturerna i ett land ... Detta kan bli problematiskt. Risken är stor att rättssäkerheten utsätts för stora påfrestningar när femton olika nationella historiska och politiska traditioner ska vägas samman till en. Inte minst för att EU:s medlemsstater har så vitt skilda historiska erfarenheter av politiskt våld. Är det till exempelvis terrorism när galenpannorna i The Real spränger en bil i luften och dödar oskyldiga i ? Ja, helt säkert. Men hur ligger det till med de tonårspojkar som kastar sten på brittiska soldater? Är de terrorister? Engelsmännen skulle kanske hävda det. Men knappast irländarna. Och hur ska man bedöma de unga anarkister som kastade sten på gatorna i ? Är de terrorister i lagens mening? Tyskarna med sina erfarenheter av vänsterterrorism svarar möjligen ja på den frågan. Men hur bedömer vi saken i ? anser att en gemensam definition inom EU om terrorism får inte leda till att människor övervakas och anhålls enbart på grund av sin politisk-demokratiska verksamhet. Åtal för samvets- eller åsiktsbrott är inte värdiga ett demokratiskt rättssystem och får inte förekomma inom EU. Den föreslagna definitionen för terrorism i förslag till ramavtal lämnar tyvärr ett stort tolkningsutrymme i den riktningen. Om detta ramavtal omvandlas till EU-lag kommer den som misstänks för terrorism i ett EU-land att finnas bland de misstänkta i EU:s databas . Den misstänkte kommer att stämplas som terrorist i hela EU-området. Det råder inte heller något tvivel om att ett sådant samarbete kräver en demokratisk övervakning. Eventuellt kan det behövas en rättsvårdande myndighet på EU-nivå, en yttersta garanti för att rättssäkerheten respekteras i de olika medlemsländerna. Då kan samarbetet fungera i ett öppet samhälle, som terrorismen och den internationella brottsligheten bekämpas. 6.2 Eurojust inrättades det provisoriska Eurojust. Det provisoriska Eurojust har ingen egen organisation utan utgörs av minst en åklagare per medlemsland, stationerad vid den egna medlemsstatens ständiga representation i . En huvudsaklig arbetsuppgift under det närmaste året är att förbereda inrättandet av en permanent organisation. Men arbetet med att samordna internationella förundersökningar inleds också. Exempelvis kan man besluta om gemensam husrannsakan. Även det permanenta Eurojust kommer att bestå av en eller flera åklagare från varje medlemsstat, men samlade till ett gemensamt högkvarter. Eurojusts uppdrag är att förbättra samordningen mellan medlemsstaternas åklagarmyndigheter, med behörighet att verka i fall som rör minst två medlemsstater inom de frågor som är kopplade till Europol. När Europols behörighetsområde utökas skall Eurojusts behörighet automatiskt följa efter. Eurojust är ett överstatligt organ, bemyndigat att rikta formella rekommendationer till nationella myndigheter. En nationell myndighet som inte följer en rekommendation av Eurojust blir skyldig att lämna en motivering till detta. Eurojust skall även ha tillgång till nationella kriminal- och polisregisterutdrag. Det finns en tydlig koppling mellan Eurojust och Europol. skriver: Delvis kan Eurojust ses som rättsväsendets motsvarighet till Europol. Organen ges tillgång till varandras databaser och kan delta i respektive organs möten. Eurojust finansieras delvis direkt av medlemsstaterna, genom att dessa bekostar de nationella representanternas löner, delvis indirekt, via staternas medlemsavgift till EU. Eurojust skall emellertid verka som ett kollegium, under ledning av en ordförande. vill inte gå lika långt och har därför lagt fram ett förslag där Eurojusts roll begränsas till att stödja förundersökningar när det gäller allvarliga brott, för vars beivrande rättslig hjälp kan krävas, och när det gäller brott mot EU:s finansiella intressen. har varit pådrivande i att upprätta Eurojust och förkastar förslag, då det inte går tillräckligt långt. Enligt svensk lag får endast svensk myndighet normalt sett utöva myndighet i . Eurojust kommer i praktiken att vara en överstatlig myndighet, eftersom man kommer att kunna utdela formella rekommendationer till nationella myndigheter. anser att detta alltså är ett övertramp på svensk lagstiftning. 