ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP1017 · 2001-09-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:17 av Per () till statsrådet om skyndsam TETRA-upphandling De fruktansvärda terrordåden i visar hur sårbara våra samhällen är för extremism. Terrorn har inga geografiska gränser. Nästa gång kan det vara vi som drabbas. Därför är det viktigt att vi gör allt som behövs för att stå rustade för terror, olyckor och katastrofer. Vi måste ha en räddningstjänst som har modern utrustning till sin hjälp. En fråga som jag vid flertal tillfällen berört i kammaren är upphandlingen av ett modernt radiokommunikationssystem baserat på det europeiska standardiseringsorganet ETSI:s TETRA-standard för Public Safty. Statsrådet har i flera sammanhang försäkrat att kommer få en ny radiokommunikation för räddningstjänsten. Så sent som svarade statsrådet på en skriftlig fråga att regeringen ämnar återkomma med anvisning av medel i budgetpropositionen. Dessvärre så var det löftet tomt. I budgetpropositionen finns förvisso TETRA omnämnt men det finns inga budgetmedel avsatta för kommande verksamhetsår. Det är oacceptabelt. Ingen kan längre ta regeringens löften på allvar. Statskontoret fick i uppdrag att genomföra en upphandling av ett modernt radiokommunikationssystem. Det återkom till regeringen med en delrapport . I den konstaterade att det inte finns någon möjlighet att fullfölja uppdraget med nuvarande direktiv och förutsättningar. Statskontoret har bett regeringen att skyndsamt lösa de frågor som måste besvaras för att uppdraget ska kunna fullföljas, dock . Detta för att kunna hålla den planerade tidsplanen. Statskontorets skriftliga krav har ännu inte besvarats. har inte råd med en sådan handläggning. Situationen har blivit än värre då Statskontorets generaldirektör i ett brev till regeringen, , bett att som myndighet få bli entledigad från uppdraget. Det hela är mycket beklagligt och pinsamt. har polisen aviserat i medierna att de ämnar satsa på ett eget TETRA-system i då regeringen inte har tillskjutit medel i budgeten. Polisen har inget annat val än att själva börja agera för att deras undermåliga radiokommunikationssystem ersätts med ett eget TETRA-system. Även kommunförbundet har uttryckt liknande tankar. Men ur ett nationellt perspektiv är det en dålig lösning. Hela tanken med TETRA-tekniken är samordning mellan olika enheter inom räddningstjänsten, och därmed större kostnadseffektivitet och kommunicerbarhet mellan olika räddnings- och säkerhetsfunktioner i samhället. Tiden håller på att rinna ifrån oss. Regeringen bär ett mycket stort ansvar för den uppkomna situationen. Hela frågan håller på att bli en skandal med mycket allvarliga konsekvenser för medborgarnas framtida säkerhet. Statsminister fina ord från regeringsförklaringen om nödvändigheten, med anledning av tragedin i , att även vi i måste se över våra säkerhetssystem för att garantera medborgarnas säkerhet klingar tomma i fallet TETRA. Jag vill därför ställa följande frågor till det ansvariga statsrådet: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att skyndsamt och fullt ut möjliggöra för en kvalitativ TETRA-upphandling utan ytterligare fördröjningar? Vem ska ansvara för upphandlingen om Statskontoret blir entledigat från sitt uppdrag?
ip · GP1018 · 2001-09-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:18 av () till utbildningsminister om studiemedel till vissa vuxenstuderande Vi har fått ett nytt studiestödssystem. Vad gäller vuxenstuderande med kort grundutbildning finns dock "först till kvarn-systemet" kvar i det nya systemet och dess konsekvenser får många lida av. Det gäller reglerna vid beviljande av högre respektive lägre bidrag för vuxenstuderande med kort grundutbildning. Det lägre beloppet är och det högre är . Enligt uppgift har de pengar som avsatts till det högre bidraget tagit slut . De studerande fick efter en förtryckt ansökningsblankett om studiemedel från CSN på det lägre beloppet. De blivande eleverna har uppmanats av CSN att använda den förtryckta ansökningsblanketten. Detta innebär att de som följt CSN:s rekommendation inte beviljats det högre bidraget. Innebörden av detta system är således att det enbart är de som sökt utbildning som har fått möjlighet att få det högre beloppet. Det rimliga vore att människor skulle ha lika möjligheter oavsett när de sökt sin utbildning, att få de studiemedel de är berättigade till. Vad avser utbildningsministern vidta för åtgärder för att ge alla studerande samma chans till det studiestöd de är berättigade till?
