ip · GP10138 · 2001-12-12 00:00:00 — Interpellation 2001/02:138 av () till jordbruksminister om lönegapet mellan män och kvinnor Trots att i relation till andra länder kan räknas som ett av de mer jämställda är vägen till ett fullständigt jämställt samhälle fortfarande mycket lång. I FN:s färska rapport om jämställdhetsläget i olika länder får bl.a. kritik för att lönegapet mellan män och kvinnor är stort. Svenska kvinnor tjänar i genomsnitt av vad männen gör. Den siffran har i stort sett varit oförändrad . Inkomsterna fördelar sig mycket olika mellan man och kvinna och skillnaderna bara ökar ju man arbetat. De genomsnittliga löneskillnaderna är även något större mellan män och kvinnor i offentlig sektor jämfört med privat. Högskoleutbildning lönar sig för såväl kvinna som man men högskoleutbildade män tjänar ändå i genomsnitt mer än högskoleutbildade kvinnor. var männens genomsnittliga månadslön , medan kvinnornas var 17 600. Av 89 yrkeskategorier som gått igenom är det bara i tre yrken som kvinnor tjänar mer än män: förskolelärare/fritidspedagog, köksbiträde och speciallärare. Många olika faktorer styr löneutvecklingen; tillgång, efterfrågan, löneläget på orten samt individuella prestationer. Kvinnor söker sig ofta till ett begränsat antal yrken och arbetsplatser vilket leder till ett utbudsöverskott som pressar ner lönen. Detta har särskilt gällt vård och omsorg. Dessutom finns där nästan bara en köpare, nämligen den offentliga sektorn. Bemanningsföretagen har förändrat situationen något. Det är av största vikt att de offentliga monopolen bryts upp så att vård- och omsorgssektorn därigenom kan utvecklas bättre, men också därför att anställda inom dessa yrken ska kunna välja mellan olika arbetsgivare. Lönesättningen avspeglar dock även värderingar. Bakom dessa ligger traditioner samt arbetsgivares och fackförbunds uppfattningar om olika arbeten. Det är en anständighetsfråga att undanröja osakligt motiverade löneskillnader. Det är en grannlaga uppgift med högsta prioritet. Arbetsvärdering är en metodik där arbetsuppgifter jämförs. JämO bör ges i förnyad uppgift att i samarbete med arbetsmarknadens parter hitta ett väl fungerande arbetsvärderingsinstrument som kan ge vägledning för så objektiva värderingar som möjligt, även om fullständig objektivitet naturligtvis aldrig helt går att uppnå. Arbetsdomstolens domar visar att prövade arbetsvärderingsinstrument varit otillräckliga. Det uppmärksammade "barnmorskemålet" där två barnmorskors arbetsuppgifter jämfördes med en teknikers ledde ej till fällande dom. Det är av största vikt att arbetsmarknadens parter involveras i det fortsatta arbetet med att finna redskap för att undanröja lönediskriminering. Statliga myndigheter ska enligt regeringen arbeta mera aktivt med jämställdhetsfrågor och lönefrågor. Det är viktigt att den politiska ledningen i ett land är ett föredöme i jämställdhetsfrågor, handling måste överensstämma med ord, i annat fall förlorar politiken och politikerna i trovärdighet. Därför är det anmärkningsvärt när man ser på lönerna i . Där finner man att löneskillnaderna mellan män och kvinnor är oförklarligt stora. För att kunna göra en relevant jämförelse ser man på medellönen på handläggarnivå och sedan studeras varje departement för sig. tjänade männen betydligt mer än kvinnorna i samtliga departement utom . I statsrådsberedningen var skillnaden hela ! Vid en uppföljning av siffrorna visade det sig att löneskillnaden mellan kvinnor och män hade ökat i åtta av elva departement. Störst var ökningen i med . Även i jämställdhetsministerns eget jordbruksdepartement ökade löneskillnaden med . Det är minst sagt anmärkningsvärt att en regering som säger sig driva en aktiv jämställdhetspolitik låter lönediskriminering förekomma på . Det borde vara självklart för den regering som ständigt talar om att är världens mest jämställda land att föregå med gott exempel nationellt och internationellt. Nedan redovisas medellönen för kvinnor och män i personalkategorin handläggare. Mot bakgrund av vad som anförts ovan vill jag ställa följande frågor till statsrådet: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit för att komma till rätta med osakliga löneskillnader för handläggarna i ? Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet vidta för att komma till rätta med osakliga löneskillnader för handläggarna i ? Avser statsrådet vidta åtgärder med anledning av den kritik, avseende löneskillnaderna mellan män och kvinnor, som riktats mot i den presenterade om jämställdhetsläget i olika länder? Avser statsrådet vidta åtgärder så att JämO ges i uppdrag att i samarbete med arbetsmarknadens parter hitta ett väl fungerande arbetsvärderingsinstrument?