ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP1094 · 2001-11-22 00:00:00 — Interpellation 2001/02:94 av () till statsrådet om isocyanater har nya risker med skumplast upptäckts, nämligen att när skumplast upphettas så bildas farliga ämnen, isocyanater. Dessa ämnen är kraftigt allergiframkallande i ögon och på hud och kan skada luftvägarna. Vissa av dessa ämnen, t.ex. toluendiisocyanat (TDI), är klassade som cancerframkallande av Kemikalieinspektionen. Den som en gång har fått en allergisk reaktion blir känsligare för andra ämnen och besvären kan bli livslånga. Isocyanater är en grupp kemiska ämnen som används vid tillverkning av polyuretanplast som ingår i skumgummi. Isocyanaterna är i regel doftlösa och måste spåras med luftmätning. I arbetslivet finns fall där isocyanatexponering har erkänts som arbetsskada och för arbete med isocyanater krävs regelbundna läkarkontroller och skyddsutrustning. En artikel i tidningen tar upp flera exempel där dessa farliga ämnen kan förekomma i hemmiljön utan att det varken finns föreskrivna gränsvärden, skyddsutrustning eller kontrollerande myndighet, trots att de allvarliga hälsoriskerna med isocyanater är konstaterade. Det gäller t.ex. i importerade skumplastklädda strykbrädor, där test visar att den cancerklassade isocyanaten TDI avges vid strykning. kom larmet om att "skumplasten i strykbrädan kan ge dig cancer", men dessa skumplastklädda strykbrädor säljs fortfarande trots tidigare larm. Andra exempel där dessa farliga ämnen kan finnas i hemmiljö är plasten runt livsmedel som ost och kött, skumplast i tvättlappar när de blir fuktiga, kökssvampar om de smälter vid spisrengöring, den isolerande mineralullen i nya spisar som avger den extremt giftiga isocyanaten metylisocyanat då den nya spisen värms upp före första användningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga konsumentminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att dessa produkter ska försvinna från marknaden?
ip · GP1095 · 2001-11-22 00:00:00 — Interpellation 2001/02:95 av () till utbildningsminister om gymnasiesärskoleelevers ekonomiska situation Elever i gymnasiesärskolan omfattas inte av studiemedelssystemet. Det innebär att dessa elever inte kan få studiehjälp. De får inget extra tillägg eller inackorderingstillägg. I stället får särskoleeleven ett förlängt barnbidrag på av året vilket motsvarar . Eleverna i den vanliga gymnasieskolan omfattas av studiemedelssystemet och erhåller av året. Det extra tillägg de kan erhålla är , eller beroende på föräldrarnas inkomst. Inackorderingstillägget är lägst och högst beroende på avståndet mellan hem och skola. Om en elev i gymnasiesärskolan är i behov av inackordering eller extra tillägg så kommer denna elev att drabbas hårdare ekonomiskt än vanliga gymnasister. Studerar man långt från hemmet och dessutom uppfyller kravet för den mellersta nivån av extra tillägg går man miste om , i ett värsta scenario . Denna effekt ökar ytterligare , då studiebidraget kommer att utbetalas en månad mer som gruppen gymnasiesärskoleelever inte kompenseras. Vad avser ministern göra för att gymnasiesärskoleelever ska ges samma ekonomiska villkor som gymnasieelever?
