ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10205 · 2001-01-09 00:00:00 — Interpellation 2000/01:205 av () till justitieminister om provokation som medel för brottsbekämpning Det borde vara tillåtet för t.ex. polisen i och på andra orter i områden där det förekommer många "väskryckningar", att provocera brottslingar genom att klä sig i skepnader av äldre personer (som ofta drabbas av väskryckningar), använda rullstol eller rullator. kritiserades polisen för att ha provocerat brott då man vid spaning på en liga som stal dyra motorcyklar, ställde en sådan på en plats där det kunde misstänkas att motorcykeltjuvarna kunde tänkas visa intresse. Enligt uppgift lyckades provokationen och ligan kunde avslöjas. I sammanhanget förvånades många av att JO var kritisk till polisens agerande. Förklaringen är att laglydiga inte ska provoceras till brott. Detta håller inte enligt min åsikt, då sådana knappast blir brottslingar av det skälet när brottstillfälle uppstår. Dylik argumentation gynnar enbart brottsligheten, men vittnar också om en förnedrande syn på det stora antal medborgare som försöker leva på rätt sida om lagen. Vilka åtgärder är justitieministern beredd vidta i syfte att underlätta polisens möjligheter att provocera brottslingar och därmed tidigare och oftare kunna lösa brott?
ip · GO10206 · 2001-01-09 00:00:00 — Interpellation 2000/01:206 av () till finansminister om Tobinskatten Regeringens olika företrädare har i olika sammanhang sagt sig vara för, alternativt sagt sig vara öppna för eller intresserade av att verka för införandet av en s.k. Tobinskatt. En sådan skatt på internationella valutatransaktioner innebär en kostnad i sig som drabbar låntagaren, men den leder också till högre räntekostnader genom den tull på de finansiella marknaderna som den innebär. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till finansministern: 1.Avser regeringen att verka för att en sådan internationell skatt på valutatransaktioner införes? 2.Hur avser regeringen att kompensera fattiga länder för de uteblivna investeringar eller de dyrare lånekostnader som i så fall skulle uppstå?
ip · GO10209 · 2001-01-11 00:00:00 — Interpellation 2000/01:209 av () till näringsminister om färre strömavbrott Under jul- och nyårshelgerna har många i vårt land fått uppleva stora problem med strömförsörjningen. Upprepade strömavbrott, ibland långa, perioder av osäkerhet om och när strömmen ska komma tillbaka har varit en verklighet för alltför många. Inte minst företag på landsbygden drabbas hårt av avbrutna elleveranser. Avbruten produktion, skador i processer, osäkerhet om när det är meningsfullt att starta igen; problemen är många. Många delar av vårt samhälle är mycket beroende av både säker strömförsörjning och dessutom en hög elkvalitet. Den akuta orsaken till strömavbrotten var de kraftiga snöfallen. Den egentliga orsaken sägs av vissa experter bero på dåligt underhåll av ledningsnätet. Bristfälliga röjningar i ledningsgatorna samt äldre ledningar med bristande isolering är delar av problemen. Stora delar av näten är byggda då kraven på elkvalitet inte var lika stora som . Det framstår som förvånande att beredskapen att åtgärda delar av problemen inte är bättre. Nätverksamheten bedrivs i lokala monopol. För de boende och företag som drabbas av många och långa strömavbrott är det omöjligt att byta till ett annat nät. Man är hänvisad till en enda tjänsteleverantör oavsett om kvalitet och underhåll har stora brister. Många känner både frustration och vanmakt över svårigheten att få den elkvalitet som boendet, företaget eller verksamheten kräver. har presenterat sitt delbetänkande Elnätsföretag, regler och tillsyn, SOU 2000:90, som behandlar tillsynen över nätföretagen. Utredningen föreslår bl.a. att en ny bestämmelse som ålägger elföretagen att överföra el av tillräckligt god kvalitet införs i ellagen. Det är enligt min uppfattning bra och nödvändigt att kraven skärps. En risk är emellertid att det tar alltför innan en praxis över vad godtagbar kvalitet är har utarbetats. Det finns därför skäl att även pröva ett system med skadestånd eller slopad betalning vid upprepade strömavbrott och kvalitetsstörningar. Systemet borde utformas med en stegrad kostnad vid upprepade avbrott. Ett system som gör det dyrt för nätföretaget att ha bristande underhåll kan ge effekt snabbt. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att elkonsumenterna ska få färre stömavbrott och bättre elkvalitet?
