mot · GO02U17 · 2001-05-02 00:00:00 — Motion till riksdagen2000/01:U17av Lennmarker, ()med anledning av prop. 2000/01:119 i omvandling - utvecklingssamarbete med Central- och ÖsteuropaFörslag till riksdagsbeslut1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att stöder , och Litauensmedlemskap i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att EU:s kvarvarande restriktioner och antidumpningsåtgärdermot bör avskaffas.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att handeln inte får återregleras mellan EU:s kandidatländerom kandidatländerna blir EU-medlemmar vid skilda tidpunkter.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att och öppna handel med börkunna fortsätta när de blir EU-medlemmar.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att EU:s yttre gränsskydd skall utformas med hänsyn tagen tillatt människors traditionella kontakter, handel och rörlighet inte fårinskränkas på ett orimligt sätt.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de svenska stödinsatserna måste utformas i perspektiv avEU-integrationen av Central- och Östeuropa.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om administrationen av stödet till Central- och Östeuropa.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att främja utvecklingen av goda sociala skydd.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att svenskt östbistånd skall stödja smittskyddsarbete, särskilttbc och hiv/aids.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att barnperspektivet bör genomsyra såväl EU:s som detsvenska öststödet.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Baltic Ring-projektet.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inte använda stödet till för att smitaundan åtaganden under Kyotoprotokollet.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den ansvar att kritisera kränkningar avmänskliga fri- och rättigheter i Ryssland.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fortsätta säkerhetsstödet till , och Litauenäven efter det att de har blivit EU-medlemmar.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa den s.k. Östersjömiljarden.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inriktningen i övrigt av stödet till Central- och Östeuropa.MotiveringÖststödets utvecklingInledningsvis handlade det svenska öststödet om suveränitetsstöd tillPolen och genom bidrag till byggandet av rättsstatens ochmarknadsekonomins institutioner, liksom demokratiska försvarsmakteroch miljöskydd.De nya demokratierna kring och i övriga Central- och Östeuropamåste börja betraktas på samma sätt som våra västliga grannländer. Inomnågra år kommer de att vara medlemmar i och EU och förmodligen påen generation nå västeuropeisk levnadsstandard.Bistånd är inte det naturliga tillståndet utan handlar om stöd under enövergångsperiod. Handel, investeringar, politisk samverkan och utbyten påalla områden är det långsiktigt naturliga, precis som med våra västligagrannländer.Utvecklingen har redan kommit långt. Stödet till har i det närmasteupphört och insatserna i är också nära att fasas ut. I ochLitauen har övergången till grannlandssamarbete inletts. Fokus i det svenskastödet flyttas nu österut, från östra strandstater till nordvästraRyssland, samt till demokratiska krafter i Vitryssland.Avveckla återstående hinderÖstersjöregionen är en av de regioner som vuxit snabbast i världen desenaste åren. Särskilt och , men också och ,har haft en god ekonomisk utveckling.Länderna i är som små, öppna ekonomier starktutlandsberoende. Detta är särskilt tydligt för länderna i . Bådeimporten och exporten är relativt sett mer betydelsefull för dessa länderän för nuvarande EU-länder.De nya marknadsekonomierna är beroende av goda villkor förmarknadstillträde. EU:s återstående handelshinder, särskilt vad gällerjordbruks- och tekoprodukter och stål, bör därför avvecklas.Antidumpningsåtgärder måste också avskaffas.Det är orimligt att EU å ena sidan bedriver omfattande stödprogram för attstödja ländernas ekonomiska utveckling, som EU å andra sidan integer dem fullt marknadstillträde och kan hota med antidumpningsåtgärder.Estland