6.3 Gamla och nya gränser De senaste månadernas reaktioner på inträde i passunion Schengen har haft ett visst inslag av yrvakenhet. Såväl politiker som ledarskribenter verkar tagna på sängen: Detta hade jag ingen aning om! Men konsekvenser för invandringspolitik och brottsbekämpning är ingen nyhet. 1995 blev medlem i EU och därmed även del i ett vittomfattande samarbete på det polisiära och det rättsvårdande området. Grundtanken i är att skapa en globalt konkurrenskraftig marknad. För att detta ska vara möjligt krävs fri rörlighet av kapital, tjänster, varor och personer. Den fria rörligheten för personer är en frihet med förhinder. En utveckling mot allt öppnare gränser inom med det primära syftet att få fri rörlighet av arbetskraft befaras leda till oönskad immigration samt en dramatisk ökning av grov organiserad gränsöverskridande brottslighet. De hotbilder som framförts har varit olika typer av internationell organiserad brottslighet, t.ex. narkotikabrott och människosmuggling. Lösningen på problemet med oönskad rörelse över gränserna är alternativa kontrollmetoder. påtalades i en offentlig utredning att den inre gränsen inte kan avskaffas innan de kompensatoriska åtgärderna införts och utvecklats till en tillfredsställande effektivitet både i och i andra länder. Utredarna noterade också att även om det inte får förekomma kontroll vid gränsen, så får kontroll ske i anslutning till gränsen. Verksamheten får dock inte ha formen av gränskontroll. När väl dessa problem är lösta, kommer skyddsnivån vid våra gränser att ligga på en högre nivå jämfört med . Med andra ord framkom det redan då att kontrollen i det framtida, numera dagens, fria kommer att stärkas. För den läskunnige har det stått klart att priset för det gränslösa förutom en skärpt yttre gränskontroll blir en ökad kontroll och övervakning inom respektive land. Men den som dristade sig att beskriva de pågående och planerade förändringar som EU-medlemskapet förorsakade blev betraktad antingen som lögnare eller konspirationsteoretiker. Den fria rörligheten inom EU blir om inte illusorisk så åtminstone högst selektiv. EU-förespråkarnas mest omhuldade argument, passfriheten, är inte en frihet för alla. Enligt Schengenreglerna får medlemsländerna granska personers medborgarskap. Flera länder har redan nu infört möjligheten att kontrollera ID-handlingar vid tåg- och vägkontroller. De som ser utomeuropeiska ut kommer att behöva ha identitetshandlingar med sig. De kan nämligen misstänkas tillhöra de uppskattningsvis cirka 10 miljoner illegala invandrare som ska finnas i EU. Dessa ska spåras upp och köras ut ur gemenskapen. Den skärpta kontrollen inom länderna kommer bland annat att ta sig uttryck i ökade möjligheter att övervaka och kontrollera personer som inte är konkret misstänkta för brott. I och med inrättandet av kriminalunderrättelsetjänst på riks- och länsnivå har den öppna polisen fått möjligheter att föra datoriserade förspaningsregister. Sådana register har tidigare endast fått föras av Säkerhetspolisen och Finanspolisen. När begärde att få inrätta ett sådant register fick de blankt nej av av integritetsskäl. Därefter har frågan kommit i ett annat läge, vilket i klartext betyder att vi gått med i EU samt skrivit under Europolkonventionen. Men när frågan om Europol var aktuell försvarade sig förespråkarna med att undertecknandet inte stred mot befintlig svensk lagstiftning. Och det var ju inte så konstigt eftersom svenska myndigheter anpassat sig