ip · GO10210 · 2001-01-11 00:00:00 — Interpellation 2000/01:210 av () till justitieminister om och Europeiska unionen har innevarande halvår den viktiga uppgiften att vara Europeiska unionens ordförandeland. Mycket uppmärksamhet kommer därmed att riktas mot vårt land som helhet, men särskilt mot de orter som ska stå som värdar för EU:s olika sammankomster och konferenser. Aktiviteter är glädjande nog spridda över stora delar av , men det är som kommer att få ta emot stor del av den ökade besöksströmmen. Detta kommer inte endast att medföra positiva konsekvenser. Resurser måste avsättas för skydd och säkerhet beträffande gästande besökare samt eskorter för de som reser genom . Detta är dock sådant som självklart följer med det internationella europeiska åtagandet som gjort. Däremot är det oroande och mindre förutsebart vad ökande oroligheter och gatuvåld kan medföra. Erfarenhetsmässigt uppträder sådana effekter i spåren efter olika protestorganisationer vid betydelsefulla internationella överläggningar. Sådana exempel har givits bl.a. i , och . De senare två i direkt anslutning till EU-konferenser. De organisationer som @ trots deklarerade icke-vålds-avsikter @ förelöpt de våldspräglade händelserna, har aviserat ökad aktivitet även i . Därutöver finns en ökad benägenhet för vissa grupper i det svenska samhället att ägna sig åt verksamheter som tycks utlösa våldsamheter. Ett exempel är Reclaim The Citys s.k. gatufest på i , vilken resulterade i egendomsförstörelse av för ovanligt slag, ett annat är den uppmärksammade husockupationen i varvid även hot mot människor förekom. Erfarenheten visar också att det saknas polisresurser i , vilket med kraft påtalats av polisstyrelsens ordförande, borgarrådet . För och är det angeläget att tid som ordförandeland lämnar en positiv efterklang inom och utanför våra gränser. Därom torde de flesta medborgare vara ense oavsett vilken inställning man har till Europeiska unionen. För huvudstadens del är det i detta avseende ytterst angeläget att försöka upprätta en grundläggande vardaglig ordning och säkerhet för gemene man även under innevarande halvår. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor till det ansvariga statsrådet: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att stärka möjligheter att smidigt kunna upprätthålla god ordning och gott skydd för medborgarna under innevarande halvår? Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att resurser ska kunna motsvara de ökade krav på ordningshållande och brottsförebyggande verksamhet som ställs på myndigheterna under det halvår som är ordförandeland i EU? Vad ämnar statsrådet göra för att fylla de vakanser som finns i poliskåren inom ? Vilka initiativ ämnar statsrådet vidta för att motverka den nuvarande pågående minskningen av antalet poliser inom och ? Vilka övriga åtgärder ämnar statsrådet ta initiativ till för att tillförsäkra medborgarna i och län ett gott personligt skydd och gott skydd för egendom då resurserna ansträngs maximalt med anledning av de arbetsuppgifter som tillkommer under tid som ordförandeland i EU? Vilka initiativ ämnar statsrådet vidta för att ska erhålla de polisresurser som erfordras efter ordförandetid i EU?