ip · GP1096 · 2001-11-22 00:00:00 — Interpellation 2001/02:96 av () till finansminister om trafiksituation Var tredje stockholmare har en pendlingstid på enkelväg till arbetet. Detta är en stor kostnad för den som pendlar, för att inte tala om miljön som blir lidande när trafikköer uppstår. Mycket av problemet ligger i att vägarna är underdimensionerade och att det inte finns någon förbifartsled runt . är man hänvisad till att, i princip, åka rakt igenom innerstan tillsammans med pendeltrafiken samt förbifartstrafiken på i nord/sydlig riktning. Detta leder till att vägnätet i blir som ett timglas och stoppar upp trafiken. Det är ingen överdrift att säga att det råder trafikinfarkt under stora delar av dygnet i . Finansministern har sagt att: "Så länge borgerliga kommuner i sänker skatten finns det inte någon anledning för staten att gå in och finansiera trafikleder i ". För att ska kunna växa och tillhandahålla goda kommunikationsmöjligheter, för invånarna och för de som flyttar till regionen, måste nya vägsatsningar göras. Vad som behövs är att staten tar sitt ansvar och ser till att följande leder byggs: , österleden, norrortsleden, Södertörnsleden och förbifart . Principen som gäller i hela övriga , nämligen att staten ska stå för det övergripande vägnätet med huvudvägar och genomfartsleder, måste väl också gälla ? Detta är inga nya krav utan de återstående delarna som ingick i den s k. . Kostnaderna för dessa blir ca . Någon ny utredning om vad som behöver göras kan rimligen inte behövas om inte det finns en avsikt att ännu slippa satsa pengar på infrastruktur. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att staten ska satsa på nya vägleder i så att fordonstrafiken fungerar i densamma?
ip · GP1097 · 2001-11-23 00:00:00 — Interpellation 2001/02:97 av () till finansminister om arvsskatten har taxeringsvärdena på fastigheter höjts . Fastighetsskatten har kommit att slå hårt på många platser i och regeringen har tvingats till flera eftergifter. har man sänkt skattesatsen för fastigheter två gånger och man har sett sig tvingad att införa en begränsningsregel i fastighetsskatten för att några hushåll ska kunna undkomma de allra värsta effekterna av de höjda taxeringsvärdena. Trots reträtterna har regeringen inte kunnat tillstå att fastighetsskatten har principella brister. Regeringens skattesänkningar och begränsningsregeln har dock inte hjälpt dem som drabbas av förmögenhetsskatt och arvsskatt på grund av de höjda taxeringsvärdena. Medelinkomsttagare utan någon nämnvärd monetär förmögenhet får betala förmögenhetsskatt. Därför måste fastighetsskatt och förmögenhetsskatt för bostaden betalas med hushållens löpande arbetsinkomster. Trots dessa brister i regeringens fastighetsskattepolitik utgörs det allra grövsta problemet inte av de ovan nämnda. Arvsskatten är den skatt som på det mest orimliga sätt förändras av de höjda taxeringsvärdena. Vid en makes/makas dödsfall tillåts den kvarlevande att göra ett grundavdrag ifrån arvsskatten på . Därefter beskattas de första arvsskatt. Mellan och läggs en skatt på och belopp därutöver beskattas arvsskatt. Grundavdraget har förut räckt en bra bit då makars fastigheter kanske varit taxerade på belopp . Efter grundavdrag har återstått ett arv på 150000@250000 kr som då beskattats , men med de nya taxeringsvärdena har arvsskatten exploderat. Med ett fördubblat taxeringsvärde till runt 2 miljoner skulle ett arv på 1 miljon, dvs. den avlidne makens halva av bostaden efter grundavdrag uppgå till . Det medför en arvsskatt på . Marginaleffekten på alla andra ärvda tillgångar blir . Det är anmärkningsvärt att regeringen inte gjort något i årets budgetproposition för att stoppa de mycket skadliga effekterna som taxeringsvärdena fått på arvsskatten. Min fråga till finansministern blir därför: Vad avser regeringen göra för att komma till rätta med de orimliga effekter på arvsskatten som höjda taxeringsvärden på fastigheter fått?
ip · GP1098 · 2001-11-23 00:00:00 — Interpellation 2001/02:98 av () till finansminister om arbetsgivaravgiften Regeringen avser att temporärt sänka arbetsgivaravgifterna för kommuner och landsting. De kommuner som väljer att expandera och utöka sin verksamhet befrias dessutom från hela arbetsgivaravgiften på ökningen. En sänkning av arbetsgivaravgiften i kommun och landsting kostar . Detta motsvarar 10000 till 15000 nya jobb. Privata företag, friskolor och kooperativa daghem gynnas inte av de sänkta arbetsgivaravgifterna. I konsekvensens namn vore det rimligt att även privata företag får del av sänkningen av arbetsgivaravgifterna. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till : På vilket sätt har ministern analyserat konkurrensmöjligheterna för det privata näringslivet om arbetsgivaravgiften enbart sänks för kommuner och landsting?