ip · GP1019 · 2001-09-26 00:00:00 — Interpellation 2001/02:19 av Per () till utbildningsminister om avgiftssystemet för studenter Regeringen vill ge svenska lärosäten rätt att sälja utbildningar till studenter utanför EES. Det är bra, men tyvärr går regeringen bara halvvägs. De vill inte öppna upp högskolan för alla, utan bara för de med en viss finansiering. Svenska lärosäten ska nämligen bara få sälja utbildningar till länder, företag, regioner m.m., inte till individer. Detta för att inte hota avgiftsfriheten i det svenska utbildningssystemet. Men regeringens förslag är orättvist, för det innebär att den utländska student som t.ex. har ett företag som vill betala hans eller hennes utbildning i kan bli antagen. En enskild individ från samma land som väljer att spara ihop till sin utbildning får inte en chans. Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att tillse att svenska högskolor och universitet kan tillämpa ett rättvist avgiftssystem för studenter utanför EES-området?
ip · GP102 · 2001-09-18 00:00:00 — Interpellation 2001/02:2 av () till socialminister om växelvis boende Växelvis boende har ökat i omfattning . levde av barnen till separerade föräldrar växelvis i två hem. 1998 hade den siffran ökat till , eller 30 000 barn. För att växelvis boende ska fungera väl krävs två förutsättningar. För det första krävs att föräldrarna kan komma överens om utformningen av det växelvisa boendet. För det andra krävs också att barnet uppnått en viss mognadsnivå. , då ändrades, kan dock svenska domstolar döma separerade pars barn till växelvis boende, även mot ena förälderns vilja. Enligt rapporten boende, från , hävdar experter på området att det inte är tillrådligt för små barn att växla hem mellan sina föräldrar. Detta hävdas även i departementspromemorian Gemensam vårdnad för ogifta föräldrar. Den av departementet anlitade experten i barnpsykiatri, , kom fram till ståndpunkten att växelvis boende inte var att rekommendera för barn . De mindre barnen har stora behov av trygghet och kontinuitet. De har svårt att hålla kvar minnet av en frånvarande förälder , t.ex. . Han anser också att ett växelvis boende ska vara till för barnet och inte för att skipa rättvisa mellan föräldrarna. gäller nya regler för underhållsstöd vid växelvis boende, detta gör att det blir lättare för föräldrar att dela på underhållsstödet. Enligt har antalet barn som omfattas av de nya reglerna ökat från 9 894 barn , till 16 094 . Antalet barn har ökat från 70 till 271. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av ? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ändra reglerna rörande underhållsstöd vid växelvis boende för barn ?
ip · GP103 · 2001-09-18 00:00:00 — Interpellation 2001/02:3 av Per () till socialminister om Systembolagets sortimentstyrning Som framgått av rapporteringen i medierna ska Systembolaget införa ett nytt sortimentstyrningssystem. I korthet innebär förändringen dels att Systembolaget kommer att minska sitt totala sortiment, dels att det blir färre sorter i butikerna. Det som inte finns där ska man kunna beställa. En försämring för den som inte orkar vänta på att beställa utan väljer bland det som finns inne. Bakgrunden till bantningen i hyllorna är att ägaren staten numera kräver in ett preciserat belopp från Systembolaget, i stället för som tidigare hela vinsten. Genom det här beslutet riskeras det förtroende som borde vara mer grundläggande för ett statligt monopol än att maximera vinsten. Systembolaget bör ha det bästa och bredaste utbudet till gagn för de kunder som är hänvisade till monopolet @ så länge detta , tyvärr, finns. Färre produkter i hyllorna leder till att konkurrensneutraliteten hotas. De producenter som har en smalare kundkrets missgynnas, då trösklarna till att välja en ovanlig produkt höjs. I enlighet med det som garanterade vid inträdet i EU för att få behålla Systembolaget får detta inte ske. Dessa förändringar understryker ytterligare att monopolet faktiskt begränsar kundens valfrihet och hotar den fria konkurrensen bland producenter. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att säkerställa de svenska konsumenternas valfrihet vad gäller ett brett sortiment av vin, sprit och starköl?