ip · GO10211 · 2001-01-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:211 av () till justitieminister om och Europeiska unionen har innevarande halvår den viktiga uppgiften att vara Europeiska unionens ordförandeland. Mycket uppmärksamhet kommer därmed att riktas mot vårt land som helhet, men särskilt mot de orter som ska stå som värdar för EU:s olika sammankomster och konferenser. Aktiviteter är glädjande nog spridda över stora delar av , men det är som kommer att få ta emot stor del av den ökade besöksströmmen. Detta kommer inte endast att medföra positiva konsekvenser. Resurser måste avsättas för skydd och säkerhet beträffande gästande besökare samt eskorter för de som reser genom . Detta är dock sådant som självklart följer med det internationella europeiska åtagandet som gjort. Däremot är det oroande och mindre förutsebart vad ökande oroligheter och gatuvåld kan medföra. Erfarenhetsmässigt uppträder sådana effekter i spåren efter olika protestorganisationer vid betydelsefulla internationella överläggningar. Sådana exempel har givits bl.a. i , och . De senare två i direkt anslutning till EU-konferenser. De organisationer som @ trots deklarerade icke-vålds-avsikter @ förelöpt de våldspräglade händelserna, har aviserat ökad aktivitet även i . Därutöver finns en ökad benägenhet för vissa grupper i det svenska samhället att ägna sig åt verksamheter som tycks utlösa våldsamheter. Ett exempel är Reclaim The Citys s.k. gatufest på i , vilken resulterade i egendomsförstörelse av för ovanligt slag, ett annat är den uppmärksammade husockupationen i varvid även hot mot människor förekom. Erfarenheten visar också att det saknas polisresurser i , vilket med kraft påtalats av polisstyrelsens ordförande, borgarrådet . För och är det angeläget att tid som ordförandeland lämnar en positiv efterklang inom och utanför våra gränser. Därom torde de flesta medborgare vara ense oavsett vilken inställning man har till Europeiska unionen. För huvudstadens del är det i detta avseende ytterst angeläget att försöka upprätta en grundläggande vardaglig ordning och säkerhet för gemene man även under innevarande halvår. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till det ansvariga statsrådet: Vad har statsrådet gjort för att skaffa sig en uppfattning om vilka merkostnader polisverksamheten i ordförandeskapet i EU kommer att föra med sig?
ip · GO10212 · 2001-01-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:212 av () till försvarsminister om elavbrott Under jul- och nyårshelgen har stora områden runt och drabbats av elavbrott. Ett snöoväder med i runt 3dm blötsnö medförde att träd böjdes och ibland knäcktes över ledningar vilket orsakade strömavbrott och teleavbrott. Enligt har drygt 60000 abonnenter och som mest ca 50000 abonnenter drabbats av strömavbrott . I näts område har ännu flera abonnenter drabbats. Varaktigheten för de 500 mest drabbade i område har enligt bolaget uppgått till eller för ett fåtal . Vid en förfrågan från sammanställd har varken , , , eller någon samlad bild och total bild över hur läget sett ut vad gäller elavbrott under de aktuella dagarna runt nyår. har inte kunnat lämna någon uppgift heller vad gäller teleavbrott. är statligt ägt och har byggts upp av skattebetalare och abonnenter. Enligt uppgift i regeringens regleringsbrev beräknas bolagets vinst för till drygt 4 miljarder. arbete med skötsel och underhåll av ledningsgator och beredskap för snöfall i har testats under nyårshelgens snöväder med ovan visat resultat vad gäller antal elavbrott och hur det tagit innan de åtgärdats. Kritiken från allmänheten har varit massiv. Med anledning av ovanstående vill jag fråga försvarsministern följande: Vad avser försvarsministern vidta för åtgärder för att säkerheten i eldistributionen ska vara tillfredsställande?
