ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10393 · 2001-04-20 00:00:00 — Interpellation 2000/01:393 av () till jordbruksminister om könsfördelning i bolagsstyrelser I slutbetänkandet från Utredningen om kvinnorepresentation "Varannan damernas" (SOU 1987:19) skriver utredaren att utan en jämn könsfördelning i beslutande församlingar blir såväl demokrati som beslut ofullständiga. Kvinnor i ledningen för statliga bolag är nästan lika ovanligt som i övriga börsbolag. I statliga bolag uppgår andelen kvinnliga styrelseledamöter till . Totalt sett uppgår andelen kvinnor i bolagsstyrelser till . Ingen av de statliga styrelserna har en kvinnlig ordförande och bara ett bolag, , har en kvinnlig VD. När det gäller sammansättningen av styrelserna ser det inte mycket bättre ut. I de åtta bolagen fanns 57 ordinarie styrelseledamöter. Av dem var bara 4 kvinnor. är staten storägare i sex börsbolag. Dessutom är staten indirekt storägare i två ytterligare bolag på börsen. Som storägare finns goda möjligheter att påverka nomineringarna till bolagsstyrelserna. Regeringen (genom närings- och finansdepartementen som sköter regeringens ägarfrågor) har tyvärr effektivt försuttit chansen att vara drivande i jämställdhetsfrågor utan att tillgripa reglering eller lagstiftning. Det verkar som om kandidater till styrelseposter söks i en liten krets med en kraftfull manlig dominans, som det finns dugliga kvinnor som står utanför detta nätverk. Hade regeringen agerat för att få fler kvinnor på ordinarie styrelseposter, så hade möjligen en bieffekt varit att en del av dessa kvinnor inkluderats i denna krets till förmån för könsfördelningen i privata bolagsstyrelser. Vad avser ministern göra för att få en jämnare könsfördelning bland ordinarie styrelseledamöter i statliga bolag? Vad avser ministern göra för att få fler kvinnliga verkställande direktörer i statliga bolag?
ip · GO10394 · 2001-04-20 00:00:00 — Interpellation 2000/01:394 av () till finansminister om och Det statliga fastighetsbolaget har deklarerat att man kommer att sälja hela sitt fastighetsinnehav i för att koncentrera hela sin verksamhet till storstadsregionerna och ett par universitetsorter. Strategin är att bara finnas där tillväxten bedöms bli starkast i landet. bidrar därigenom aktivt till att öka den regionala obalansen och sänder ut mycket negativa signaler till det privata näringslivet om utvecklingsmöjligheterna i . Mot bakgrund av den samhällsdebatt som just nu förs om de stora problem som den regionala obalansen orsakar känns det mycket märkligt att ett statligt företag aktivt verkar för att öka den regionala obalansen. Jag vill därför fråga finansministern vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förhindra utförsäljningen av fastighetsbestånd i .
ip · GO10395 · 2001-04-20 00:00:00 — Interpellation 2000/01:395 av () till miljöminister om deponering av avfall lokalt I EU-direktiv "Rådets direktiv /31/EG om deponering av avfall" har man skrivit in att nationella undantag i detta s.k. deponeringsdirektiv kan göras. Som exempel på undantagen nämner man bl.a. glesbygdsområden med högst 5 innevånare/km2. Enligt uppgift är detta undantag dock inte aktuellt för , trots att det finns ett stort antal glesbygdskommuner i landet. I sitt remissvar har kommun särskilt belyst glesbygdsperspektivet. Det är angeläget att det finns möjlighet att på ett lokalt sätt vidareutveckla de arbeten som man börjat med i avfallsfrågor. Den geologiska strukturen i landet och andra lokala förutsättningar gör det möjligt att ta hand om soporna lokalt på ett miljövänligt sätt. Förutom miljön är ekonomin viktig ur ett kommunalt perspektiv. Om det inte blir möjligt i fortsättningen att på ett lokalt plan ta hand om avfallet kommer det att resultera i en mängd lastbilstransporter till några få förbränningsanläggningar i landet. Det kommer att kosta stora pengar i onödan och skada miljön. Och som vanligt kommer kostnaden per innevånare att raka i höjden i landets glest befolkade delar. När EU faktiskt har belyst skillnaderna i och byggt regelverket efter detta är det angeläget att använder sig av denna möjlighet att stimulera lokal miljöpolitik. Med anledning av detta vill jag fråga miljöminister om regeringen kommer att medge undantag från deponeringsdirektivets krav för glesbygdskommuner.