ip · GP1099 · 2001-11-23 00:00:00 — Interpellation 2001/02:99 av () till justitieminister om skyddad identitet redovisades, , att antalet personer med skyddade uppgifter inom kriminalvården ökat med . Bl.a. nämns flera kända våldsbrottslingar i artikeln. Enligt artikeln framgår också att rätten till skyddad identitet därmed har kommit att innebära ett skydd för grovt kriminella personer att fortsätta kriminell verksamhet. Enligt folkbokföringslagen och lagen om fingerade personuppgifter är det den vederbörande personens skyddsbehov som avgör huruvida det föreligger rätt till skydd av personuppgifter. Det finns ingen begränsning med hänsyn till det eventuella hot han eller hon själv utgör mot annan, eller om andra skäl föreligger som motiverar att personen i fråga inte bör medges skyddad identitet. Enligt praxis ska inte heller hänsyn tas till om vederbörande avtjänar straff. Personer som dömts för grova våldsbrott kan naturligtvis riskera att bli utsatta för repressalier eller av andra skäl behöva det skydd som kan ges i form av skyddad identitet. Det är däremot svårt att förstå att personer som är dömda till mångåriga fängelsestraff för våldsbrott kan ha ett sådant behov de vistas inom kriminalvården, eller att personer som själva utgör en risk för andra personers säkerhet utan prövning av domstol ska kunna få s.k. skyddad identitet. Jag vill därför fråga om statsrådet kommer att föreslå förändringar av rätten till skyddade personuppgifter, så att personer som själva utgör hot för annans säkerhet, eller som avtjänar straff för våldsbrott inte beviljas s.k. skyddad identitet.
ip · GP10118 · 2001-12-03 00:00:00 — Interpellation 2001/02:118 av () till utbildningsminister om den nya lärarutbildningens kvalitet Den nya lärarutbildningen som genomförs leder till en enda lärarexamen, som kan innehålla inriktningar mot olika skolformer. Begreppen förskollärare, grundskolelärare och gymnasielärare är borta. I utbildningen ingår ett gemensamt block på tre terminer med ett s.k. allmänt utbildningsområde. röstade emot den nya lärarutbildningen i , bl.a. med motiveringen att ämneskunskaperna skulle försvagas. Vi menade att det allmänna ämnesområdet riskerade att bli meningslöst, om så många olika kategorier av studerande måste läsa samma typ av kurser. Eftersom studenter kan antas till den nya lärarutbildningen utan att ha bestämt inriktning, finns en uppenbar risk att det allmänna utbildningsområdet läggs först i utbildningen. Då blir det ännu svårare att undvika ett konturlöst innehåll. Blivande gymnasielärare och blivande förskollärare har så skilda inriktningar att tre gemensamma terminer inte kan bli meningsfulla. Till försvar för den nya utbildningen anfördes dock att även det allmänna utbildningsområdet skulle kunna anpassas efter olika lärarstudenters studieinriktning och därmed även förstärka ämnesstudierna. har det kommit konkreta exempel på att blivande lärare måste ägna sin studietid åt verksamhet, som inte har något att göra med deras framtida yrke. På har flera studenter fått praktik på förskola, trots att deras inriktning är att bli grundskole- eller gymnasielärare. Framtiden får utvisa om sådana exempel är undantag eller om alltfler blivande lärare kommer att få ägna dyrbar tid till sådant som inte är relevant för deras utbildning. Enligt min mening är det beklagligt nog att en sådan uppläggning av studierna över huvud taget kan genomföras och därför borde lärarutbildningen förändras i grunden. Enligt uppgift () inleder lärarstudenter i med en gemensam första termin, där kurserna är desamma oavsett inriktning. Det är också möjligt att där läsa det allmänna utbildningsområdet tre terminer i följd. Med gemensamma tre terminer i inledningen av utbildningen blir det omöjligt att tillfredsställa kravet på ämnesspecialisering för gymnasielärare eller specialisering på t.ex. små barns läsutveckling. Det borde vara av största intresse för regeringen, som genomdrivit utbildningen, att följa hur den utvecklas. Särskilt viktigt borde det vara att följa upp hur det hårt kritiserade allmänna utbildningsområdet läggs upp på olika håll i landet. Om det ligger allvar bakom argumentet att det allmänna utbildningsområdet inte ska innehålla samma kurser för alla lärarstudenter borde kanske också styrdokument reglera detta, så att inte utvecklingen blir som befarats. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till utbildningsministern: Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att följa upp den nya lärarutbildningen? Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att garantera att det allmänna utbildningsområdet får ett lämpligt innehåll för olika inriktningar av lärarutbildningen?