ip · GO10213 · 2001-01-17 00:00:00 — Interpellation 2000/01:213 av () till näringsminister om framtiden för IUC Enligt beslut från så får de IUC-bolag som fick sitt första UPA-uppdrag förnyat uppdrag . Övriga IUC-bolag kommer inte att få förnyat uppdrag. En utredning/utvärdering ska genomföras om hur ett eventuellt fortsatt samarbete med och skulle kunna se ut. Företrädare från IUC-bolagen ska bjudas in att deltaga i utredningsarbetet och det hela ska vara klart . Mot bakgrund av att två gedigna utredningar om effektiviteten i UPA-uppdraget via IUC-nätverken redan är genomförda av (1998/99 och ) samt att IUC-nätverken överlämnade ett förslag till revision och förbättringar i UPA-uppdraget är det svårt att se vad ytterligare utredningar ska kunna tillföra. Till detta kommer att såväl fackliga organisationer som LO och TCO som småföretagarna lovordat detta nya sätt att kanalisera offentliga pengar in i näringslivet på ett effektivt sätt. Därför är det obegripligt att regeringen med mycket kort varsel beslutat exkludera 11 väletablerade IUC från UPA-uppdraget. Det är förödande för framtida samarbetsmöjligheter med näringslivet med bl.a. tillväxtavtal att regeringen negligerar den samarbetspartner som näringslivet självt valt och i stället väljer att lägga över allt ansvar på en traditionell statlig myndighet, om än nybildad. Vid en tidigare interpellationsdebatt kring IUC ställde jag frågan om hur fortsättningen såg ut för IUC. Ingenting i svar antydde att uppdraget inte skulle förnyas för de tidigast startade IUC. Många av de inledda och upparbetade projekten kan nu inte fullföljas. Produktutveckling är en process som inte alltid strikt kan följa budgetttider. Svenskt näringsliv riskerar att gå miste om nya viktiga framtidsprodukter. På vilka grunder väljer regeringen att inte lägga ett förnyat uppdrag på de väletablerade 11 IUC-bolagen? På vilka grunder väljer regeringen att lägga ett förnyat UPA-uppdrag på de helt nystartade IUC-bolagen som endast varit i gång , men inte på de väletablerade IUC-bolagen med upparbetade projekt på lager, när regeringen aviserar att det är osäkert om UPA-uppdraget ska forsätta upphandlas över huvud taget? Vilken ny information, som inte redan finns i de genomförda utvärderingarna av UPA-uppdraget och IUC-konceptet, vill regeringen ha fram genom tillsättande av en utredning? Är det tillfredsställande att regeringen aviserade först att UPA-uppdraget för 11 IUC skulle upphöra från och att man ännu inte () formellt informerat IUC-bolagen om detta eller om hur man i fortsättningen avser genomföra ett eventuellt samarbete med IUC-bolagen? Vad avser ministern göra för att på ett bättre sätt stödja industriella utvecklingscentrum?
ip · GO10214 · 2001-01-17 00:00:00 — Interpellation 2000/01:214 av () till socialminister om assistentersättningen När den borgerliga regeringen drev igenom LSS, lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och LSS, lag (1993:389) om assistentersättning, innebar detta för många funktionshindrade början på ett nytt och värdigare liv. Efter regimskiftet 1994 har dessa bägge lagar urholkats och försämrats. Effekterna slår igenom allteftersom och drabbar hårt dem som har det allra mest besvärligt i vårt samhälle. Till exempel har omprövat beslutet gällande en funktionshindrad flicka i nordvästra . Flickan erhöll personlig assistent. Allt fungerade fram då försäkringskassenämnden plötsligt beslöt att flickan inte skulle ha rätt till personlig assistent hon deltar i dagcenterverksamhet, vilket är en följd av de nämnda försämringarna. Därmed raserades en stor del av flickans lilla värld. Hon blev orolig och nervös. Något hon ger uttryck genom att skrika. Flickan är, på grund av sitt multihandikapp, beroende av en trygg och kontinuerlig kontakt med någon som känner henne väl och kan förstå vad hon menar och som dessutom kan hjälpa till och tolka omvärlden för henne. Därför klarar hon inte av att bli lämnad på dagcenterverksamheten utan den assistent som hon är van vid. Denna flicka är bara en i raden av funktionshindrade barn och ungdomar som fått sin tillvaro sönderslagen genom den lagändring som innebär att statens ansvar för assistans slutar där kommunens skola eller dagcenterverksamhet tar över. Staten och kommunerna har inte kunnat lösa detta problem på ett sätt som skonat den funktionshindrade från lidande. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att LSS och åter ska kunna ge funktionshindrade en värdig och trygg tillvaro?