ip · GP104 · 2001-09-18 00:00:00 — Interpellation 2001/02:4 av () till socialminister om subventionerad hemservice för pensionärer Kommunernas ansträngda ekonomi och ett ökat antal äldre har lett till att har utvecklats från något av en allmän hemservice till att kommunerna begränsar sina insatser till i första hand de allra nödvändigaste omvårdnadsinsatserna. Denna begränsning försvårar för många äldre människor med välfärdsförluster och sänkt livskvalitet som resultat. Många pensionärshushåll som inte får hemtjänst har ju ändå behov av service som t.ex. hjälp med grundlig städning, putsa fönster, skotta snö och handla. har under en följd av år lagt förslag i om att utveckla hemservicesektorn för äldre. Vårt förslag är att utveckla en form av hemservicecheckar för pensionärshushåll. Vår tanke är att erbjudandet ska omfatta alla pensionärshushåll, förtids- och folkpensionärer, och ska gälla för alla normalt förekommande tjänster i hemmet. Det som redan förekommer inom den behovsprövade ska inte ingå i systemet. Vårt förslag är ett viktigt komplement till , bidrar till ökad livskvalitet genom ökad trygghet i det egna hemmet. Anhörigas tid kan användas till annat än praktiska sysslor. En generell välfärdspolitik med ökade möjligheter till service i hemmet kommer att leda till att färre pensionärer behöver kommunens insatser. Jag har även tagit del av den utvärdering som gjorts av försöksprojekt med subventionerad hemservice (80+) i . De kallar den, helt riktigt, "en billig välfärds- och valfrihetsreform". Mycket stämmer väl med intentionerna i förslag. Jag har också, till min glädje, sett en del positiva uttalanden från socialministerns sida beträffande subventionerad hemservice. Mina frågor till socialministern: Avser socialministern att utveckla ett system med subventionerad hemservice alternativt hemservicecheckar? Avser socialministern att avsätta ekonomiska medel för ändamålet? Vilka åtgärder i övrigt avser socialministern vidta för att möjliggöra för pensionärerna att komplettera kommunernas hemtjänst?
ip · GP105 · 2001-09-20 00:00:00 — Interpellation 2001/02:5 av () till socialminister om samverkan, samsyn och samarbete för de äldres skull pekade Stiftelsen på att stöd till äldre ibland ges utan att vara utformad efter individens behov. Litet inflytande över hur hjälp och stöd ges. Låg kvalitet på insatserna och rätt till bistånd som den enskilde aldrig får är andra punkter som rapporten tar upp när det gäller problemen inom äldreomsorgen. Man påvisar också att det inom slutenvården har skrivits ut äldre multisjuka som fortfarande varit väldigt sköra och egentligen haft behov av fler vårddagar. Vårdplaner skrivs över huvudet på de äldre och inom öppenvården får de äldre många läkarkontakter, många nya mediciner som samverkan, kontinuitet och kontaktvägar verkar brista. Den här studien gäller hur den grupp som kanske allra mest behöver ett riktigt stöd av vård och omsorg @ de äldre multisjuka @ faktiskt inte får detta i den utsträckning man kan förvänta sig i ett utvecklat välfärdssamhälle. Under mina år som landstingsledamot 1994@1998 satsade jag själv och den dåvarande majoriteten mycket tid och kraft på att få i gång en bättre samverkan mellan de olika verksamheter som gemensamt ger vård och omsorg till äldre. Våra ledstjärnor var "samsyn, samverkan och samarbete". Vi slet hårt med frågan och till slut så kunde vi teckna konkreta avtal mellan kommuner och för att man äntligen skulle börja samverka och ha den äldre som utgångspunkt för insatserna och när man organiserar dessa. Äldrecentrum skriver nu att "Studiens resultat tyder inte på att samverkan mellan vård- och omsorgsgivare har ökat eller att äldre med sammansatta behov garanteras en trygg och värdig vård och omsorg." vet vi att det finns resurser i kommuner och landsting som också tillförts extra medel efter försvarsuppgörelsen. Varför blir det då inte bättre? Ja, det är inte helt orimligt att det finns en koppling mellan de redovisade problemen och bristerna och en allt svagare politisk styrning. Tiden för borgerliga landstings- och kommunalråd upptas i stället av ett petande i olika pengsystem som införs för att öppnas upp för s.k. alternativ som ska locka de äldre att "välja" just deras företag. Äldre sjuka som behöver än bättre insatser och fler personal i vården ska i stället erbjudas att läsa kataloger från olika vårdföretag som gärna vill ha avkastning på sin verksamhet. I stället för att kunna kräva en god vård och omsorg erbjuds de gamla i stället att byta "leverantör". Med checken i handen ska de äldre få större frihet. De är de idéer som styr det politiska ledarskapet i borgerliga kommuner och landsting. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder avser du vidta för att kommuner och landsting på allvar ska utveckla en bättre samverkan, samsyn och samarbete för de äldres skull?