ip · GO10397 · 2001-04-20 00:00:00 — Interpellation 2000/01:397 av () till statsrådet om nettosjukpenningdagar i vårpropositionen I den vårbudget som regeringen presenterade framgår det att prognosen för när det gäller antalet nettodagar med sjukpenning höjts jämfört med antagandet i budgeten . Det går dock inte att utläsa vilket ursprungsantagandet är eftersom regeringen i budgeten som presenterades justerade upp antalet ersatta sjukdagar för jämfört med siffror. Vidare står att läsa i höstbudgeten att "Beräkningen är dock mycket osäker och gjorda antaganden kommer därför att följas upp i den ekonomiska vårpropositionen 2001." I höstbudgeten presenteras inte siffror för antalet ersatta sjukdagar för , och i vårpropositionen justeras denna icke-existerande siffra upp . Att siffran för antalet nettodagar med sjukpenning efterfrågas beror på den kraftiga tillväxt i sjukskrivningarna som kunnat noteras . Det är väldigt viktigt att bromsa och åtgärda den kraftiga ökningen i ohälsa som antalet nettodagar med sjukpenning är en indikator på. Därför är det viktigt att regeringen visar att slentrianmässiga eller verklighetsfrämmande justeringar inte sker i budgetantagandena, utan att problemet behandlas på största allvar. Mot bakgrund av vad som framförs ovan vill jag fråga statsrådet hur många nettodagar med sjukersättning regeringen baserar antagandet i vårpropositionen på.
ip · GO10398 · 2001-04-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:398 av de () till finansminister om öl- och vinskatten Sedan min förra interpellation har det hänt en del på detta område. Jag skulle därför vilja komplettera interpellationen med följande två frågor och förutsätter att de behandlas i samma debatt. I förhandlingarna mellan den socialdemokratiska regeringen och samarbetspartierna har tydligen vinskattesänkningen stoppats. Kravet från på att av konkurrensskäl måste ha ungefär samma skattesatser på öl och vin kvarstår dock. Jag har förstått av uppgörelsen att inte sänka vinskatten indirekt också innebär att någon ölskattesänkning inte blir av, eftersom en sådan naturligtvis skulle leda till att differensen mellan skatten på öl och vin blir ännu större. vet vi att det tas in öl lagligt eller olagligt. Drickandet i tycks gå från folköl till starkare öl som inte är köpt i . Flera svenska bryggerier har fått stänga och ett antal varsel har lagts. Att prisinstrumentet som en del av den svenska alkoholpolitiken har spelat ut sin roll blir alltmer uppenbart. I takt med att nu successivt anpassar sina införselkvoter till vad som gäller för EU i övrigt kommer privatimporten att öka. Lösningen är naturligtvis att stegvis sänka både öl- och vinskatten till i vart fall dansk, men helst tysk nivå. Jag vill ställa följande frågor till finansministern: Avser regeringen att vidta några åtgärder eller lägga några förslag med anledning av den pågående utslagningen av svenska bryggerier? När avser regeringen lägga förslag om sänkta öl- och vinskatter?
