ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP1024 · 2001-10-08 00:00:00 — Interpellation 2001/02:24 av () till statsrådet om integrations- och flyktingpolitiken En majoritet av svenska politiker har länge unisont hävdat att flyktingpolitiken varit lyckad. Att verkligheten utanför har visat på annat, har inte bekymrat politikerna. Svenska folket skulle medvetet föras bakom ljuset och sanningen förvrängas. Men enorma tragedier i , , , m.fl. orter har inte kunnat döljas. Därför har det uttalats många bortförklaringar och än flera sämre ursäkter av politiker om varför integrations- och flyktingpolitiken misslyckats. Jag trodde jag hade hört allt, men ett uttalande av statsrådet slog alla rekord och gjorde det omöjliga möjligt. I en enda mening påstod statsrådet att skulden till flykting- och integrationspolitikens haveri var inte naiva politikers, utan skulden var den attityd som förekommer hos medelålders vita män. Vilket underlag ämnar statsrådet lägga fram för att underbygga detta påstående?
ip · GP1025 · 2001-10-10 00:00:00 — Interpellation 2001/02:25 av Per () till statsrådet om antidemokratisk verksamhet detta år ställde en fråga till demokratiministern angående ungdomsriksdagen, Urix. I programmet stod att läsa rubriker till olika seminarier varav ett hette "Gatstenar och sammanträden @ två sätt att påverka . Vilken är din väg? Lär dig hitta och använda metoderna." Ungdomsriksdagen arrangerades av Stiftelsen , som och står bakom. Det var således skattebetalarnas pengar som användes till seminarierna. Den fråga ställde handlade om huruvida det var moraliskt försvarbart att skattemedel gick till aktiviteter där ungdomar skulle få lära sig att använda utomparlamentariska metoder. Demokratiministern svarade att en "provokativ rubrik innebär inte att seminariet bortser från demokratiska principer". Vidare skriver statsrådet: "Det är viktigt att vi vuxna stöder projekt som drivs av unga för unga. Projekt där unga får komma till tals på deras egna villkor samt diskutera frågor som engagerar dem och som speglar deras verklighet." Mot bakgrund av det som hände i i samband med , efter det att seminariet hållits, måste den attityd demokratiministern uppvisar i sitt svar ses som ytterst tveksam. Staten har varit med och finansierat de mötesplatser där förståelse och acceptans för våld och vandalism som politiska metoder odlats. Mot denna bakgrund vill jag ställa två frågor: Har statsrådet alltjämt samma uppfattning i fråga om statligt stöd till antidemokratisk verksamhet, som redovisades i svaret till den 29mars? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att tillse att skattemedel i fortsättningen inte används till att uppmuntra stenkastning?
ip · GP1026 · 2001-10-11 00:00:00 — Interpellation 2001/02:26 av () till finansminister om den ekonomiska utvecklingen Regeringen har i sin budgetproposition bedömt tillväxten till 1,samt för . Det är dessa tillväxtantaganden som regeringen tillsammans med sina stödpartier lagt till grund för den ekonomiska politiken och den budget som ska behandla . Som motiv för bedömningen av 2001 och den snabba uppgången till 2002 har regeringen hänvisat till en förväntad uppgång i den amerikanska ekonomin som skulle dra med sig både den europeiska och den svenska ekonomin. Utvecklingen i den amerikanska ekonomin, vare sig det gäller arbetslöshet, bostadsbyggande eller börsutveckling före , var knappast av den arten att den förespeglade en snabb uppgång. Efter terrordåden är det uppenbart att uppgången kommer att dröja. Frågan är i stället hur mycket djupare konjunkturutvecklingen kommer att gå och hur långvarig nedgången kommer att vara. För den svenska ekonomin spelar avståndet mellan regeringens förväntningar och den faktiska utvecklingen en stor roll. Regeringen har mot bakgrund av sina tillväxtantaganden ansett sig kunna föreslå nya utgifter som den inte räknar med växande utgifter för arbetslöshet utan snarare minskande. Det växande inflationstrycket och den svaga kronan leder till högre utgifter och växande räntekostnader som dels riskerar att slå mot utgiftstaken och dels påverkar det statliga budgetsaldot i en omfattning som regeringen inte räknat med i sin budget. har presenterat sin prognos över det statliga upplåningsbehovet som visar hur känsliga de offentliga finanserna är. Utan att man ens har tagit hänsyn till nedgången i konjunkturen räknar man med att växande räntekostnader på grund av kronkursen, minskade fyllnadsbetalningar och mindre utförsäljningsinkomster leder till att överskottet i statens betalningar minskar med 2001. räknar med att ett förväntat överskott på nästan 50 miljarder vänds till ett underskott i statens betalningar på 8 miljarder, utan att man tagit full hänsyn till konjunkturens effekter. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern om han och regeringen är beredd att redovisa en annan bedömning av den ekonomiska utvecklingen än vad regeringen gjorde i sin budgetproposition och om han anser att en sådan utveckling ger konsekvenser vad gäller budgetpolitikens innehåll.