ip · GP108 · 2001-09-24 00:00:00 — Interpellation 2001/02:8 av Per () till statsminister om avbruten bankfusion kände sig och tvingade att avbryta sina fusionsplaner. Enligt de inblandade bankerna berodde avbrottet på att hade krävt långt större eftergifter än bankerna kunnat förutse och genomföra. Den avbrutna fusionen är ett misslyckande för den och för den europeiska unionen. Den gällande ordningen försvagar den europeiska bankvärldens förmåga att konkurrera på en global marknad. De stora förlorarna i sammanhanget är de små europeiska länderna och de små europeiska bankkunderna. Den sortens krav som framfört cementerar en dålig europeisk ordning, där små länder aldrig kan få konkurrenskraftiga banker och där hindren för en sund bankkonkurrens kvarstår. finns det uppgifter som tyder på att fusionens sammanbrott även kan ha föregåtts av att det svenska försuttit en möjlighet att ta över ärendets behandling. måste visserligen följa gällande lagstiftning, men det är troligt att en svensk myndighet inte skulle ha tillmätt antalet bankkontor lika stor vikt som har gjort. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga statsministern vilka åtgärder statsministern avser vidta för att stärka svenska företags möjligheter att agera på den europeiska och globala marknaden.
ip · GP109 · 2001-09-24 00:00:00 — Interpellation 2001/02:9 av () till statsrådet om kommuns länstillhörighet I samband med val anordnades en folkomröstning i . Medborgarna hade att ta ställning till vilket län skulle tillhöra . Resultatet av folkomröstningen blev att 57,av de röstande valde alternativet län och 39,alternativet . Med hänvisning till folkomröstningsresultatet beslutade ett enigt att inge en framställan till regeringen att överförs till län. Denna framställan överlämnades av regeringen till Kammarkollegiet. Kollegiet inhämtade remissyttranden från i , i län, i och i län. Efter att beaktat dessa uppdrog kollegiet åt att utreda förutsättningarna för ett byte av landsting för . Sammanfattningsvis kan man säga att kommunförbundet inte såg några avgörande hinder för ett länsbyte för . kom Kammarkollegiet med sitt yttrande i frågan. Kollegiet gjorde bedömningen att en överföring av från till läns landsting innebär fördelar ur näringsgeografisk synvinkel. ingår redan i lokala arbetsmarknad. Även med avseende på andra näringsgeografiska faktorer är sambandet med starkt. En förändring skulle inte medföra några påtagliga ekonomiska konsekvenser för den enskilde kommunmedborgarens ekonomi. En majoritet av befolkningen förordar län framför . Vidare önskar genom sitt fullmäktige att en ändring sker. De näringspolitiska faktorerna samt befolkningens och kommunens önskan att byta län talar, enligt Kammarkollegiet, således för en ändring av läns- och landstingsgränsen för den del av som utgörs av . avslog regeringen kommuns länsbytesansökan. Främsta bevekelsegrunden var att en sådan indelningsändring skulle ha en negativ påverkan på sjukvården i . Andra utredningar, exempelvis , menar att sjukvården inte alls skulle försämras. Kommunfullmäktige i beslutade att skicka in en förnyad ansökan sedan en majoritet i antagit ett uttalande som uppmanade regeringen att följa folkviljan i . Riksdagsmajoriteten sade att en ny ansökan från att få byta från till län från borde regeringen bifalla. Hebys nya länsbytesansökan diariefördes på kommunenhet . Kammarkollegiet fick den först . På Kammarkollegiet säger man att det inte framkommit något nytt och hänvisar till sitt förra utlåtande. Det är mycket anmärkningsvärt att regeringen legat på ansökan och därmed bromsat handläggningen. , , Kammarkollegiet och majoriteten i går på samma linje som folket i och regeringen ändå väljer att inte tillåta detta, måste man ju fråga sig vilka skäl som egentligen ligger bakom regeringens ovilja till hebyborna. Mina frågor till statsrådet är således: Avser statsrådet att tillmötesgå kommuns nya ansökan, att övergå från att tillhöra till att tillhöra län? Avser statsrådet att, i enlighet med beslut , skyndsamt bereda frågan så att länsbytet kan ske fr.o.m. ?