ip · GO10399 · 2001-04-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:399 av () till finansminister om kasinoverksamhet började undertecknad motionera i om införandet av kasino med internationella regler. Inte därför att jag är anhängare av kasinospel, utan av det skälet att staten inte ska bestämma vilken spelform intresserade medborgare ska få spela på. Nuvarande skattesatser innebär att kasinospel ensidigt gynnas gentemot konkurrerande spelformer, däribland spel på travhästar. Exempelvis ska överskottet på kasinospel levereras till staten, som sedan fördelar detta till avsedda ändamål. Uteblir överskottet efter vinstutbetalningar samt personal- och hyreskostnader blir det inget att fördela, men kasinospelet kan ändå leva vidare. För travsporten gäller att man alltid måste leverera in till staten av spelomsättningen. Detta oavsett om AB Trav och Galopp (ATG) inte kan fullgöra skyldigheter mot personal eller fordringsägare. Detta är inte konkurrens på lika villkor! Vilka åtgärder är finansministern beredd att vidta i syfte att likabehandla förekommande spelformer?
ip · GO10400 · 2001-04-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:400 av () till justitieminister om ekonomisk brottslighet Enligt uppgifter i medierna har ansvarig myndighet uttalat önskemål om att misstänkta ekonomiska brottslingar i vissa fall ska särbehandlas positivt. Skälet påstås vara att utredningar avseende nämnd brottslighet är ytterst resurskrävande och tar . Då skulle det vara effektivare om de misstänkta i stället kan erbjudas någon form av ackord. Det vill säga en sorts rabatt vars straffrättsliga följder blir lindrigare än om åtalet fullföljts i sin helhet vid domstol. Jag kan från strikt rationell synpunkt förstå resonemanget. Däremot skulle ovan önskemål om det förverkligas skapa stor oförståelse för lagstiftning bland allmänheten! De som misstänkts ha begått grova ekonomiska brott skulle tack vare förmågan att använda skickliga jurister i vissa fall få lindrigare straff. Däremot skulle "Medelsvensson", som alltid, om han eller hon gjort något ekonomiskt olagligt, även fortsättningsvis i huvudsak inte ha någon annan möjlighet än att snällt betala enligt gällande straffsatser. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta i syfte att även fortsättningsvis alla medborgare ska behandlas lika vid misstanke om ekonomisk brottslighet?
ip · GO10402 · 2001-04-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:402 av () till utrikesminister om situationen i Med sin militära attack mot agerar enligt ett gammalt mönster. Det intensiva bombardemanget och återockupationen av delar av visar att han är beredd att hämnas kränkningar, som bestod av granater mot den israeliska staden nära , på ett skoningslöst sätt. Från det att regering tillträdde fram till har mer än 40 palestinier dött av israeliskt våld, enligt den palestinska oberoende nyhetsagenturen Center. Palestinier får se nya, illegala, israeliska bosättningar uppföras och gamla utvidgas mycket nära och på sina små instängda områden. har redan konfiskerat en stor del av för sina ständigt växande, illegala bostadsområden. Detta våld mot internationell lag begränsar en framtida palestinsk stat. Bosättningarna, systemet med motorvägar och sidovägar som på ett lämpligt sätt sammanbinder de illegala bosättningarna med , industriområden, slutna militärområden och armébaser tar upp stora delar av landområdena. Passagerna från ett område till ett annat kontrolleras av . och har blivit omvandlat till 64 kommuner samlade i klungor där över tre millioner palestinier hålls instängda. Ett folk hålls fängslade på grund av 450000 illegala bosättare. Konfiskation av palestinskt land har utgjort ett systematiskt mönster för , och andra israeliska ledare, för att öka antalet judiska medborgare på de ockuperade områdena. exploaterar palestinska landområden, vatten och naturtillgångar och fortsätter att utöva suveränitet över dessa samt anstränger sig för att skilja palestinierna från deras landområden och därmed förneka palestinierna en livsduglig stat. bryter mot och konventionerna om de mänskliga rättigheterna. bryter mot fjärde som fastställer regler som en ockupationsmakt måste följa. ignorerar ett antal av FN:s resolutioner. Enligt är ovanstående fakta tillräckligt för sanktioner. Det borde också enligt mening vara hög tid att den agerar i EU och FN för att FN ska sända en observatörsstyrka till , och östra för att bryta den pågående våldsspiralen. sade vid frågestunden i kammare att hon inte accepterade bosättningspolitik och inte heller de s.k. elimineringarna, att man avrättar misstänkta i stället för att använda rättssystemet. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Kommer utrikesministern i egenskap av EU:s ordförande att arbeta för att sanktioner införs mot ? Kommer utrikesministern att arbeta för att en internationell övervakningsstyrka sänds till området? Om utrikesministern avser att lägga andra förslag, vilka är då dessa?