ip · GP10119 · 2001-12-03 00:00:00 — Interpellation 2001/02:119 av () till utbildningsminister om forskning om skolämnet slöjd har varit framstående när det gäller slöjd som skolämne. Genom pionjärinsatser från främst på slöjdseminarium kom t.o.m. "sloyd" att bli det engelska begreppet i internationella sammanhang. Detta till trots har slöjden kämpat med sin status och för sin existens. Den har lyckats i flera avseenden och vi har bl.a. vid haft en slöjdlärarutbildning av ytterst god kvalitet. Men varje disciplin behöver forskningsanknytning och en forskningsbas för sin utveckling. Det gäller också slöjden. Med oro kan vi följa den utveckling som sker. I samband med att forskarskola inrättas för att gynna praktisk-estetiska skolämnen med i som värdskola finns inte slöjden representerad. Detta är oroande. Den praktiska kunskapen har inte alltid värderats så högt. Barn är olika och har olika begåvningar och intressen som ska tillgodoses, därför bör såväl teoretiska som praktiska ämnen få utrymme och utvecklas i förhållande till samhällsutvecklingen. har lyft fram att skolan måste befrämja både teoretiska och praktiska kunskaper, så att alla elever kan känna sig stolta över att vara duktiga i åtminstone något av skolans ämnen. Jag är medveten om att skolministerns ansvar inte är att styra forskningsråden och deras satsningar på forskarskolor. Men ansvaret gäller ändå att sörja för skolämnenas innehållsliga och metodiska utveckling. Vad avser skolministern vidta för åtgärder för att skolämnet slöjd ska kunna behålla sin forskningsanknytning?
ip · GP10121 · 2001-12-03 00:00:00 — Interpellation 2001/02:121 av (c) till försvarsminister om sotningsmonopolet Sotningsmonopolet har varit föremål för en rad statliga utredningar . presenterade Utredningen om översyn av räddningstjänstlagen ett förslag till reformerat sotningsväsende och en proposition förväntades . Utredningen innehöll också ett förslag att slopa kravet på lagreglering av rengöring av imkanaler. Enligt vad jag nu erfarit kommer regeringen inte att lägga något förslag till ett reformerat sotningsväsende, vilket föranleder följande frågor till försvarsministern. Det har i flera statliga utredningar konstaterats att rengöring av imkanaler i bostadskök inte bör regleras i lag eftersom en sådan rengöring inte kan motiveras från brandskyddssynpunkt. Statens egen tillsynsmyndighet, , har också i sitt remissyttrande på den senaste sotningsutredningen tillstyrkt att denna lagreglering tas bort. Kostnaderna för denna rengöring torde vara svåra att uppskatta men bostadsorganisationerna uppskattar kostnaden till . Missnöjet med nuvarande sotningsmonopol är utbrett. Inte minst gäller missnöjet nuvarande lagstiftning, som ger privata näringsidkare möjlighet till rena myndighetsuppgifter, vilket torde vara unikt för sotningen. Flertalet remissinstanser som avlämnat svar på den senaste utredningen har efterlyst och sett fram emot en reformering av sotningsväsendet. Mina frågor till försvarsministern blir därför: 1.Vilka åtgärder avser försvarsministern vidtaga för att förhindra utdebitering för åtgärder som inte är motiverade av brandskyddsskäl? 2.Avser förvarsministern avveckla sotningsmonopolet?
