ip · GO10335 · 2001-03-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:335 av () till utbildningsminister om stöd till högskolor har utbildningsministern meddelat att mer resurser ska tillföras grundutbildningen inom humaniora och samhällsvetenskap. Det ligger helt i linje med de förslag som har framfört. Kvaliteten i de humanistiska och samhällsvetenskapliga disciplinerna har eftersatts. Humaniora och samhällsvetenskap får aldrig ses som en utbildningspolitisk lyx och en budgetpolitisk restpost, som ges resurser "på nåder" och "om det finns pengar kvar." Kunskap och forskning kring exempelvis kultur och existentiella frågor är av avgörande betydelse också i ett modernt samhälle. Inom området humaniora har nya teologiska högskolor kommit till . Även om det är av förhållandevis måttlig omfattning så har de tre högskolorna lokaliserade till , och vuxit och mötts med stort intresse. Intresset finns också i de äldre teologiska fakulteterna vilka har stimulerats både när det gäller bredd och djup i utbildningen. Pastorer inom frikyrkor som saknar egen högskola eller blivande präster inom har i betydande utsträckning sökt sig till dessa tre frikyrkliga lärosäten som snart har av högskolestatus. Dessa högskolor har genomgående kvalificerade lärarkrafter och har ett spännande utbud såväl vetenskapligt som pedagogiskt. Bakom de tre högskolorna står (), () och Svenska tillsammans med (). Tillståndet att förordna om högskoleexamen efter teologisk utbildning erhöll dessa lärosäten 1993. Teologiska högskolan i har fått rätt att utfärda teologie kandidatexamen omfattande 140 poäng. har ett förhållandevis stort antal fristående högskolor med olika huvudmän tillkommit. De har i allt väsentligt fått relativt likartade villkor som de reguljära statliga högskolorna och universiteten. De frikyrkliga högskolorna däremot har fått finansiera en stor del av denna eftergymnasiala utbildning med medel som till stor del utgörs av frivilliga bidrag från huvudmännens organisationer, dess medlemmar och sympatisörer. Det har rört sig om ett helt nödvändigt tillskott för att skolorna ska kunna bedriva av statsmakten påbjuden undervisning. Det har skett från många människor med fullt ut skattade pengar och inkomster. Jag har i flera debatter här i påmint om att en sån offervilja inte förväntas i samhället i övrigt, vare sig från kommuner, industrier eller banker. Vissa år kan det röra sig om runt per helårsstudent som staten ger mindre till dessa högskolor. Trots att denna skillnad har påtalats har orättvisan fortlöpande hängt kvar. Regeringen och en riksdagsmajoritet har förvägrat dessa nya yngre högskolor rättvisa bidragsvillkor. Det känns generande att när statsmakterna har satsat miljardbelopp på en mycket stor utbyggnad av högskolan så finns det inte utrymme för en handfull till dessa högskolor i syfte att skapa rättvisa och jämlika villkor. En förändring av det slag som jag förordar är för statskassan nästintill försumbar men är för de berörda skolorna oerhört betydelsefull. Det finns anledning för regeringen att ånyo överväga frågan om förändring i statsbidragsgivningen för dessa av mig aktualiserade högskolorna. Det vore rimligt att regeringen i såväl vårpropositionen som i det slutgiltiga budgetförslaget rensar ut denna besvärande orättvisa och bristande likabehandling. Med anledning av det anförda vill jag till utbildningsministern ställa frågorna: 1.Är utbildningsministern beredd att föreslå förändringar som innebär att de teologiska högskolorna i , och får de allmänna ekonomiska villkor som gäller för högskoleutbildning i allmänhet? 2.Är utbildningsministern beredd att tillförsäkra rättvisa och liknande statsbidrag även för de frikyrkliga teologiska högskolorna i och ge ett tillräckligt utrymme för antalet årsstudieplatser för att rimlig tillväxt kan ske vid dessa högskolor?