i förväg i avvaktan på de EU-styrda propåerna. Europol kommer att ha rätt att föra tre register: informationsregister, analysregister och indexregister. Det förstnämnda kommer enligt konventionen att innehålla vad man skulle kunna kalla klassiska polisiära hårddata som dömda och misstänkta personer, deras namn, födelsedatum, kön, medborgarskap m.m. Innehållet i analysregistret är däremot mer problematiskt. Här registreras, förutom data från informationsregistret, information om eventuella vittnen, brottsoffer, kontakter, medhjälpare samt personer som kan lämna relevanta uppgifter. Därtill får Europol, om det har med brottet att göra, även registrera politisk åskådning och etnisk härkomst. Europols brottsbekämpande uppgifter har utvidgats. Från att från början ha lanserats som enbart en mellanstatlig central för informationsutbyte, har inriktningen blivit alltmer operativ. Detta trots vår tidigare justitieministers frenetiska förnekande i debattartiklar av att Europol ska bedriva egen spaningsverksamhet eller ha operativa befogenheter. Hotbilderna som sägs motivera dessa nya kontrollåtgärder är lika flitigt förekommande som frånvaron av belägg för att de faktiskt existerar. För svensk del handlar det till stor del om en anpassning till en internationell brottsbekämpningsnivå som vi som enskild nation inte har behov av. Priset för EU-harmoniseringen är att får kränga på sig en mer repressiv kostym än vad som från krass nationell synpunkt är nödvändigt. Under har det till och från förts en intensiv debatt om olovlig åsiktsregistrering av svenska medborgare. De organisationer som figurerat har främst varit IB och . Med den pågående EU-harmoniseringen i bakhuvudet finns det anledning att fråga sig om inte den debatten hade varit en icke-fråga om befintliga och planerade kontrollåtgärder funnits . Är det inte just sådan registrering som bland annat kommer att omfattas av de nya kontrollstrukturerna? Vi tittar med kritiska ögon på historien som vi med ryggen mot framtiden backar in i en alltmer kontrollerad värld. 6.4 Schengen och Europol Det kanske mest häpnadsväckande exemplet på det motsägelsefulla språk som florerar i EU är . Syftet sägs vara gränser utan kontroll. Av 142 artiklar handlar 138 om kontroll och 4 om rörelsefrihet. Rörelsefriheten är med andra ord kraftigt begränsad och syftet blir allt tydligare: att hålla oönskade individer borta från EU:s territorium. Sådana människor är bland annat flyktingar som flyr undan krig och tortyr. Tanken är att stoppa inträdet redan vid gränsen, något som inte minst manifesteras i Schengensystemets allt rigidare visumregler. Genom att införa stränga visumregler har man tänkt sig att minska antalet flyktingar som ens kommer fram till ett EU-land eftersom det är först där som man kan söka asyl. Detta förfarande har kritiserats av många och det har inte utretts huruvida det är förenligt med konvention om de mänskliga rättigheterna. Samma sak gäller den så kallade som gör det möjligt att söka asyl i endast ett av EU-länderna, detta trots att den rätten finns fastslagen i . Schengensystemet är en stor byggsten i det som brukar kallas Fästning , en utveckling som vi och alla andra gröna partier inom EU är motståndare till. Schengens informationssystem (SIS) är uppbyggt som ett spanings- och efterlysningsregister och innehåller inte bara brottslingar utan också andra personkategorier. registret varit verksamt har det snabbt vuxit till ett gigantiskt personregister. finns cirka 1 400 000 identiteter registrerade. Många av dem vet över huvud taget inte att de är registrerade, vem som gjort det eller varför. Uppgifter ur SIS har både sålts och läckt ut på andra sätt. Det kontrollorgan som ska utöva tillsyn över SIS, den så kallade Gemensamma tillsynsmyndigheten, ges inte den personal eller de ekonomiska resurser