mot · GP02Kr422 · 2001-10-05 00:00:00 — Här har man alltså avskaffat selektivt stipendiesystem till förmån för ett mer generellt stöd. (SOU 1997:184) redogjorde för dessa stöd och lämnade även ett eget förslag till generellt stöd. anser att det offentliga stödet till konstnärer bör utvecklas så att fler konstnärer kan komma ifråga för stödet. Det kan inte vara meningen att ett statligt konstnärsstöd enbart skall rikta sig till en mindre exklusiv grupp av konstnärer. yrkar därför att regeringen ska återkomma med förslag till ett mer utvecklat generellt stöd. vision är att fler efterfrågade konstnärer ska ha möjlighet att leva på sin lön. Det som är självklarheter inom andra yrkeskategorier, exempelvis pension, ersättning vid sjukdom och vid föräldraledighet, ska även gälla en konstnär. Trots att frågan fördes fram i ljuset i utredningen om generella konstnärsstöd (SOU 1997:184) finns ännu ingen tillfredsställande lösning. yrkar därför att regeringen skall återkomma med förslag till trygghetssystem som är anpassat till konstnärens situation. Att inte ge välutbildade och meriterade konstnärer möjlighet att leva på sitt arbete är ett resursslöseri som samhället inte har råd med! modell är att de första 100 000 intjänade kronorna för en konstnär ska vara befriade från skatt. yrkar därför att regeringen återkommer med förslag om hur fler konstnärer ska kunna leva på sitt arbete. Upphovsrättslig ersättning Konstnärer har laglig rätt till upphovsrättslig ersättning vid fotokopiering av deras verk. För att stat och kommun i utbildningssammanhang ska slippa kontakta varje enskild konstnär vid varje kopieringstillfälle skrivs licensavtal med varje konstnärsgrupp genom dess största organisation. Medlemmar i mindre organisationer förvägras därmed sin kopieringsersättning, vilken i stället går till kollegor i den större organisationen. Innan medlen kan fördelas rättvist bör därför utbetalning av kopieringspengar stoppas. ges inte kopieringsersättningens klumpsumma direkt till den största organisationen, utan till den privata föreningen , där alla så kallade huvudorganisationer inom foto, konst, musik och skrift (17 stycken) är representerade. BONUS betalar sedan ut de olika kårernas kopieringsersättning till respektive huvudorganisation. Under verksamhetsåret 19992000 uppgick den totala kopieringsersättningen till . Problemet är att BONUS inte medger alla konstnärsorganisationer medlemskap. Åtminstone har () och Förlagsutgiven Fackpress (FFF) nekats medlemskap. De båda organisationerna gick tillsammans upp mot BONUS i för att pröva lagen om licensavtal, och fick då beskedet att lagen måste ändras om mindre organisationer ska ha rätt till sina kopieringspengar. Vissa konstnärer står därmed utan möjlighet att få ersättning för kopieringen av deras verk. anser att statens och kommunernas kopieringsersättning skall gå till alla de konstnärsorganisationer som ställer sina medlemmars verk till förfogande för kopiering och yrkar att regeringen återkommer med en korrigering av den statliga och kommunala kopieringsersättningen så att mindre organisationers medlemmar inte missgynnas. Det är inte storleken som skall avgöra. Individuell visningsersättning, IV Individuell visningsersättning, IV, fördelas av föreningen . uppgår anslaget från staten till . anser att denna anslagspost skall stärkas. IV utgår till konstnärer som är representerade med offentlig konst på t ex sjukhus, parker och kommunala torg. Endast verk som är placerade i eller vid offentliga byggnader berättigar till visningsersättning. Olika poäng ges vid olika platser. Skulpturer vid torg och allmänna platser ger mest poäng. Enligt BUS måste konstnärer ha uppnått viss poäng för att få någon ersättning över huvud taget. IV-systemet har sina begränsningar. Det är, till skillnad från exempelvis vilka ju medger ersättning till alla tonsättare som får sin musik uppförd snedfördelande till förmån för de konstnärer som säljer mest konst. yrkar att regeringen genomför