ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10323 · 2001-03-13 00:00:00 — Interpellation 2000/01:323 av () till statsrådet om transportöransvar har i EU lagt fram ett förslag till direktiv om transportöransvar, dvs. bötesansvar för transportföretag som medför passagerare som saknar föreskrivna resehandlingar. Det skulle enbart gälla tredjelandsmedborgare som reser in i ett EU-land. Det har fram tills nu i rått en bred politisk enighet om att vi inte bör införa sådana regler. Denna inställning har grundats på att det av konstitutionella skäl vore orimligt att lägga ut myndighetsutövning på privata företag, att det ofrånkomligen skulle leda till diskriminering grundad på avvikande utseende såsom hudfärg, att det skulle göra marknaden för flyktingsmugglare ännu mer lukrativ och att människosmugglingen skulle komma att bedrivas under ännu farligare och mer omänskliga förhållanden. Det mest avgörande skälet mot transportöransvar är att det för transportören är omöjligt att veta vem eller vilka av dem som saknar erforderliga handlingar som är flykting och i behov av skydd, något som särskilt framhållits av företrädare för i deras yttrande med anledning av det franska förslaget. Regeringen har beslutat om tilläggsdirektiv till , det gäller bl.a. att den ska utvärdera och göra en översyn av utlänningslagens bestämmelser om transportöransvar och beakta de åtaganden har gjort på området @ särskilt artikel 26.2 i @ samt det övriga internationella arbete som pågår. Utredningen ska presentera förslag till den författningsreglering som behövs för att uppfylla internationella åtaganden. När undertecknade framfördes inga synpunkter på att de svenska reglerna om transportöransvar skulle behöva skärpas trots att de utförligt presenterades för övriga deltagande stater. Regeringen säger nu i direktiven att det satts i fråga om de svenska reglerna om transportöransvar stämmer överens med bestämmelserna i när det gäller möjligheten att ålägga en transportör ekonomiska sanktioner. Jag har informerats om att det endast är ett land som gjort ett sådant ifrågasättande, nämligen . Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet : Är den beredd att stoppa det franska direktivförslaget om transportöransvar om det skulle visa sig att inte avser att föreslå införande av ekonomiska sanktioner mot transportörer? Är regeringen beredd att verka för att bestämmelser om tillfälligt upphävande av visumkrav och transportöransvar förs in i direktivförslaget om tillfälligt skydd vid massflykt? Om ett direktiv om transportöransvar antas, är regeringen i så fall beredd att verka för att medlemsstaterna förbjuds att själva införa strängare eller mer omfattande regler om sanktioner mot transportörer?
ip · GO10325 · 2001-03-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:325 av () till statsrådet om homosexuella flyktingar från @ glädjetårar i . och har efter månader av oviss väntan fått beskedet: Uppehållstillstånd har beviljats. Skäl: har öppet berättat om sin homosexualitet i svensk TV. i @ tårar, men av ett annat slag. Redaktionen på en stor tidning () har beslutat att inte berätta om Amirs homosexualitet och hans relation till . Därmed har tidningen i praktiken dömt till utvisning. För i är det så att homosexuella iraniers öde i praktiken slutligen avgörs av massmedierna, inte av . Formellt är det givetvis fortfarande nämnden som beslutar, men deras beslut styrs helt och hållet av vad massmedierna väljer att berätta. Grunden till att den här situationen uppkommit är det praxisbeslut regeringen fattade . Då beviljades en homosexuell iranier uppehållstillstånd i därför att han förekommit i massmedierna och på RFSL:s hemsida (dock utan namn och bild). har skärpt tillämpningen av regeringens praxisbeslut så att det numera fordras att den asylsökande ska ha uppträtt med namn och bild i massmedierna för att få uppehållstillstånd i . Regeringens beslut har kritiserats från olika håll. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) har skrivit till statsministern @ utan att få svar @ och framför en rad formella invändningar mot regeringsbeslut och krävt en förändring. Vid den hearing som homogrupp anordnade deltog företrädare från RFSL, och . Samtliga framförde stark kritik mot handläggningen av asylansökningar från homosexuella iranier. Det var endast representant som försvarade handläggningen av dessa ärenden. Också i ett internationellt sammanhang förefaller restriktiva hållning som märklig. Homosexuella iranier har beviljats asyl enligt bestämmelser i flera andra länder, bl.a. , och . Beslutsunderlaget för regeringens och bedömningar när det gäller homosexuella asylsökande från är synnerligen undermåligt. Man grundar besluten på anonyma källor i form av diplomatisk personal stationerad på ambassader i som knappast präglas av den öppenhet till frågor som gäller homosexuellas situation som man kan förvänta sig av svenska tjänstemän. Trots att källorna officiellt talar om att homosexuella utan problem kan leva öppet i har ingen enda enskild homosexuell tillfrågats om denna uppfattning stämmer. Mot den här bakgrunden vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Är statsrådet beredd att ompröva den svenska flyktingpolitiken när det gäller homosexuella flyktingar från så att besluten i dessa ärenden i praktiken inte överlåts till massmedierna?
ip · GO10326 · 2001-03-16 00:00:00 — Interpellation 2000/01:326 av () till justitieminister om beslagtaget gods har det hänt igen. Rubrikerna i en av mina lokaltidningar lyder: "De häktade litauerna försätts på fri fot igen. Inte tillräckliga bevis för fällande dom @ kan få beslagtaget gods värt med hem." Det är inte ovanligt att bilar stoppas av tull eller polis och där varorna som finns i bilen kan misstänkas inte vara ärligt införskaffade. I flera fall har polisen inte haft tillräckligt med tid eller resurser att bevisa att varorna är stulna. Det kan även vara så att varorna ännu inte rapporterats stulna. De kan vara "snattade" från flera olika affärer, på flera olika orter i eller kanske i . Därför har stölderna inte anmälts till polisen. Godset har därmed inte kunnat kvarhållas i beslag, utan återlämnats till de misstänkta och förts ut ur landet. I en rättsstat kan man naturligtvis inte hålla människor anhållna eller häktade utan att ha tillräckliga misstankar om att de begått ett allvarligt brott. Däremot borde man kunna hålla beslagtaget gods under en betydligt i det fall det finns misstanke om att det rör sig om stöldgods. Detta skulle underlätta för brottsutredare och öka möjligheten att stulna varor inte får behållas av tjuvarna i så stor omfattning som det finns anledning att anta att dagens regelverk möjliggör. Är justitieministern beredd att se över reglerna för hur länge beslagtaget gods får kvarhållas då det finns skälig misstanke om stöld eller vidta andra åtgärder för att underlätta för polis och tull att kunna identifiera godset?
ip · GO10329 · 2001-03-20 00:00:00 — Interpellation 2000/01:329 av () till miljöminister om koldioxidskatten på miljövänliga drivmedel Problemen för alternativa drivmedel har delvis en koppling till EU-direktiv, men kanske i ännu högre grad till de svenska lagar som går utöver direktiven. Ett exempel är koldioxidskatten på drivmedel. skulle kunna ta bort större delen av denna skatt för de flesta förnyelsebara drivmedel utan att bryta mot någon överenskommelse inom EU. Om ett bränsle för uppvärmning eller ett drivmedel görs mer miljövänligt än dagens fossila, förändras inte skatten till förmån för det miljövänliga alternativet. Om en ambitiös bilist övergår till att använda vätgas producerad ur solenergi i stället för t.ex. bensin betalar denne fortfarande full koldioxidskatt, trots att vätgas inte innehåller kol och råvaran är förnyelsebar. För att stimulera medborgarna att övergå från fossila bränslen till mer miljövänliga är det uppenbart att det krävs förändringar i första hand av svenska lagar och skatter och i andra hand av EU-direktiv. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöministern: Vilka initiativ kommer statsrådet att vidta under det svenska EU-ordförandeskapet för att förändra svenska lagar och skatter samt EU-direktiv i syfte att stimulera till övergång från fossila bränslen och drivmedel till miljövänliga?