som behövs, trots att myndigheten ett flertal gånger kritiserat SIS för brister i rättssäkerheten. skall en rad förslag inom asylpolitiken behandlas: Tillfälligt skydd i massflyktssituationer. Miniminivå i asylprocedurer. Miniminivå för mottagande av asylprocedurer. Förändring av om vilken stat som ska pröva asylärenden. Gemensam tolkning av flyktingbegrepp. Harmonisering av transportöransvar. Definition av vad som är kriminella handlingar och straff av människosmugglare. röstade mot i , bland annat mot bakgrund av de inskränkningar i flyktingars möjlighet att få en i innebär. analys visade sig vara riktig. anser att nu måste agera för att mildra de negativa konsekvenserna EU:s gemensamma flykting- och asylpolitik har. Det mest rimliga är att den asylsökande själv får välja asylland. Då undviks konflikter med på grund av nationernas olika sätt att tolka den. EU:s metod, att minska flyktingströmmen till EU-länderna med högre murar i form av hårdare straff för transportföretag som tar med illegala immigranter är fel väg. Rätten att söka asyl upphör i praktiken när EU ålägger flygbolagen att redan vid incheckningsdisken mota bort dem som inte har alla resehandlingar i ordning, eftersom den som måste fly från sitt land inte alltid kan skaffa föreskrivna resehandlingar och tillstånd. Det finns få möjligheter för flyktingar att ta sig till EU på laglig väg. Därmed hindras de effektivt att söka asyl. Därmed återstår bara flyktingsmugglarnas tjänster. Med Amsterdamfördraget och toppmötet i så är förhindrat att driva en egen asylpolitik och det går inte heller längre att ge asyl till flyktingar från andra EU-länder. FN har klagat på detta eftersom det strider mot . En viktig fråga för att driva inom EU måste vara att återföra asylpolitiken till nationell nivå. Tills så sker måste naturligtvis driva att alla förslag som innebär en mer restriktiv asyl- och invandringspolitik stoppas. Vi vill att aktivt och offensivt i EU driver: att ska ersättas med överenskommelser som garanterar fri rörlighet inom EU för både EU-medborgare och medborgare från tredje land och också underlättar för människor utanför EU att få resa in i EU, att Europol avskaffas, i andra hand reformeras, så att dataregister och informationsutbyte begränsas samt att hela organisationen ställs under demokratisk kontroll med den övergripande principen att alla registrerade personer äger rätt att ta del av sina registeruppgifter, att återföra asylpolitiken till nationell nivå, att alla förslag som innebär en mer restriktiv asyl- och invandringspolitik stoppas, att omförhandlas så att flyktingar tillåts söka asyl i samtliga EU-länder. Sedan Europolkonventionen undertecknades 1995 har frågan om utvidgning av Europols behörighet diskuterats. Bland de olika förslag som framlagts finns bland annat miljöbrott, databrott och bedrägeribrott. vill emellertid komma bort ifrån en inriktning på specifika brott för att i stället få mandat att rikta verksamheten mot kriminella organisationer som sådana. Det svenska ordförandeskapet har mot bakgrund av detta initierat en diskussion om utvidgning av Europols mandat. presenterade fyra alternativ som utgångspunkt för diskussionen: Att Europols behörighet inte skall begränsas till särskilda brottstyper, utan omfatta allvarliga former av internationell brottslighet, i den mån omständigheterna visar på förekomsten av en brottslig struktur och två eller fler medlemsstater påverkas av brottslighet. Detta alternativ kräver konventionsändring. Att Europols nuvarande behörighet utvidgas med alla former av brott som räknas upp i bilagan till Europolkonventionen. Detta alternativ kan åstadkommas genom det förenklade förfarandet med ett rådsbeslut. Att Europols nuvarande behörighet utvidgas med miljöbrott, databrott och bedrägeri. Detta alternativ kan åstadkommas genom