en översyn av IV-ersättningen i syfte att finna ett mer rättvist fördelningssystem. En fråga i sammanhanget är då också om det verkligen är det privata upphovsrättsorganet BUS som ska fördela den individuella visningsersättningen, då det kan vara svårt för myndigheterna att få insyn i en privat förenings verksamhet. Kollektivverkstäder ser positivt på att landets cirka 20 kollektivverkstäder numera har rätt till statligt stöd. Dock medför dagens direktiv att en stor del av verkstäderna inte kvalificerar sig till stöd. Det var inte avsikt när vi verkade för stödets inrättande. Vi vill därför att stödets konsekvenser utvärderas både vad avser kollektivverkstäderna och övrig verksamhet under anslaget. yrkar därför att en utvärdering av effekten av pengarna till kollektivverkstäderna genomförs. Genusperspektiv Den bristande jämställdhet som råder i samhället gör sig gällande även inom kultursektorn, inte minst har kvinnliga konstnärer ofta svårare att klara sig ekonomiskt än vad manliga har på grund av en strukturell snedfördelning till förmån för manliga normer och värderingar. Genustänkandets frånvaro visar sig bland annat i de olika kulturella beslutsfunktionerna, inköpta verk och prissättningar. yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att det behövs riktade insatser för att bryta kulturområdets bristande genusansvar. Nationella uppdrag anser att möjligheten att erhålla så kallade nationella uppdrag för att driva kulturprojekt är uppmuntrande och stimulerande. Dock anser att den tidsperiod som uppdragen avser, dvs , är för kort tilltagen. Ofta tar det än så att bygga nätverk och sprida sin kunskap. yrkar därför att tiden för de nationella uppdragen utökas till . Inom två verksamhetsområden saknas nationellt uppdrag. Det ena området är dans, det andra området är världskultur. förutsätter att regeringen åter prövar behovet av ett nationellt uppdrag inom områdena världskultur respektive dans, när inriktningen av nationella uppdrag omprövas. yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att nationellt uppdrag behövs inom områdena världskultur och dans. Kulturinstitutionernas hyreskostnader För att inte kulturinstitutionernas anslag ska ätas upp av ständigt ökade hyreskostnader, med försämrad verksamheten som följd, har länge arbetat för hyressänkningar. Arbetet har givit resultat. menar att de pengar som de minskade hyreskostnaderna ger ska få behållas inom kulturinstitutionerna. Budgetförstärkningen är ju själva vitsen med sänkningarna. I vårbudgeten anges det totala tillskottet vara . Kulturinstitutioner som borde få behålla hyressänkningen är Operan, , , , , , och . Teater, dans och musik De tre R:en , Rikskonserter och Riksutställningar har lyckats mycket bra med respektive verksamhet. De tre R:en bidrar till att bredda kulturutbudet över hela landet. Deras kulturspridning gör det möjligt att bättre efterleva de nationella kulturpolitiska målen. vill göra regeringen uppmärksam på att de olika verksamheterna behöver ekonomiskt stöd till att utveckla sin verksamhet allt ifrån konstnärlig nydaning till att klara lönepåslag, prishöjningar och hyra som att köpa in ny utrustning. Vi vill gärna lyfta fram extra satsningar inom folk- och kammarmusik och att få ut teatern till områden i landet där Unga Riks kanske är barnets enda möjlighet att få se en föreställning under uppväxtåren. Vi kan definitivt inte se några skäl till att minska anslagen. Vill även påminna om ökade publiksiffror och den folkrörelseprocess som är på gång. Barn- och ungdomsverksamhet Det finns både en bredd och ett djup inom svensk teater, dans och musik som vi har all anledning att både vara stolta över och värna. På barn och ungdomssidan finns dock fortfarande mycket att göra, i synnerhet vad gäller barn- och ungdomsteater. I artikel 31 kan vi läsa: Konventionsstaterna erkänner barnets rätt till vila och fritid, till lek och rekreation anpassat till barnets ålder samt rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. För