ip · GO10331 · 2001-03-21 00:00:00 — Interpellation 2000/01:331 av () till jordbruksminister om mobila slakterier Långa transporter av slaktdjur har ifrågasatts. Hotet om mul- och klövsjuka har tills vidare kortsiktigt stoppat transporter av levande djur och finns en risk att köttbrist kommer att drabba konsumenterna. Dessa båda olägenheter, transporterna och köttbristen, skulle kunna undvikas om det fanns tillgång till mobila slakterier. är våra slakterier få och stora. Orsakerna till detta är lätta att förstå. Stordriftsfördelar och koncentrerade investeringar förväntas ge bättre priser och ökad lönsamhet, men permanentar också en struktur som inte upplevs som positiv av och för konsumenterna. Vi har långa transporter även inom riket. Jag utgår ifrån att det framför allt är föreningsrörelsens i och för sig förståeliga lönsamhets- och avkastningskrav, som ligger bakom detta. Men slakterierna sitter fast i en dyrbar infrastruktur och det sätt på vilket slakterinäringen nu är organiserad har visat sig överraskande sårbar. Mobila slakterier används i liten skala och huvudsakligen vid renslakt. På ett fåtal gårdar finns godkända utrymmen, för styckning och kyl, som används vid hantering av älg. Dessutom finns gårdsbutiker vars lokaler och hygieniska förhållande inspekteras av kommunernas miljö- och hälsoskyddsorganisation. Min fråga till jordbruksministern är följande: Har jordbruksministern för avsikt att på något sätt påverka, förändra eller stimulera näringen till en förändring i riktning mot mobil och lokal slakteriverksamhet?
ip · GO10332 · 2001-03-21 00:00:00 — Interpellation 2000/01:332 av () till statsrådet om humanitärt visum Den flyktingpolitik som växer fram i EU, bl.a. genom , kan resultera i kränkningar av folkrätten på flera punkter. Det hävdar forskaren , vid , i sin doktorsavhandling om EU:s flyktingpolitik. En av punkterna är asylrätten som riskerar att undermineras i harmoniseringen av flyktingpolitiken mellan EU-länderna. Det är därför viktigt att hitta olika juridiska sätt och metoder för att utveckla en human asylpolitik. Ett förslag är att förbättra möjligheterna till att ansöka om asyl och bli prövad vid EU-ländernas beskickningar. Det kan göras genom att bl.a. införa ett humanitärt visum. Idén med humanitärt visum går ut på att göra det möjligt för presumtiva flyktingar att snabbt lämna ursprungsregionen eller transitländer som inte erbjuder dem skydd, då det inte är rimligt att låta sökanden vänta ut hela asylprocessen utomlands. Det måste finnas en möjlighet att ge ett visum direkt, om personen kan göra gällande att han eller hon annars skulle utsättas för mycket grava hot till liv och frihet. Med detta visum skulle den skyddsbehövande åka till helt legalt, där en fullständig asylprocess skulle genomföras. Det är angeläget att utreda vidare olika sätt som kan försäkra en mer human flyktingpolitik än den som jag med skräck ser håller på att utvecklas. Idén om humanitärt visum är värd att pröva. Mina frågor till migrationsminister är: 1.Kommer ministern att verka för att en paragraf om humanitärt visum införs? 2.Tänker ministern verka för att denna fråga utreds inom , exempelvis genom rådets generalsekretariat? 3.Kommer statsrådet att verka för att denna fråga utreds, eventuellt genom att utredningen om transportörsansvaret får ett tilläggsdirektiv?