är ett av världens mest avreglerade länder vad gäller internationellhandel. EU bör nu låta visa EU vägen i avregleringen av handeln.Bygg inte nya hinderI samband med utvidgningsprocessen flyttas EU:s yttre gränser österut.EU-länderna har befogad och legitim anledning att söka skydda sig motbrottslighet, knarksmuggling, människosmuggling och illegal invandringgenom att inrätta ordentliga gränskontroller och gränsskydd. Detta ärytterst ett villkor för att kunna upprätthålla den fria rörligheten inomunionen.Samtidigt måste det yttre gränsskyddet utformas med hänsyn tagen tillmänniskors traditionella kontakter. Handel och rörlighet får inte inskränkas påett orimligt sätt. Ett helt byggs inte minst just genom vardagligakontakter och utbyte mellan människor.Människor måste också efter EU-utvidgningen kunna besöka varandraöver gränsen, turista i varandras länder, bedriva småskalig handel och behållaalla de kontakter som funnits fram till utvidgningen.Detta måste särskilt uppmärksammas eftersom EU förmodligen snartkommer att omfatta alla baltiska stater, som har ekonomiskt utbyte medRyssland och med varandra. Den spontana ekonomiska integrationen mellanEU och närområdet måste fortgå.Kaliningradområdet gränsar till kandidatländerna och . Detär viktigt att samarbetet utvecklas mellan och , respektivePolen. När och blir EU-medlemmar är det angeläget att derasöppna handel med kan fortsätta.De tre baltiska staterna har ömsesidiga frihandelsavtal.Avtalet gäller också för jordbruksprodukter. Det är viktigt att det regionalasamarbetet mellan länderna fortsätter att fördjupas. Det gör dem bättreförberedda för EU-medlemskapet, ökar ekonomiernas konkurrenstryck ochdärmed levnadsstandarden.Om något av kandidatländerna kommer in som EU-medlem senare änandra får detta inte innebära att handeln återregleras.Social utveckling och hälsaKnappast på något område har frigörelsen av Central- och Östeuropabetytt så mycket som för människovärdet. De kommunistiska socialasystemen var undermåliga och vi ser deras effekter tydligt än . Deländer som snabbast har lämnat de socialistiska systemen har mindresociala problem än länder som inte reformerats alls, t.ex. ,eller länder som reformerats långsamt t.ex. , ,och . Genom att skapa moderna västliga socialasystem kan medborgarna få ett gott socialt skydd.Inget problem är djupare och mer ödesdigert än situationen för barnsuppväxt. Genom det kommunistiska, totalitära systemets sönderfall harfattigdomen dels synliggjorts, dels fördjupats, särskilt i de länder somfortfarande sitter fast i gamla strukturer. Antalet gatubarn och barn som intefår sin grundläggande utbildning tillgodosedd är stort. För S:tPetersburgsområdet finns det uppskattningar att antalet gatubarn uppgår tillflera tusen.I beräknas ända av alla barn inte gå i skolan.Inte sällan hamnar dessa barn i kriminalitet, eftersom det är det enda sätt somstår till buds för att överleva. Denna oroande utveckling har sin grund isönderfallande system och i bristen på respekt för barns rättigheter. Att såmånga barn står vid sidan av samhället hotar demokratins utveckling.Sverige bör därför i öststödet, i bilaterala kontakter och inom ramen förEU verka för att utsatta barn i får gå i skolan och ges del av detvälstånd som växer fram samt främja lagstiftning som ger skydd för utsattabarn.I fattigdomens och den bristfälliga sjuk- och hälsovårdens spår växerepidemier av svåra sjukdomar fram. Rapporterna har varit många om hurresistenta stammar av tbc sprids, inte minst i överfulla och undermåliga ryskafängelser. När fångarna kommer ut riskerar sjukdomen att spridas i detomgivande samhället, liksom till andra länder.Problematiken kring hiv/aids i och delar av är ett likadolt som allvarligt problem. I och är kanske en miljonhivsmittade och enbart i antas den årliga ökningen vara 50 000personer. Orsakerna är till stora delar desamma som för tbc: fattigdom ochbrister i sjukvården. Viruset sprids främst vidare via drogmissbruk ochprostitution. Barn drabbas vid födseln om mamman är smittad, men också närföräldrar blir sjuka och får svårt att ta hand om dem.Svenskt östbistånd