att ska lyckas leva upp till detta är det bland annat angeläget att hålla biljettpriser för barn- och ungdomar på en sådan nivå att inte priset står i vägen för den unga publiken. En annan viktig aspekt är att kunna överbrygga det gap som finns mellan barn- och ungdomsverksamhet gentemot vuxenverksamhet. får barn och ungdomar som tillhör ett ungdomsförbund bidrag till sin verksamhet. Om samma sorts verksamhet är del av en kulturorganisation riktad till alla åldrar får ungdomarna däremot bekosta sitt kulturutövande själva. Sådana regler bidrar till att skapa en ålderssegregation, vilket anser vara djupt olyckligt. yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att verksamhetsstödet till barn, ungdomar och äldre görs oberoende av gruppens ålderssammansättning. Fyra av tio offentligt stödda föreställningar i är producerade av fria teater- och dansgrupper och koreografer. Mer än hälften av barn- och ungdomsföreställningarna ges av de fria grupperna. Deras anslag har ej höjts . ser det därför nödvändigt att anslaget höjs. I värld får skolbarn gå på teaterföreställning minst en gång per läsår, förutom att barnet ges möjlighet till egna kulturuttryck i skolan. Sex kommuner saknar musikskola, vilket innebär att det finns barn som saknar reell möjlighet att lära sig spela något instrument. Detta är djupt olyckligt. Utvecklingen går dock i rätt riktning, inte minst tack vare det arbete som lägger ner för att förmå kommunerna att inte svika barnets behov av att kunna uttrycka sig i musik. Länsmusiken Länsmusiken är ett serviceorgan för musiklivet i länet och producerar konserter till skolor, föreningar, studieförbund, kommuner, församlingar, företag och andra som anordnar konserter. För många människor, inte minst barn, svarar länsmusiken för den viktigaste kontakten med levande musik och med musikformer som lyssnarna normalt inte kommer i kontakt med. Bland de musikformer länsmusiken arbetar med finns bland annat kammarmusik, folkmusik, jazz och modern konstmusik. Länsmusiken har tyvärr drabbats mycket hårt av tidigare års nedskärningar. Länsmusiken behöver förstärkas och länsmusikkonsulenterna återupprättas. Positivt i sammanhanget är dock att , som sista län i landet, får en länsmusik. För att detta inte ska leda till nedskärningar till länsmusiken i övriga delar av landet är det viktigt att det totala länsmusikanslaget ökar. Den utvärdering av effekterna av nedskärningarna på länsmusiken som har gjorts ligger inte i linje med syn på länsmusikens roll. I utvärderingsrapporten står bland annat: Musik i är den enda länsmusikorganisation som aldrig haft fast anställda musiker. Det har varit fördelaktigt på så sätt att man fritt kunnat utforma verksamheten efter länets behov och därmed byggt upp en renodlad länsmusikverksamhet utan komplikationer med orkester eller musikteater. menar att just möjligheten att ha fast anställda musiker som en grund för länsmusikens verksamhet har givit mycket positiva effekter. Därmed inte sagt att länsmusikens ansvar för till exempel folkmusik, jazz och kammarmusik ska negligeras. Arrangörsstödet Arrangörsstödet behöver stärkas för att öka möjligheten för musiker att kunna leva på sitt arbete och öka deras möjlighet att deltaga i olika samarrangemang. Stödet gör det också möjligt för olika former av möten såväl mellan amatörer och professionella som mellan olika former av musik- och dans. Stödets betydelse för ett levande och vitalt musik- och dansliv bör ges regeringen tillkänna. Fonogramstödet Men det är inte bara den levande musiken som behöver ökat stöd utan också produktion och utgivning av fonogram. I budgeten för skar regeringen bort i anslaget för fonogramstöd, vilket motsvarade en 40-procentig nedskärning. Svenska skivbolags möjligheter att producera smala men intressanta fonogram, inklusive barnmusik, står och faller med fonogramstödet. Regeringen har påtalat att nedskärningarna inte skulle få några konsekvenser. Det kräver bevis varför yrkar