ip · GO10333 · 2001-03-21 00:00:00 — Interpellation 2000/01:333 av () till kulturminister om bemanningsföretag för kulturskapare När kulturutskottet debatterade konstnärernas villkor i kammaren avslogs vår moderata motion om ett statligt engagemang för att initiera ett bemanningsföretag för alla kulturskapare med orden: "Utskottet anser inte att det behövs tas ett statligt initiativ för att tillskapa bemanningsföretag för kulturarbetare som inte skall vara statligt styrt." På flera platser runtom i landet har det bedrivits projekt med inriktningen att söka nya vägar till arbete och uppdrag för kulturskapare. Resultaten har visat att det både finns intresse för och möjligheter att hitta nya marknader för våra konstnärer. Något som påtalas som hinder, är såväl den förda arbetsmarknadspolitiken som bristen på nätverk inom och utom gruppen. Många av projekten är avslutade och därför är det angeläget att man tar till vara de erfarenheter och den kompetens man byggt upp . En av modellerna som Konstentreprenörerna i föreslår, som också presenterats för både och , är en tredje anställningsform för alla kulturskapare. Ett förslag i samma anda som vårt just avslagna moderata förslag om bemanningsföretag. Med anledning av det anförda vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder är kulturministern beredd att vidta för att genom att utnyttja vunna erfarenheter och nya idéer befrämja möjligheterna för kulturskaparna till en säkrare sysselsättning och en därmed rimligare ekonomisk situation?
ip · GO10334 · 2001-03-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:334 av () till utrikesminister om och den palestinska befolkningen Den nya israeliska regeringen med i spetsen fortsätter med sina provokationer mot den palestinska befolkningen i de ockuperade områdena. Den illegala bosättningspolitiken, nu senast i , fortsätter. Olivlundar huggs ned för att bereda plats för israelisk bebyggelse @ en bebyggelse som inte sällan får karaktären av militära eller halvmilitära fästen syftande till att kontrollera ockuperat territorium. Skatteinbetalningar avsedda att överlämnas till den palestinska myndigheten har inte utbetalats av den israeliska staten. Den europeiska unionen har trätt emellan och betalat ut ersättning till palestinska myndigheten vilket skett i form av bistånd. Sålunda häftar den israeliska staten i skuld till EU. Rimligt vore att EU infordrade denna skuld från den israeliska staten. Den palestinska befolkningen har regelbundet och vid olika tillfällen utsatts för ekonomisk utpressning av de israeliska myndigheterna. De enklaver som tidigare överlämnats till palestinierna ligger som öar i områden som behärskas av israelisk militär. Närhelst det passar kan dessa enklaver stängas av från yttervärlden. Därmed omvandlas det som var ett ockupationstillstånd till belägringstillstånd, vilket försvårar praktiskt taget all normal mänsklig och ekonomisk aktivitet. Tvärtemot vad föreskriver har israeliska företag etablerats i de ockuperade områdena. Varor från dessa områden har sedan gått på export till bl.a. EU. Varorna har varit märkta som israeliska. Den israeliska exporten och EU:s import av sådana varor strider mot . När EU krävt en korrekt märkning av varornas ursprungsort har de israeliska myndigheterna fräckt förklarat att man administrativt inte klarar av uppgiften att särskilja varor producerade i från varor producerade på ockuperat område. Detta visar hur sammanvävda den palestinska och israeliska ekonomin blivit i de ockuperade områdena och är ett tydligt tecken på att de israeliska myndigheterna i själva verket betraktat de ockuperade områdena som permanent erövrade från palestinierna. Denna utpressnings- och förtryckarpolitik leder självfallet inte till någonting annat än fördjupade motsättningar mellan israeler och palestinier. Bland palestinierna ökar förtvivlan och de desperata aktionerna gentemot ockupanterna ökar. Den israeliska politiken skapar en god jordmån för palestinsk extremism. Det kommer att bli allt svårare för de kringliggande grannländerna att stillatigande åse det växande förtrycket av palestinierna. Jag vill fråga utrikesministern: Avser utrikesministern att vidta några åtgärder för att förmå EU att inkräva den skuld som den israeliska staten har till EU till följd av att de israeliska myndigheterna inte utbetalt skattemedel till den palestinska myndigheten? Avser utrikesministern att vidta några åtgärder när det gäller att följa upp de israeliska brotten mot när det gäller export av varor producerade på ockuperat territorium som varumärks som israeliska? Avser utrikesministern att vidta några åtgärder för att förmå EU att ingripa mot den beskrivna israeliska politikens ekonomiska följder?