ip · GP10122 · 2001-12-03 00:00:00 — Interpellation 2001/02:122 av () till justitieminister om ekobrottsmyndigheten kommun har genom medierna informerats om att den enhet för ekobrottsbekämpning som finns lokaliserad till hotas av nedläggning. En mycket värdefull kontakt har etablerats mellan ekobrottsutredarna och den lokala polisen. En god person- och lokalkännedom har byggts upp. Verksamheten berör ett stort geografiskt område av med ca 180000 människor inom en timmes pendlingsavstånd. Det lokala näringslivet ser med oro på förslaget att flytta enheten till . Det kan innebära att lämnas öppet för ekobrottslighet. En kostnadseffektiv verksamhet borde rimligen kunna uppnås med bibehållen organisation i . Med stöd av det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Har regeringen låtit utreda vilka konsekvenser en förändrad organisation för ekobrottsmyndigheten i kan komma att medföra? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att säkerställa ekobrottsbekämpningen i hela landet?
ip · GP10123 · 2001-12-03 00:00:00 — Interpellation 2001/02:123 av () till näringsminister om EU-mopedutbildningen När antog trafikutskottets betänkande 1997/98:TU11 om nya regler för utbildning för att köra EU-moppe var grunden att "utbildningen borde ske i enklare former" och "på ett enklare sätt än för körkort". Utskottet sade vidare att utbildare kan vara t.ex. skolor, studieförbund, branschen och körskolor. Efter detta beslut har följande hänt: MCRF och SMC dvs. Moped- och samt folkrörelsen beslöt att ta fram ett koncept för studier på distans och med möjlighet att testas i teori och praktik på exempelvis motorcykel- och mopedmässor. , en gratis bok på 27 sidor som förmedlas fysiskt och på Internet. Teoriprovet innehåller alla de moment som krävs. Utbildningsplanen godkändes av . Vid senaste motorcykelmässan i genomfördes utbildningen. Av de elever som kom och genomförde teori- och det praktiska provet blev godkända. Förutom examinationen fick mopedeleverna träffa aktiva motorcykelåkare som, speciellt för de unga killarna, säkert är förebilder som förare. De fick också träffa eldsjälar inom bägge organisationerna och samtala om hur viktigt det är med trafikvett och trafiksäkerhet. MCRF och SMC har gjort precis som och trafikutskottet skrev om i sitt betänkande. Trots det har MCRF som har formellt utbildningstillstånd blivit fråntagen sin utbildningsrätt med motiveringen att det inte duger med distansstudier och Internet. Varken undervisningen eller formen Internet ansågs tillräcklig. Som grund för beslutet ligger en intern icke offentlig vägverksbestämmelse. För mig som riksdagsledamot som ser hur den moderna undervisningen förändras och hur unga , både i skolan och hemma, har egna studieprogram och inlärning blir jag milt sagt förvånad när frågan inte gått att lösa. Om mopedeleverna blir testade i både teori och praktisk åkning med godkänt resultat varför duger då inte distansstudier? Utskottets mening med enkel hantering var just att utbildning skulle göras enkel, lokalt och regionalt. tvingar vi våra folkrörelser och eldsjälar, som gör det vi ber dem om, att de ska processa i förvaltningsdomstol om de vill lära ungdomar köra EU-moppe trafiksäkert. Om utskottets och mål är oklara bör frågan gå tillbaka till utskottet för klarare direktiv. Utbildningen ska vara enkel och modern som beslutat. Min fråga till näringsminister är: Avser ministern att verka för att göra EU-moppeutbildningen enkel och modern som beslutat eller återkomma till för tolkning?