att regeringen skyndsamt utvärderar effekterna av denna nedskärning. Regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner Festspelsscen är en unik kulturplats. Här har en nedlagd gruvindustri kunnat omvandlas till en av bästa akustiska utomhusscener där sångare, musiker och skådespelare ges möjlighet att framträda utan hjälp av mikrofoner. vill att denna scen skall kunna utvecklas ytterligare med nationellt stöd eftersom scenen är en nationell angelägenhet. Tre ytterligare regionala institutioner som behöver stärkt statligt stöd är , Länsteatern på och Musik- och Dansteater. invigdes och har redan hunnit bli ett i toppklass. För att inte helt stå och falla med de privata finansiärernas sponsring är ytterligare statligt tillskott nödvändigt. Musik- och Dansteater (NMD) har ett spelfält från i söder till i norr. I NMD ingår NorrlandsOperan, NorrDans, Kammaropera och barnoperascenen NMD-z i . Det är inte rimligt att tro att de som bor i skall kunna utnyttja det operautbud som finns i . NMD fyller därför en viktig funktion, och för att ytterligare kunna utveckla verksamheten bör dess statliga stöd stärkas varför yrkar det. bildades Länsteatern på . Teatern spelar inte bara på hemmascenen utan bedriver teaterverksamhet över hela , på bygdegårdar, bibliotek, församlingssalar, skolor, fritidsgårdar, vårdinrättningar och pensionärshem. På så sätt har Länsteatern på blivit hela öns angelägenhet. Det statliga stödet har dock sats på en för låg nivå vilket bör ges regeringen tillkänna. Folkmusik, dans och världskultur Forum för Världskultur Folkmusikens ställning har kraftigt stärkts och är en högst levande konstform som ständigt utvecklas. Folkmusik från vitt skilda länder har på ett mycket glädjande sätt knutit människor från olika kulturer närmare varandra, och vi ser en ständig korsbefruktning mellan olika folks folkmusik, så kallad världsmusik. anser att detta inte bara har kulturella värden, utan också demokratiska, då kulturen bidrar till att skapa förståelse över språkgränser och på så vis motverkar rasism och främlingsfientlighet. Därför är det extra angeläget att ge stöd åt Forum för Världskultur och med det också stöd åt mångkulturella festivaler. har ansvaret för Forum för Världskultur men har ännu inte fördelat medel avsatta i förra årets budget. Detta måste betraktas som en präktig skandal. För är det viktigt att satsa på världskulturen, så att den kan bli synlig i . Vi vill ge resurser att bygga upp verksamhet på sex olika ställen i landet, där , och är givna, vilket vi härmed ger regeringen till känna. Folkmusikcentrum Det är glädjande att i () har fått ett permanent nationellt stöd. För att verksamheten ska kunna utvecklas så som tänkt måste dock nivåerna, för dem som är med och delfinansierar verksamheten, justeras nedåt, vilket härmed ges regeringen tillkänna. Utifrån de positiva erfarenheterna från är det nu dags att också gå vidare och upprätta fler Folkmusikcentrum över hela landet. I våra grannländer och står staten som ekonomisk garant för en regionalt spridd musikkultur med bl a folkmusikcentrum. yrkar därför att regeringen skall undersöka behovet av ytterligare folkmusikcentrum. I är de redan igång med ett Folkmusikens hus, där kommun och landsting står för hela kostnaden. anser dock, utifrån tidigare anfört resonemang, att det rör sig om ett nationellt intresse och därför bör Folkmusikens hus i också ges ett nationellt stöd. Övriga städer som hitintills kan nämnas i sammanhanget för folkmusikcentrum eller institut är i samarbete med , och . Nyckelharpan som nationalinstrument Men det är inte bara via höjda anslagsnivåer som stödet till folkmusiken kan ta sig till uttryck. har tidigare yrkat att nyckelharpan ska få sin rättmätiga plats i svensk kultur genom att kora den till svenskt nationalinstrument. På detta sätt kan intresset för nyckelharpan stärkas både internationellt och nationellt. upprepar därför förslaget att nyckelharpan upphöjs till svenskt nationalinstrument. Spelmansstämmor