ip · GO10337 · 2001-03-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:337 av () till justitieminister om domstolsorganisationen Den pågående centraliseringen inom rättsväsendet är oroande. har och bouppteckningsverksamheten centraliserats till några få orter i landet. Det senaste i raden av många avvecklade verksamheter är nu förslaget att avveckla tingsrätternas dömande verksamhet runtom i . För del betyder det att all dömande verksamhet förläggs till en ort, . För medborgarna i länet betyder det att närheten och tillgängligheten försämras. Lokalt förankrade tingsrätter har ett betydande värde för rättsskipningen, bl.a. tack vare den person- och lokalkännedom som de små tingsrätternas personal besitter. Regeringen borde därför ha angett i direktiven till utredaren att de är öppna för att organisationen för tingsrätterna kan se olika ut i olika landsändar, beroende på bl.a. geografiska förutsättningar. En utvidgad domkrets, med en gemensam ledning och en gemensam administration är en lösning som ökar möjligheterna till samverkan, specialisering och en inbördes arbetsfördelning. Detta möjliggör ett flexibelt resursutnyttjande som vi kan bibehålla dagens decentraliserade struktur och värna om medborgarnas rättstrygghet. Förtroendet och respekten hos medborgarna för domstolarnas avgöranden ökar med vetskapen om att det är lokalt verksamma domare och nämndemän som deltar i dömandet. För oss i är det viktigt att vi ger domstolsväsendet bra förutsättningar för att verksamheten ska fungera bra. Vi vill även vara med och ta det ansvaret i . Vi beklagar därför att ett så viktigt beslut flyttats från till regeringen. Besparingskravet på 200 miljoner är med hänvisning till dagens långa handläggningstider inom domstolarna orealistiskt att inbespara inom tingsrättsorganisationen, utan att det medför negativa konsekvenser för rättsväsendet. Jag är oroad över enmansutredarens förslag angående en ny organisation för tingsrätterna i . Det framlagda förslaget som finns från lagmän och domare i borde med intresse uppmärksammas. Med anledning av detta vill jag till justitieministern ställa följande fråga. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att nå fler öppna flexibla lösningar i strukturomvandlingen av tingsrätterna exempelvis den föreslagna Värmlandsmodellen?
ip · GO10338 · 2001-03-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:338 av () till justitieminister om nedläggning av domstolar i När det gäller kommunernas plikt att upprätthålla kärnverksamheten är det ofta lagbundet. Skulle någon kommun missköta sig så rusar snabbt någon regeringrepresentant ut och kritiserar för att man anser att kommunen inte uppfyller kraven. När det gäller statens plikt att svara för kärnverksamheten är den inte lika tydligt formulerad. Ofta stannar det vid förhastade löften som landsbygden inte känner igen i verkligheten. ser vi att staten är i färd med att urholka rättsväsendet som är en av de allra viktigaste samhällsinstanserna för alla medborgare både i och i övriga . Det pågår en diskussion om domstolsorganisationen i . Tanken är att antalet tingsrätter/domställen ska bli färre. Förslaget från den Everlöfska utredningen är att sammanföra verksamheter till ett fåtal centralorter, framför allt en centralort, . Detta har flera negativa effekter. Förslaget innebär att den medborgerliga servicen försämras. Rättssäkerheten urholkas då lokalkännedomen hos domare och nämndemän inte tas till vara. Arbetstillfällena blir färre, eller koncentreras till en centralort. Värmländska jurister menar att en gemensam administration kan förläggas till , men domplatserna bör behållas. Men det finns även andra områden där den statliga servicen försämras. Det gäller t.ex. häktesverksamheten, polisverksamhetens uttunning m.m. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande frågor till justitieministern. 1.Avser justitieministern att vidta några åtgärder för att stoppa den domstolsnedläggning som har föreslagits i ? 2.Är justitieministern beredd att vidta några åtgärder för att förbättra den grundläggande statliga samhällsservicen inom sitt ansvarsområde runtom i ?