ip · GO10216 · 2001-01-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:216 av Carlinge Wisberg (v) till näringsminister om arbetsmiljöansvar I avtalet mellan staten och ingår som ett effektmål "en god och utvecklande arbetsmiljö, där individer inte förslits, skadas eller slås ut från arbetslivet". har Metall och andra fackliga organisationer presenterat en undersökning bland Samhallanställda som bl.a. visar att anser att arbetet för det mesta är stressande, känner olust när de går till arbetet och var femte drar på sig nya arbetsskador. Många siffror om arbetsmiljön är sämre än i den genomsnittliga metallindustrin. Människor som ska rehabiliteras från arbetsskador får nya skador på . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: 1.Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att statens avtal med bättre uppfylls angående kravet på god arbetsmiljö? 2.Ämnar statsrådet ta initiativ till att statens avtal med förändras så att arbetsmiljökraven skärps?
ip · GO10217 · 2001-01-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:217 av () till miljöminister om avfallsförbränning Med deponiskatt och hårdare krav på deponier planerar nu många kommuner att bygga nya förbränningsanläggningar för avfall. Att ta till vara den energi som finns i avfallet är den vanligaste metoden för behandling av hushållsavfall i . Det finns 22 anläggningar för förbränning i landet. som värme och i vissa fall el effektivt produceras vid anläggningen reduceras volymen till en tiondel av ursprunget och vikten till en fjärdedel. Hushållsavfall består till allra största delen av förnyelsebart material och bidrar endast marginellt till växthuseffekten då det förbränts. Brännbart hushållsavfall är en inhemsk resurs som bör tas till vara. Svenska myndigheter har ställt höga miljökrav på anläggningar, vilket är viktigt. Genom EU-direktiv kommer fler skärpningar för utsläpp till luft och vatten. I sker en rad förändringar av lagstiftningen på avfallsområdet. blir det förbjudet att deponera utsorterat brännbart avfall. träder ett förbud att deponera organiskt avfall i kraft. Runtom i landet pågår nu planering hur man ska ta hand om det avfall som inte längre får läggas på deponi. Det visar sig att om alla anläggningar för såväl avfallsförbränning som biologisk behandling som planeras och diskuteras blir verklighet ökar kapaciteten med för båda behandlingssätten. Trots detta bedöms kapacitetsbristen bli mycket stor. Beträffande materialåtervinningen uppskattar att ökningen av återvinningen blir endast 4,och bidrar således endast marginellt till att minska den kapacitetsbrist som kommer på grund av deponiförbuden. Jag vill fråga statsrådet hur regeringen tänker agera vid utbyggnaden av nya förbränningsanläggningar: 1.Kommer det fler skatter eller avgifter som påverkar möjligheten att bygga nya anläggningar? 2.Vad avser statsrådet göra för att kommunerna ska kunna hantera avfallsfrågan ?