och festivaler fyller en oerhört viktig funktion som mötesplats för utövare av folkmusik och för att nå ut till en bred publik. Tyvärr tvingas många festivaler till en alltmer kommersiell inriktning för att överleva, vilket är ett direkt hot mot folkmusikens själ. Det är angeläget att ta farorna med en sådan utveckling på allvar, och yrkar därför att regeringen studerar festivalers och spelmansstämmors utveckling närmare, så att adekvat stöd kan ges. Folkdans Folkmusik handlar inte bara om musik utan i mycket stor utsträckning också om dans. De flesta grupper som framför folkdans befinner sig i den besvärliga gråzonen mellan amatörnivå och professionell nivå. Som det befintliga stödsystemet är utformat kan det för många dansare vara ekonomiskt mer lönsamt att vara arbetslös artist än att vara verksam som danspedagog på deltid och artist på deltid. yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att stödet till folkdansare justeras så att det ej verkar kontraproduktivt. Boken och det skrivna ordet Det skrivna ordet är en viktig länk som binder samman människor i rum och tid. I har vi en, i globalt perspektiv, unikt hög läskunnighet. Skolväsendet, studieförbunden och folkbiblioteken spelar tillsammans en viktig roll för att skapa ett bra klimat för det skrivna ordet. Men bokläsandet har minskat . Framförallt är det barn till lågutbildade föräldrar som minskar sitt bokläsande. ser därför med stor oro på konsekvenserna av den stora biblioteksslakten , när nästan 1/3 av landets biblioteksfilialer lades ner. Människors tillgång till bibliotek har även försämrats genom att bibliotek tar ut avgifter för olika tjänster, bland annat när man beställer böcker som saknar. Detta slår hårt mot dem som bor i mindre orter, där biblioteken är små. Även de små biblioteksfilialerna ute i glesbygden eller i förorterna är livsviktiga för att ge människor möjligheter till ett rikt litterärt liv och därmed möjlighet att behålla ett levande skriftspråk. Så finns det kommuner som satsar på sina bibliotek, ett exempel är där även nya biblioteksfilialer inrättas. menar att den negativa trenden måste vändas och yrkar att tillkännager för regeringen vikten av att lyfta fram kommuner som faktiskt satsar på utveckling av sin biblioteksverksamhet. Elektroniskt publicerade verk Den enorma utvecklingen av möjligheterna att förmedla text i elektronisk form gör att det är svårt att veta i vilken form text kommer att förmedlas , dvs ifall den tryckta texten kommer att bestå som huvudform eller om den elektroniskt förmedlade texten kommer att dominera. I det senare fallet vore det olyckligt om det på grund av brister i lagstiftningen uppstår en situation där författaren förlorar kontrollen över sina verk, eller inte får rimligt betalt för sitt arbete. yrkar därför att regeringen skall återkomma med en översyn av författarnas rättigheter till elektroniskt publicerade verk. Bokmomsen Som enda länder i världen har och bokmoms. I övriga EU-länder ligger bokmomsen mellan , och även har helt momsbefriat boken. Inte minst då det är enkelt att beställa böcker via Internet är den svenska skattenivån inte konkurrensneutral utan missgynnar den svenska bokhandeln. Att nivåerna på mervärdesskatten utgör en omsorgsfull avvägning av vad som behövs för att möta både statsfinansernas krav och önskemålet om en fördelningspolitiskt och näringspolitiskt riktig profil på skatten är självklart. Det är därför inte enkelt att förändra enskilda momsnivåer. vill i sammanhanget därför påpeka att den kulturutredning som föranledde beslut om en ny kulturpolitik förordade en bokmoms på och gläds nu över att kommer att ha ett sådant beslut att ta ställning till. De nationella minoritetsspråken Men det är inte bara det svenska språket som är en statlig angelägenhet och ett statligt ansvarsområde, så är också de nationella minoritetsspråken. ser det som angeläget att anslaget till de nationella minoritetsspråken ges ekonomisk möjlighet att användas