ip · GO10403 · 2001-04-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:403 av () till jordbruksminister om konkurrensneutralitet för veterinärer I en interpellationsdebatt i samma ämne preciserade jordbruksministern statens uppdrag till () enligt följande: Genom DVO ska tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används inom jord- och skogsbruket. Distriktsveterinärerna är dessutom skyldiga att utöva djursjukvård för samtliga husdjur om djurskyddsskäl föreligger eller där annan veterinärvård inte kan anvisas. Det är uppenbart att DVO går utöver ramen för det statliga uppdraget. ökade antalet debiterade förrättningar med 26800 som antalet djur inom jordbruket stadigt minskar. Förklaringen till denna utveckling är att de statliga distriktsveterinärerna i allt större omfattning åtar sig uppdrag inom den konkurrensutsatta sektorn vård av sällskapsdjur och hästar. Inkomsterna från denna sektor har ökat från . Skattesubventioneringen innebär att de privatpraktiserande veterinärerna inte kan konkurrera på samma villkor som de statliga och därför tappar marknadsandelar. har prövat konkurrensfrågan. I sitt yttrande av gör rådet bedömningen att konkurrens på lika villkor mellan privata och statliga veterinärer inte föreligger. Rådet kritiserar också sammanblandningen av myndighetsutövning och affärsverksamhet, liksom utformningen av bidraget till avlägset boende djurägare. Enligt bör statsmakterna precisera vad de statliga anslagen ska användas till, varvid utgångspunkten bör vara att anslagen endast får användas till att täcka merkostnaderna som uppkommer av det statliga åtagandet och inte för att täcka sådana kostnader som privata veterinärer måste finansiera med kundintäkter. Statskontoret, som på regeringens uppdrag kartlagt och analyserat den verksamhet som statliga myndigheter och bolag bedriver i konkurrens med privata företag, har lagt fram rapporten . I de fall där det saknas motiv för statliga aktörer att bedriva kommersiell konkurrensutsatt verksamhet föreslår Statskontoret att verksamheten förbjuds. Statskontoret delar uppfattning att den bästa lösningen på rådande konkurrensproblem på det veterinära området är att avskilja DVO från . hänvisade jordbruksministern till en arbetsgrupp, den s.k. AVF-gruppen, som hade tillsatt och som hon då trodde skulle lösa flertalet av de frågor som jag hade aktualiserat. Den gruppen avlämnade sin rapport . Det visar sig, inte helt oväntat, att och inte kunnat komma överens om vilken servicegrad som ägare av hästar eller sällskapsdjur kan begära av DVO och därmed vilken omfattning av DVO:s sällskapsdjursverksamhet som mot denna bakgrund är rimlig. Två centrala frågor, nämligen det förhållandet att DVO:s tjänster i motsats till de privata veterinärernas är skattesubventionerade samt sammanblandningen av myndighetsutövning och affärsverksamhet, berörs över huvud taget inte av AVF-gruppen och ingick inte heller i dess uppdrag. I dessa frågor krävs det, som också har påpekat, initiativ från regeringens sida. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder hon nu ämnar vidtaga för att åstadkomma konkurrensneutralitet mellan statliga och privata veterinärer.