bör ha en tydlig inriktning på att stödjasmittskyddsarbete, särskilt vad gäller hiv/aids och tbc.Miljö och energiInfrastrukturen på energisidan behöver byggas ut. En viktig åtgärd är attupprätta en gemensam elmarknad kring genom att elnäten bindssamman. Projektet innebär att det nordiska elnätet byggssamman med de baltiska länderna över och via . På detviset kan miljömässigt skadlig elproduktion ersättas med renare el ochelsystemet optimeras. Det ger också en tryggare energiförsörjning.Detta projekt bör vara kommersiellt bärkraftigt och måste huvudsakligenkomma till stånd genom de olika internationella marknadsaktörernas försorg.Kärnsäkerheten är på många håll betydligt sämre än vad som krävs i väst.Det beror på att en rad kärnkraftverk är av den underlägsna Tjernobyltypen,men också på bristande rutiner och brister i underhåll. En angelägen EU-åtgärd för miljön är EU-medverkan i omställningen av energisystemen iCentral- och Östeuropa.Regeringen skriver med anledning av omställningen av energisystemen iCentral- och : "I tillämpliga fall bör insatserna utformas så attminskning i utsläpp av växthusgaser skall kunna tillgodoräknas ienlighet med klimatkonventionens och Kyotoprotokollets s.k. flexiblamekanismer" (s. 43 prop. 2000/01:119). Detta är orimligt och ger vårt biståndett felaktigt fokus. ska inte använda stödet till Central- och Östeuropaför att smita undan sina internationella miljöåtaganden.Vägar, järnvägar och övrig infrastrukturEn modern infrastruktur är viktig både för att skapa samhörighet, bindaihop länderna i med övriga och för attstärka ekonomins utveckling. är skevt iinfrastrukturhänseende, men det bör bli lika lätt att ta sig från tillS:t , som från till Stockholm.Satsningar på infrastruktur skall i princip finansieras kommersiellt eller viamultilaterala finansieringsinstitutioner. Avkastningen på sådana projekt ärnormalt mycket hög, eftersom ineffektiviteten i befintliga system är stor.För sådana infrastrukturprojekt som inte kan finansieras kommersiellt börnormalt en bred internationell finansiering eftersträvas. Via Baltica, envägförbindelse från via och , bör hanteras inomramen för EU:s TEN-projekt.Infrastrukturen för telekommunikation och informationsteknik behövermoderniseras, vilket bör ske genom privata investeringar på eninternationaliserad telemarknad.Svenska stödinsatserStödet till bör i första hand ske genom EU ochandra multilaterala organ, som , som särskilt påmiljöområdet gör betydande insatser.Det svenska stödet måste fungera som ett komplement främst till EU:sinsatser för att stödja demokratins, rättsstatens och marknadsekonominsutveckling i kandidatländerna samt ländernas förmåga att hantera EU:sgemensamma regelverk.Svenskt stöd har främst gått till och de baltiska staterna. Itaktmed våra grannländers framsteg bör stödet nu börja flyttas österut till de åttaregionerna i nordvästra , bl.a. och , samtVitryssland. Stödet till diktaturen skall fokuseras pådemokratistöd och kanaliseras genom oberoende organisationer. På områdenmed speciell svensk kompetens skall dock möjligheten till svenskt stöd intevara geografiskt begränsat utan även kunna omfatta länder som t.ex. Ukrainaeller södra och Centralasien.Det är av central betydelse att västvärldens samarbete med Rysslandutvecklas och intensifieras. Det ligger både i och vårt eget intresseatt så sker. Långsiktigt borde det vara naturligt att se som en av vårastörre handelspartner och som ett stort svenskt turistland.Ryssland får inte avvisas och lämnas att ensamt möta framtiden. Riskenför sämre ekonomisk och politisk utveckling är då uppenbar, vilket skulle gegrogrund för social oro, med mänskliga och politiska risker som följd.Samtidigt måste de politiska kraven på vara tydliga. Kränkningarav mänskliga fri- och rättigheter är fortfarande vanligt förekommande och fördetta har den ett eget ansvar. Det får inte skapas egna reglerför bedömningen av utvecklingen i . Den kritikav kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter skall inte vara mildare än densom förs fram från och bör stödet till de baltiska staterna fortsätta att inriktas på uppbyggnadav