och yrkar därför det. Tidskrifter och veckotidningar Tidskrifternas utbud av artiklar och texter är en viktig källa till ingående kunskap om det kulturella klimatet i och i världen. kämpar många tidskrifter för sin överlevnad. Det är därför angeläget att vara öppen för varje form av möjlighet att stötta tidskrifternas existens. Ett bra sätt för tidskrifter att locka till sig nya läsare kan vara att ordna kulturella evenemang. yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att överväga om stödet till kulturtidskrifternas återkommande evenemang behöver öka. Internet har givit en ny form av kultur- och kunskapsspridning i form av elektroniska tidningar. Inom ramen för stöd till kulturtidskrifter bör även kunna ge stöd åt elektroniskt publicerade tidskrifter. Stödet till kulturtidskrifterna regleras i förordningen om statligt stöd till kulturtidskrifter. Det ankommer alltså på regeringen att klargöra möjligheterna för Internettidningar att få statligt stöd. yrkar därför att regeringen återkommer med förslag där även Internettidningar ges stöd inom ramen för stöd till kulturtidskrifter. En stor flora av invandrar- och minoritetsmedier finns i samhället . Detta är bra, men ännu bättre vore om språkbarriärer kunde brytas och det som endast är interna debatter inom respektive språkområde kunde föras upp till en bredare samhällsdebatt. Detta inte minst för att ge integrationsfrågor en mer framflyttad plats i det offentliga samtalet. Ett sätt att öka tillgängligheten till dessa medier kan vara att ge medel för översättning av en del av materialet som referat. Tidskrifterna behöver också stöd för utveckling av pressetik, journalistik och kunskap om demokratins grundprinciper. yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att invandrar- och minoritetsmedierna behöver stöd till att översätta viss del av sitt tidskriftsinnehåll och stöd till att utveckla pressetik, journalistik, kunskap om det fria ordet och demokratins grundprinciper. Liksom för böcker anser att momsnivån för tidskrifter och veckotidningar ska sänkas till . har kvällstidningarnas specialbilagor 6 procents moms, eftersom de räknas till dagspressen, trots att de i princip är identiska med vilken annan veckotidning som helst. Detta skapar en orättvis konkurrenssituation. ser därför positivt på att har möjlighet att godkänna ett sådant förslag. Kulturmiljön och Med kulturmiljö menas en miljö som är intakt och berättar något om en mänsklig verksamhet. som strävar efter kulturell mångfald vill vi värna det inhemska kulturarvet. Kulturarvet är viktigt för vår förståelse för vår historia, och därmed också för oss själva. har lyckats få igenom kraftfulla förstärkningar till kulturmiljövård. En del av dessa medel ska gå till Agenda Kulturarv. Agenda Kulturarv är ett tidsbegränsat samarbetsprojekt mellan länsmuseer, länsstyrelser och . Dess syfte är bland annat att finna former för att öka det demokratiska inflytandet och delaktigheten i arbetet med vår kulturmiljö. Kulturarvssektorn har flera och vitt skilda uppgifter: att klargöra historiska betydelser i landskap, miljöer, byggnader och föremål, att göra andra samhällssektorer och medborgarna medvetna om den tillgång som kulturarvet utgör, att säkerställa kulturarvets bevarande genom att identifiera hotbilder och med vård motverka hoten. Genom har även kulturmiljöns ställning stärkts, i och med möjligheterna att inrätta kulturreservat. För att lagstiftningens möjligheter ska kunna utnyttjas på bästa sätt önskar ett ökat samarbete mellan och . De olika verken ser på natur- och kulturmiljön utifrån olika kompetenser, och därför måste det ges utrymme inom de båda verken för ett ökat samarbete. yrkar därför att tillkännager för regeringen som sin mening att samarbetet mellan och behöver utvecklas. Men att utveckla medel för att administrera kulturminnesvård, kulturmiljövård och kulturarvsarbete är inte tillräckligt, om inte också återkopplingen till allmänheten fungerar tillfredsställande.