ip · GO10404 · 2001-04-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:404 av () till näringsminister om konkurrenssituationen i hotell- och restaurangnäringen Det borde råda skattemässig jämvikt mellan olika sektorer i samhället, men så är det inte. Skatter och avgifter är relativt sett högre inom servicenäringarna dit hotell och restauranger räknas än inom tillverkningsindustrin. Detta leder till att prisnivån är hög inom hotell- och restaurangnäringen. Av de intäkter en vanlig restaurang erhåller från gästerna, dvs. omsättningen inklusive mervärdesskatt, går direkt till skatter och avgifter. De återstående ska finansiera löner, råvaror, hyror, övriga driftskostnader och vinst. Att erhålla ökade intäkter genom högre prisnivå är ingen hållbar lösning. De hotell och restauranger som höjer priserna får svårt att hävda sig i konkurrensen om hushållens köpkraft. De svenska hotell- och restaurangbesöken har i ett europeiskt perspektiv lägst andel av hushållens budget. Hotell- och restaurangföretagen har en viktig betydelse för människors välbefinnande. De tillför medborgarna sociala värden och service i samband med arbete, resor och fritid. Tyvärr har hotell- och restaurangnäringen svårt att hävda sig i konkurrensen med andra branschers verksamhet genom den hårda beskattningen av verksamheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att underlätta hotell- och restaurangnäringens konkurrenssituation såväl nationellt som internationellt?
ip · GO10407 · 2001-04-25 00:00:00 — Interpellation 2000/01:407 av () till jordbruksminister om djur i krig Krig och dess effekter är så gott som alltid negativa för de människor som befinner sig där krig uppstår. Det är naturligt för oss att kraftigt ta avstånd från krig då det för med sig så mycket fasansfullt för många människor. Vad vi inte alltid funderar över är att krig även har negativa effekter för djur. Under besprutades regnskogarna med växtgifter och syftet var att beröva vietnameserna deras gömställen. Förutom att detta innebar stort lidande för människorna så innebar det även att många djurarter drabbades hårt i de skövlade skogarna. är ett annat exempel som drabbar både människor och djur på ett fasansfullt sätt. I har man drabbats av skövling av skogen till följd av minering. Jordbrukarna röjer ny mark att odla då den redan upppodlade är minerad och därigenom får djuren allt mindre områden att röra sig på. Djur drabbas både direkt och indirekt av krig. Tamboskap dödas eller dör av undernäring då de lämnas kvar när människor flyr. Vilda djur får mindre områden att röra sig på och blir jagade som föda. Det handlar om rent djurplågeri i många fall. Dessutom kan utrotningshotade arter fara mycket illa i dylika situationer. I dagens samhälle får djurs rättigheter allt större plats i den offentliga diskussionen. I vårt land kommer vi att inrätta en särskild myndighet för djurens välfärd, sannolikt . Detta är välkommet och nödvändigt. Det är angeläget för oss i att vi även ser över vår egen horisont och tar initiativ till en dialog om hur krigs effekter på djurlivet kan belysas. Det är angeläget att även djurens situation blir en del av fredsarbetet. Jag vill därför fråga jordbruksminister om ministern är beredd att vidta åtgärder för att en dialog om krigs effekter på djur ska komma till stånd.