ip · GP1020 · 2001-10-01 00:00:00 — Interpellation 2001/02:20 av () till finansminister om läkemedelskostnader I budgetdebatten gör finansministern en jämförelse mellan socialdemokratisk och moderat läkemedelspolitik. Han anför i debattens anförande nummer8 att högkostnadsskyddet för läkemedel med moderat politik hamnar på hela 5000kr . Finansministern säger närmare bestämt så här: "När vi från regeringens sida vill förbättra för de äldre, för pensionärerna, på en rad olika sätt, föreslår att det högkostnadsskydd som vi har på 1800kr för medicin och behandling ska höjas så att det kommer att kosta ungefär så mycket, i storleksordningen 5000kr. Då är det klart att det är en helt annan inställning som man har från i fråga om hur man vill att det offentliga skyddet för framför allt pensionärer, folk med låga inkomster, ska vara ." förslag ger tvärtom ett mycket generöst skydd mot höga läkemedelskostnader till en kostnad av 100kr att jämföra med det nuvarande högkostnadsskyddet på 1800kr . Finansministerns jämförelse ger därför intryck av att vara något mycket mer än bara ett grovt sakfel. Med anledning av ovanstående är min fråga till finansministern: Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för att höja kompetensen i sitt eget kansli när det gäller att göra korrekta beräkningar?
ip · GP1021 · 2001-10-01 00:00:00 — Interpellation 2001/02:21 av () till näringsminister om störningar av tågtrafiken på ostkustbanan Ingen järnvägssträcka i landet har varit utsatt för så många störningar, förseningar, olyckstillbud och irriterande intermezzon som ostkustbanan mellan och . tillhörde förseningar mer regel än undantag. Rätt tidsankomst var en sensation. Man kan nästan tala om en infrastrukturell härdsmälta med svåra verkningar för samhälle, kommuner, företag och enskilda. Svårast drabbades de många stora exportinriktade företag som är etablerade i , , och , vars resande personal, försäljare, tekniker, controllrar, m.fl. kategorier, ständigt tvingades till ombokningar av resor från eller tvingades helt ställa in. Hur mycket detta orsakade företagen extrakostnader och uteblivna affärer vet ingen. Särskilt allvarligt är det för och /som genom snabbtågsförbindelsen till sett sitt inrikesflyg minska kraftigt för att slutgiltigt upphöra. Och när tågen inte längre går som planerat så finns inte flyget längre att tillgå. I det läget är det förståeligt om storföretagen funderar på att flytta sin resandepersonal närmare eller varför inte närmare kunderna ute i . har vissa av länets större företag satt in extra limousintransporter för sin resandepersonal för att kunna garantera ankomst till . De kan helt enkelt inte längre lita på järnvägstrafiken. har förseningarna fortsatt till följd av stora regnmängder i främst och norra som orsakat banvallssättningar med nedsatt hastighet som följd. Men dessa förseningar är dock betydligt begripligare för var och en som sett effekterna av regnmängderna. Medan orsakerna till förseningarna och våren är höljda i dunkel. Alla skyller på alla. Ingen av aktörerna , Rikstrafiken eller SJ anser sig bära skuld eller vill ta ett ansvar. Detta är fullständigt oacceptabelt! Vilken i sig var helt normal om man ser till mer