rättsstatens funktioner, förvaltning och marknadsekonomins institutioner,liksom på miljöområdet - allt inom ramen för samverkan med EU:sförmedlemskapsstrategi. Det svenska stödet bör särskilt inriktas på att stödjade områden där EU inte är aktivt, som suveränitetsuppbyggnad ochmiljöförbättrande åtgärder samt smittskyddsåtgärder.I stödet bör kunskapsöverföring ges betydande vikt. Kunskapsöverföringbör vara både ett kvalitativt inslag i samtliga projekt och dessutom syftet förenskilda, konkreta projekt. Goda exempel finns i form av iRiga, Juridikhögskolan i och den privatfinansierade verksamhet somHandelshögskolan i driver i är vidare viktigt att utbyten mellan yrkesgrupper som journalister,domare, politiker, forskare, lärare och studenter fortsätter i stor skala somettled i kunskapsöverföringen.Stödet till går via Sida. Men stödet ärväsentligt av annan karaktär än det stöd till de utvecklingsländer som Sidaannars hanterar.Länderna i är inte underutvecklade, utanfelutvecklade, med stor potential för framtiden. Det är därför olämpligt attstödet fortsätter att gå via Sida, som i första hand har kompetens för andratyper av program. Stödet till Öst- och bör naturligen överförastill UD.Säkerhet och suveränitetDet är viktigt - både för länderna själva och stabiliteten i regionen - attEstland, och bygger trovärdiga demokratiskaförsvarsmakter, samarbetar med varandra och i västliga samarbeten somPFF. kan bidra med kunnande, råd och utbildning.De baltiska länderna önskar alla vinna medlemskap i . Det är också iSveriges intresse att de lyckas. Vi lever själva tryggare med tryggare grannar.Sverige måste tydligt stödja de baltiska ländernas ambition att ingå i Natooch därmed bli med i en europeisk säkerhetsordnings alla delar.Det svenska suveränitetsstödet till , och börfortsätta. Det är en uppgift som inte hanteras inom ramen för EU:sförmedlemskapsstrategi eller stödprogram. I både byggande av demokratiskaförsvars-makter och civil säkerhet kan de nordiska länderna spela en viktigroll i regionens utveckling.Detta stöd bör inte automatiskt avvecklas när de baltiska staterna blir EU-medlemmar, utan fortgå så länge behovet kan bedömas kvarstå.ÖstersjömiljardenDen s.k. Östersjömiljarden hanteras helt vid sidan av det övrigaöstbiståndet. Östersjömiljarden är ett sätt att ställa medel tillstatsministerns förfogande för internationella utspel. Det är lätt att draparalleller med hur den fiaskoartade Sydafrikasatsningen hanterades, förvilket regeringen också ådrog sig kritik.En intern utredning på UD visar att det finns stora brister i hanteringen avprojektmedlen inom Östersjömiljarden. Det råder oklarhet om denövergripande målsättningen med Östersjömiljarden samt om vilka kriteriersom skall gälla för att projekt skall beviljas medel. De uppställda målen medsatsningen är tämligen vagt formulerade och det finns otydligheter i vilkasorters projekt som förväntas. Det brister i kopplingen mellan mål och medeloch det finns stora brister i administrationen.Inledningsvis låg ansvaret för Östersjömiljarden hos Statsrådsberedningen,i det av statsministern tillsatta . flyttades dock ansvaretförÖstersjömiljarden över till Närings- och . Under hösten1998 flyttades ansvaret över till den exportfrämjande enheten vid UD för att1999 placeras hos enheten för . Oklaraansvarsförhållanden har således präglat hanteringen.Det har bl a visat sig att det brister i kontrollen och uppföljningen avprojekten såtillvida att det saknas en regelbunden utvärdering och enhetligrapportering. I vissa fall saknas det t.o.m. projektansökningar och ibland harman inte ens krävt att det skall ske en ekonomisk redovisning. Slutligensaknas också rutiner för återbetalning av outnyttjade medel. Hanterandet avdessa frågor förefaller att ha lett till att skattebetalarnas pengar använts påettmindre ändamålsenligt sätt.Det sägs numera öppet att Östersjömiljarden är en fråga om att försökamaskera företagsstöd som bistånd. Stöd till svenska företag kan knappastanses höra hemma inom ramen för öststödet.Östersjömiljarden bör upplösas.Stockholm den 27 april 2001Göran Lennmarker (m)()()()()()()()()()(m)()