ip · GO10409 · 2001-04-25 00:00:00 — Interpellation 2000/01:409 av () till justitieminister om polisens agerande vid demonstrationer m.m. Med anledning av polisens agerande vid ett flertal demonstrationer har frågan om lagreglering av handmanövrerade videokameror åter uppkommit. gjorde en jämförande studie mellan , , , , och och konstaterade där att av dessa länder är det endast och som skiljer på fjärrstyrda och handmanövrerade videokameror. Svensk lagstiftning saknar positivt lagstöd för användning av handmanövrerade videokameror och det är, bl.a. enligt för mänskliga rättigheter, högst tvivelaktigt om en dylik ordning är förenlig med bestämmelser. Detta innebär också att polisen kan använda sig av handmanövrerade videokameror för att registrera exempelvis demonstranter. Hur dessa bilder används senare finns ingen kunskap om. Förstörs de eller arkiveras de? När demonstranter filmas vid utövande av sina rättigheter att uttrycka sina åsikter finns risk att förbuden mot åsiktsregistrering, mötesfrihet och åsiktsfrihet åsidosätts. Förutom kamerabevakning gäller diskussionen huruvida polisen använt överdrivet våld mot demonstranterna. Uppgifter har förekommit att personer som inte deltagit i demonstrationen eller endast gjort det i syfte att fredligt uttrycka sina åsikter blivit utsatta för såväl våld som fysiskt avlägsnande, dvs. allvarliga ingrepp i sin personliga rörelsefrihet. Även detta kan ses som ett mycket stort ingrepp i medborgarnas grundlagsenliga rättigheter. Det måste också ifrågasättas om massavlägsnanden kan anses vara en metod som är lämplig eller ens lagenlig. JO har i beslut ansett att så inte är fallet. Dessa frågor tillsammans med andra händelser där poliser varit inblandade i tveksamheter riskerar att på ett allvarligt sätt undergräva förtroendet för den svenska polisen. Systemet med att polisen utreder sina egna brott, utan insyn från allmänheten, riskerar att ytterligare minska förtroendet för polisen. Detta förtroende är avgörande för tilltron till rättssamhället i stort och inte minst för att enskilda medborgare ska kunna känna den trygghet i samhället de har rätt till. av enträget motionerande från har regeringen beslutat om att frågan om polisens internutredningar ska utredas i en utredning benämnd . Då utredningen även innehåller andra frågor och tillsatts riskerar den att inte kunna presentera resultat så snart som det skulle behövas. Mina frågor till ministern blir således: 1.Avser ministern att vidta några åtgärder med anledning av ovanstående risker för brott mot grundlagsenliga rättigheter och brott mot ? 2.Avser ministern ta initiativ till att skynda på utredningen avseende polisens internutredningar t.ex. genom att ge tilläggsdirektiv avseende presentation av delbetänkande i den speciella frågan? 3.Avser ministern att vidta några åtgärder beträffande polisens möjligheter att tillgripa massavlägsnanden så att personers rörelsefrihet inte begränsas i onödan?
ip · GO10411 · 2001-04-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:411 av Per () till justitieminister om kommunikationssystem för polisen har rättsstaten steg för steg försvagats. Polisens budget är ansträngd, behoven är trängande och myndigheten har inte kunnat sköta verksamheten effektivt på grund av bristen på såväl personal som resurser. Ett flertal verksamhetsområden har hamnat på efterkälken. Inte minst är polisen i mycket akut behov av ett nytt radiokommunikationsnät. har polisen inte ett utan flera olika radiosystem med olika radioterminaler för i princip varje system. Dessutom råder brist på reservdelar och systemet är analogt, vilket innebär att man kan avlyssna polisens kommunikation med en vanlig radio. har meddelat att systemen måste bytas ut och . Förra justitieministern konstaterade att "det är angeläget att frågan om ett gemensamt radiosystem bereds på ett snabbt och säkert sätt". lovade då också att försäkra sig om att "polisen har tillräckliga förutsättningar för att bedriva sin verksamhet på rätt sätt". I ett regeringsbeslut från uppdrog man åt Statskontoret att genomföra en upphandling avseende ett radiokommunikationssystem baserat på TETRA-standard. I en delrapport från Statskontoret till regeringen, , framgår det nu med all önskvärd tydlighet att upphandlingen har gått i stå. Statskontoret säger sig inte ha "ett tillräckligt bemyndigande för att kunna slutföra en upphandling av ett särskilt radionät för samhällsviktiga funktioner". Finansieringen är minst sagt mycket oklar och regeringen har trots löften om satsningar på rättsväsendet inte tillfört polisens verksamhet medel för fungerande radiokommunikationer. Om Statskontoret inte lyckas föra TETRA-upphandlingen i hamn kan polisen tvingas införskaffa ett eget radiosystem till ett mycket högre pris och med en stor effektivitetsförlust för samhället. Mot bakgrund av detta akuta behov som finns inom polisen vill jag fråga justitieministern: Avser statsrådet att infria sin företrädares löften och verka för en snabb och säker lösning på denna fråga? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ge polisen tillgång till ett tillförlitligt och säkert radiokommunikationssystem?