än hundraårig tillgänglig statistik. Vintrar brukar ju som bekant kunna innehålla med sträng kyla på våra breddgrader. Någon skyller på snön! Men snö brukar det ju som bekant komma norr om sextionde breddgraden. Motsatsen har väl aldrig förekommit! Någon skyller på slitet vagnsmaterial! Vilket inte är alldeles orimligt även om det material som används är mycket modernare än vad som användes tidigare då små förseningar var legio. Någon skyller på som varslade 600 underhållsarbetare precis inför stundande vinter och därmed skapade låg motivationsnivå bland personalen. Både och SJ skyller på Rikstrafiken som trots god ersättning inte sköter sitt informationsjobb och sin planeringsuppgift på ett tillfredsställande sätt. Och ytterst skyller alla inblandade på regeringen som de anser har satsat otillräckligt på den infrastrukturella förnyelsen, dit spårbreddning och dubbelspår hör. Ja, vem ska man lita på? Jag anser att regeringen måste analysera det gångna årets trafikinfarkt på ostkustbanan så att den inte upprepas. Och vill därför fråga ministern: Vad har ministern vidtagit för analytiska åtgärder för att kartlägga orsak och verkan av den infrastrukturella kollapsen på ostkustbanan? Vad ämnar ministern vidta för åtgärder för att detta inte ska upprepas kommande vinter?
ip · GP1023 · 2001-10-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:23 av () till näringsminister om enskilda vägar I regeringens infrastrukturproposition, som lades på bord , saknas helt satsningar på enskilda vägar. föreslås en oförändrad anslagsram. Ökningarna avser endast årlig indexuppräkning. Inte heller på någon annan plats i propositionen finns pengar avsatta till enskilda vägar. Detta trots att dessa har lika stor betydelse, i vissa fall större, för framkomligheten på landsbygden, som de allmänna vägarna. Varje allmän väg slutar i en enskild väg. Det är den enskilda vägen som förser den allmänna vägen med trafik. Att enbart satsa medel på att tjälsäkra och rusta upp det allmänna vägnätet räcker därför inte för att öka framkomligheten på landsbygden. Utan bäriga enskilda vägar kommer skogen inte ut till industrin, kan inte ta sig till den gamle, den sjuke kommer sig inte till doktorn. Satsningar på tjälsäkring och ökad bärighet måste därför omfatta både enskilda och allmänna vägar för att åtgärderna ska få full effekt. Det går inte att lösa de stora problem som finns på det enskilda vägnätet inom den årliga ram som tilldelas utgiftsområdet. Bidragen har successivt sjunkit utifrån förordningens nivåer. De besvärliga kommunala ekonomierna har lett till att även kommunerna dragit in sina bidrag. Följden har blivit att många enskilda vägar är i mycket dålig kondition. Detta gäller för övrigt inte enbart vägar, utan även broar. har det även kommit nya direktiv om att sänka det särskilda bidraget till upprustning ytterligare, från . För många mindre vägföreningar innebär detta att det blir ännu svårare att genomföra nödvändiga åtgärder. Om kostnaderna, för exempelvis trumbyten på en vägsträcka, uppgår till måste vägföreningen stå för själva. En liten förening med få delägare, kanske endast ett par pensionärer, har då ingen möjlighet att vidta åtgärden. fick enskilda vägar ta del av de särskilda bärighetsmedel som avsattes genom den höjda fordonsskatten. Dessa medel har försvunnit och för enskilda vägar finns ingen ersättning. Det är inte rimligt att den, till antal mil, största andelen av våra vägar inte ska omfattas av en infrastrukturproposition som sträcker sig . Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att även enskilda vägar ska få ta del av nya bärighets- och tjälsäkringsmedel?