det förenklade förfarandet med ett rådsbeslut. Att Europols behörighet blir oförändrad. anser inte att Europols befogenheter skall utvidgas, förutom på miljöområdet. Tvärtom har Europol befogenheter som det finns anledning att ifrågasätta. Den centrala delen av Europol är dess databaserade informationssystem. Uppgifterna i registren kan bland annat avse personer mot vilka det finns graverande omständigheter som ger anledning anta att de kommer att begå brott .... Dessa uppgifter är medlemsstaterna skyldiga att utan särskild begäran föra in i registren från sina egna register. Vidare får det föras in uppgifter om vittnen, brottsoffer, kontakter eller medhjälpare och andra personer som kan lämna uppgifter om de brott som utreds. Det är också tillåtet att föra in personuppgifter av ännu mer känslig karaktär, till exempel politisk åskådning, ras eller etniskt ursprung. De anställda i Europol har rätt att åtnjuta immunitet i sin tjänsteutövning. Dessa regler förstärker de övriga konventionsbestämmelserna på ett sådant sätt att den parlamentariska insynen och demokratiska kontrollen av Europol är näst intill obefintlig. 6.5 Echelon Echelon har sina rötter i det . tecknade , , , och ett avtal om samarbete vid insamling av information och utbyte av underrättelsetjänster. Vid var den fiende informationssamarbetet i huvudsak inriktade sig på. 1996 avslöjade den nyzeeländske journalisten i boken vad samarbetet utvecklats till: en global organisation för övervakning av elektronisk kommunikation. Med hjälp av källor inifrån organisationen gav han en bild av den ofattbart omfattande övervakning av nationers, företags och privatpersoners kommunikation via e-post, fax, telex och telefon som Echelon bedriver. All den information som samlas in via avlyssningsstationer på marken och i luften samlas i någon av Echelons anläggningar i de fem medlemsländerna. Där hanteras sedan informationen av avancerade datorer som genomsöker avlyssnade meddelanden efter kodord, som exempelvis namn på organisationer, företag eller personer. Datasystemet fungerar ungefär som en sökmotor på Internet, bara med ett mycket större antal sökord. I en rapport om Echelon till 1998 framkom det att organisationer som , och har egna bokmärken i Echelons ordlistor, eftersom organisationerna på olika sätt hamnat i konflikt med nationers intressen. Men vad som händer med informationen när den fångats upp i Echelons nät är oklart. Ingen utomstående vet vem som tar del av den här informationen och vad de gör med den. I en rapport till hävdar bland annat att den amerikanska säkerhetstjänsten () via Echelon inhämtat uppgifter om europeiska företag för att kunna tipsa amerikanska konkurrenter om anbudsläget i samband med upphandlingar. Uppgifterna i rapporten har skakat om EU-länderna, och krav har rests på att Echelonspionaget ska behandlas i EU:s olika organ. håller EU på att bygga upp en egen struktur för elektronisk övervakning. Alla EU-länder har därför uppmanats att harmonisera sin lagstiftning vad gäller elektronisk övervakning. Ingen vet exakt hur Echelons verksamhet ser ut och vilka kontakter som eventuellt tagits med EU eller andra länder. Underrättelseverksamhet, övervakning och spionage har förekommit genom hela civilisationshistorien. I en bok av kriminologen beskriver han den svåra balansgången mellan vad han kallar vällovlig brottsbekämpning och det hot denna utgör mot den personliga integriteten. En av slutsatserna i boken är att gränserna för vad vi står ut med i övervakningsväg har tänjts allt längre genom historien. Allt i namn av någon allmänt accepterad fiende. har inte funnit ett enda fall där ett övervakningsinstrument tagits bort därför att den ursprungliga fienden försvunnit. Det har bara tillkommit nya, och fienden har bytts ut. Echelon är ett utmärkt exempel på den tesen.