ip · GO10339 · 2001-03-28 00:00:00 — Interpellation 2000/01:339 av () till justitieminister om tingsrättsnedläggningar i och län En övergripande målsättning för rättsväsendet borde vara att tillskapa ett livaktigt, kompetent och lokalt förankrat rättsliv. I en färsk promemoria av hovrättslagmannen som utarbetats på uppdrag och som publicerades föreslås dock drastiska nedskärningar av domstolsorganisationen lokalt i och län. Inte mindre än fem tingsrätter @ , , , och @ föreslås få stänga sina portar . Kvar blir då således bara en tingsrätt i varje län, i län och i . Detta liknar det förslag som regeringen tidigare lagt om en tingsrätt i varje län och som man efter hård kritik fått backa ifrån. Frågan som måste ställas är om någon egentlig analys gjorts av behovet av en sådan här nedläggningsvåg över de mindre tingsrätterna. Vare sig allmänheten, domarkåren eller rättslivets aktörer i övrigt har efterlyst en förändring i denna riktning. Det finns heller ingen dokumentation som styrker att de mindre tingsrätternas domar skulle hålla lägre klass än de störres. För att motivera denna centralism återstår således blott ekonomiska motiv från centralmaktens sida. Det är i viss utsträckning förståeligt att de lokalt förankrade tingsrätterna måste ha en tillräcklig måltillströmning för att sysselsätta förslagsvis tre@fem ordinarie domare. För att möjliggöra denna målsättning kan domkretsindelningen förändras, fördelningen av mål mellan förvaltningsdomstolarna och de allmänna domstolarna kan också ändras. konstateras att förvaltningsdomstolarnas verksamhet präglas av oerhört långa handläggningstider samt en i många avseenden ojämn kvalitet. För att effektivisera och bibehålla den lokala förankringen förefaller det således vara en god idé att slå samman allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar. En enda domstolsorganisation medför administrativa rationaliseringar och en tydligare rättstillämpning. Självfallet måste, inom ramen för en enhetlig domstolsorganisation, viss specialisering äga rum och detta uppnås dels genom lottning av målen på visst sätt, dels genom cirkulation av domarna. Ytterligare vinster skulle kunna uppkomma genom att t.ex. körkortsmål handläggs som underliggande trafikbrottmål avgörs. Detsamma gäller ekobrottmål som skulle vinna mycket på att avgöras i samband med skattemålen. Härtill kommer att det förhållandet att de allmänna domstolarna är vana vid att handlägga mål och ärenden i nära relation med de människor som berörs gör att handläggningen har en större intensitet. En sammanslagning av förvaltningsdomstolarna och de allmänna domstolarna skulle alltså kunna leda till effektivitets- och kvalitetsförbättringar, som den lokala förankringen bibehålls. Nedläggningarna av landets mindre tingsrätter skulle med denna reform kunna stoppas. Med anledning av detta vill jag ställa följande frågor till justitieminister : Är justitieministern beredd att ändra domkretsindelning och flytta över mål från förvaltningsdomstolarna för att bevara de mindre tingsrätterna? Är justitieministern beredd att slå samman förvaltningsdomstolarna med de allmänna domstolarna för att effektivisera domstolsväsendet och bevara de mindre tingsrätterna?