ip · GO10218 · 2001-01-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:218 av () till kulturminister om politiskt fri radio när den privata lokalradion tillkom har 85 lokalradiostationer startats och berikar nu etern. De sänder allt från klassisk musik till de senaste hitlåtarna. Över 2 200 000 människor lyssnar på privat lokalradio. På vissa orter är lokalradiolyssnandet större än lyssnandet på P1, P2, P3 respektive P4. Siffrorna visar att den privata lokalradion lyckats erbjuda koncept som tilltalar lyssnarna. Branschen har sedan starten fram till investerat ca . Den omsätter och sysselsätter ca 2000 personer direkt eller indirekt. Dessutom har lokalradion blivit ett värdefullt reklammedium för små och medelstora företag. Lyssnarna kan nu välja ur ett betydligt större utbud än under den socialdemokratiska monopoltiden. Regeringen presenterade ett förslag som innebär att den privata radion ska styras av staten via starka politiska regleringar. Justitiekanslern ansåg att förslaget om bundenhet vid mängden eget material, och särskilt kravet på tillstånd vid minskning av andelen eget material, sannolikt är oförenligt med yttrandefrihetsgrundlagens förbud mot censur. Den genomsnittliga koncessionen är på . Sedan starten har staten fått in i koncessionsavgifter. Regeringen föreslog att de som får nya tillstånd ska betala en avgift om medan de befintliga kanalerna som får fortsätta sina sändningar på sin frekvens ska fortsätta betala samma avgift som de gjort tidigare. Detta innebär i genomsnitt avgiftsskillnader på 35 gånger inom samma sändningsområde, dvs. i genomsnitt dyrare för en äldre kanal än för än ny som vunnit skönhetstävling i stället för att lägga bud på en frekvens. Regeringen föreslog kraftigt förkortade tillståndsperioder, från åtta till . Det som premieras blir kortsiktiga, säkra programkoncept med begränsat investeringsbehov. En vilandeförklaring av förslaget (prop. 1999/2000:55) drevs igenom på initiativ av och propositionen kommer därmed att behandlas i tidigast . 1.Ämnar kulturministern dra tillbaka propositionen? 2.Avser kulturministern att använda skönhetstävlingsmodellen för tilldelningen av frekvenser? 3.Vad avser kulturministern att vidta för åtgärder för att konkurrensneutralitet ska råda mellan gamla och nya stationer? 4.Vad avser kulturministern göra med alla de möjliga licenserna på AM- och FM-banden?
ip · GO10219 · 2001-01-19 00:00:00 — Interpellation 2000/01:219 av Per () till näringsminister om tunnfilmsteknik Den svenska forskningen om tunnfilmsteknik, som får stöd från EU, stiftelsen och , är i världsklass och i Ångströmslaboratoriet i gör man ständigt nya rekord i verkningsgrad. räknar man med . Detta är något lägre än konventionella solceller, men tunnfilmstekniken har en betydligt lägre prisbild. De återstående problemen handlar om att få tillräckligt jämn kvalitet, vilket är svårtestat i mindre laboratorieserier. Det behövs betydligt större volymer. Tekniken är alltså framtagen. saknas, enligt forskarna, bara att få tekniken omsatt i serieproduktion. Tyvärr är det skralt med det industriella intresset för de här innovationerna i . En nackdel är givetvis att det inte finns någon stor svensk solcellstillverkare eller tillverkare av fönsterglas, vilket skulle varit en naturlig investeringsplats för tunnfilmsprodukten. Alternativet är att produktionen hamnar på licens utomlands. Med det förloras möjligheten till nära och nödvändigt samarbete för fortsatt svensk utveckling av tekniken. För att få behålla produktionen, arbetstillfällena och teknikutvecklingen inom den här "gröna" framtidsbranschen behövs det någon form av industriellt startstöd. I subventioneras solenergi och där har nu presenterat en liknande tunnfilmssolcell. Det krävs alltså en strategi för "gröna" energilösningar och hur man ska kunna få dem i produktion här hemma. Kunskap och teknik är på plats, men inte det industriella intresset och kapaciteten. Därför finns det anledning för regeringen att genom sitt näringsdepartement försöka lösa de eventuella knutar som finns i processen @ utan att för den delen åsidosätta rådande konkurrensregler. Detta för att i ett längre perspektiv ska kunna säkra och utveckla miljövänliga energialternativ, skapa nya "gröna" jobb och bibehålla en framskjuten internationell forskningsposition. Med anledning av situationen vill jag därför fråga näringsministern: Vad avser ministern göra för att ge tunnfilmstekniken, som är en förnybar och strategiskt mycket viktig energiteknik, möjligheter att utvecklas och industriellt produceras i ?