ip · GP10125 · 2001-12-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:125 av () till jordbruksminister om kvinnor i ledande befattningar Jämställdhet är en fråga om demokrati. Kvinnor och män ska ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. En jämn representation är en viktig åtgärd för att skapa förutsättningar för bättre beslut som innefattar både mäns och kvinnors kompetens, perspektiv och prioriteringar. presenterades en om jämställdhetsläget i olika länder. I rapporten får bl.a. kritik för att det finns så få kvinnor på höga poster, såväl inom offentlig som privat sektor. Det är viktigt att den politiska ledningen i ett land är ett föredöme i jämställdhetsfrågor, handling måste överensstämma med ord, i annat fall förlorar politiken och politikerna i trovärdighet. Därför är det mycket anmärkningsvärt att av de 62 myndighetschefer som regeringen utsåg var endast 17 kvinnor. Detta har inte förbättrat statistiken för myndighetschefer totalt, endast en av fyra myndighetschefer är kvinna. Enligt statistik som för transporter och IT tagit fram är ledningarna för , , , och länstrafikens huvudmän bedövande överrepresenterade av män. Detta trots att det inom transportsektorn tas beslut som berör stora delar av samhällsplaneringen. När regeringen kritiserades, för att endast ett fåtal av nyutnämnda ambassadörer var kvinnor, svarade utrikesminister att det inte fanns tillräckligt många kompetenta kvinnor att utse. Detta är ett skamligt underkännande av alla välmeriterade kvinnor. Av de 77 ambassadörer som är stationerade runtom i världen är endast 12 kvinnor. Den dystra bilden förbättras heller inte när man ser till det statligt ägda bolaget . I samband med den organisationsförändring som kommer att träda i kraft visar det sig att samtliga chefer vid huvudkontoret är män och av sammanlagt 24 affärsområdeschefer är endast fyra kvinnor. Detta är ett underbetyg åt ett demokratiskt land med en regering som har ökad jämställdhet som ett högt prioriterat mål och som framhåller som världens mest jämställda land. Avser statsrådet vidta åtgärder med anledning av den kritik som riktats mot i den presenterade ? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka antalet kvinnliga myndighetschefer och ambassadörer? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka antalet kvinnor i Samhallkoncernens ledning?
ip · GP10126 · 2001-12-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:126 av () till utbildningsminister om försörjningen av IT-kompetens Trots alla diskussioner om "spruckna IT-bubblor" finns det i en expanderande IT-verksamhet och IT-infrastruktur i . Den långsiktiga tillgången på IT-kompetens är en nyckelfråga för hela näringslivet för att stärka konkurrenskraften. Enligt SCB minskade söktrycket på civilingenjörsprogrammet och högskoleingenjörsprogrammet med 7@8% . Antalet sökande till datautbildningar har sjunkit dramatiskt. De förstahandssökande till data/systemvetenskapliga utbildningar sjönk enligt VHS . Inför antagningarna har söktrycket halverats jämfört med . Mer än fyra av tio studenter inom tekniska IT-utbildningar påbörjade /92 har inte tagit ut sin examen . En studie från Eicta visar att efterfrågan på IT-specialister kommer att öka ytterligare . finns det arbetstillfällen för ca 10 miljoner IT-specialister inom EU, vilket förväntas öka till 13 miljoner 2003. I kontrast till detta står SCB:s trendprognos, som pekar på att står inför en succesivt ökande brist av IT-specialister som troligen inte kan kompenseras fullt ut av personer med examen från andra områden. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att säkra tillgången på framtida IT-kompetens i ?
ip · GP10127 · 2001-12-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:127 av () till statsrådet om trygghet för barn Familjen är den viktigaste miljön för våra barn. Den karakteriseras av närhet, omsorg och värme där familjemedlemmarna är engagerade i varandra. Barn som tidigt får träna den grundläggande levnadskonst som nära relationer kräver blir trygga och har större möjligheter att möta livets olika utmaningar. Många barn går på förskolor och skolor med stora barngrupper utan en stabil tillhörighet till någon liten grupp. Barnen rör sig mellan grupper utan kontinuitet med en vuxen, från nätverk till nätverk. Det är mycket viktigt hur en god barnomsorg och skola organiseras. Tryggheten i en liten grupp med kontinuitet och en lärare som har ansvar för en familjeliknande struktur är ovärderlig för utvecklingen av trygga barn. Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att göra det möjligt för kommuner, förskolor och skolor att bättre tillgodose barnens trygghetsbehov?