ip · GP1027 · 2001-10-16 00:00:00 — Interpellation 2001/02:27 av () till näringsminister om flygtrafik till och från I regionalpolitiska propositionen 2001/02:4 anges hur en politik för tillväxt och livskraft ska uppnås i hela landet. Propositionen poängterar att ansvaret för att målet för den regionala uvecklingen bör också finnas i transportpolitiken. Vidare att statliga myndigheter ska inom sina verksamhetsområden verka för att de regionalpolitiska målen uppnås. I infrastrukturpropositionen 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem framgår under avsnittet 7.7 Minskande konkurrens inom inrikesflyget "att när inrikesflyget avreglerades innebar den fria prissättningen och rätten att fritt träda ut och in på marknaden att lönsamma linjer kunde överges." Konsekvensen har blivit att kommunerna i skogslänen ansett sig tvingade till att ta finansieringsansvaret av regionalpolitiskt motiverad men företagsekonomiskt olönsam flygtrafik. Vidare framkommer att regeringen givit ett uppdrag till om att bl.a. utreda förutsättningarna för en utvidgad upphandling av flygtrafik. När det gäller kommunala flygplatser har ett upphandlingsförfarande startat där Rikstrafiken ges ett särskilt ansvar att trygga flygtrafiken på vissa av de kommunala flygplatserna i inland. Trots dessa uppräknade positiva regionalpolitiska insatser har akuta problem uppstått för flygtrafiken på . Enligt tidningsuppgifter i har planer på att lägga ned sin flygtrafik på fr.o.m. . Också SAS har ifrågasatt den tidiga turen från och den sena turen från . Orsaken till att SAS funderar på att ompröva sina linjer är den nedgång i flygtrafiken som skett efter terrorattacken mot . Det skulle alltså finnas "dramatiska förändringar" som skäl för att lägga ned Kirunatrafiken helt och hållet efter oktober månad 2002. Flygbolaget har meddelat att de avvaktar med att fatta beslut om nedläggning av flygförbindelsen Kiruna@Gällivare@Luleå. förhandlar med kommun och flygrådet i . Troligtvis handlar det om att det behövs någon form av finansiell garanti för att flygbolaget ska kunna upprätthålla sina flyglinjer. flygråd har tillsatt en särskild arbetsgrupp som ska arbeta för att SAS och flyglinjer inte läggs ned. Till detta kan tilläggas att har ökat markant sitt flygpassagerarantal. Inte har passagerarantalet varit så högt som . som flygbolag aviserar nedläggning av flyglinjer i kan man i länstidningarna läsa att kan utöka antalet flygturer mellan och . Sammanfattningsvis har flygtrafik fått akuta problem som behöver få en snabb lösning. Det behöver också vidtas åtgärder på lång sikt. Jag vill fråga näringsministern följande: 1.Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att trygga de nuvarande flyglinjerna till och från ? 2.Kan en samordning av upphandlingen av och statlig flygtrafik för den interna norrlandstrafiken vara en möjlig lösning för att långsiktigt trygga även de nämnda flygturerna till och från ?
ip · GP1028 · 2001-10-16 00:00:00 — Interpellation 2001/02:28 av () till kulturminister om det publikrelaterade filmstödet Vi har för sedan kunnat ta del av larmrapporter från om att pengarna till det publikrelaterade efterhandsstödet till filmproduktionen nu är slut. Detta innan det löpande avtalet är till ända. Enkelt kan man uttrycka sig så att den svenska filmen har gått så mycket bättre än vad som förväntats, att den framgången kan bli dess död. Det är såväl viktigt att nu kunna klarlägga vari felet till den uppkomna situationen står att finna som vilka åtgärder som måste vidtagas för att få rätsida på situationen. Det mest troliga synes vara att det är sådana fel i avtalskonstruktionen, att man alltså inte har beaktat flera tänkbara scenarior. Oklarheten är så stor och oron i branschen så förlamande att oavsett vilka av flera antydda förklaringar som har framskymtat, så måste åtgärder snabbt vidtagas. Redan har det aviserats att långt komna filmprojekt har lagts på is eller helt avskrivits. Hur har den svenska filmbranschen redan så efter begynnelsen av det nya filmavtalet kunnat hamna i denna prekära situation? Min interpellation till kulturministern upptar därför följande frågeställning: Vad avser kulturministern att göra för att rädda filmavtalet och den svenska filmproduktionen?
ip · GP1029 · 2001-10-17 00:00:00 — Interpellation 2001/02:29 av () till jordbruksminister om djurskyddet på svenska slakterier Det har framkommit att djurhållningen på svenska slakterier är bristfällig. Besiktningsveterinärer har med stillbilder och filmer vid ett flertal tillfällen dokumenterat missförhållanden. I Kalla Fakta, ett program som sändes i TV4, visades filmer inspelade på läns slakterier som var upprörande. I många fall plågas djuren helt i onödan och i en omfattning som är oacceptabel. Besiktningsveterinärer menar dessutom att situationen är likadan över hela landet. Tillsynsansvaret vilar ytterst på , men lokalt är det kommunerna som ansvarar för tillsynen. Enligt en uppgift slaktades nära fyra miljoner djur på landets 28 storskaliga slakterier. Endast nio tillsynsbesök gjordes för att kontrollera djurskyddet. Det är uppenbart att djurhanteringen brister på landet slakterier och att detta måste åtgärdas. Vad avser jordbruksministern att vidta för konkreta åtgärder med anledning av uppgifterna om bristande tillsyn av svenska slakterier? Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att förbättra djurhållningen på svenska slakterier?
ip · GP1030 · 2001-10-18 00:00:00 — Interpellation 2001/02:30 av () till statsrådet om svarthandel med bostäder Enligt uppgift har en socialdemokratisk motion förelagts i syfte att främst komma åt svarthandel med hyresrätter i . Motionens förslag skulle, om den bifalles, få enorma och för en rättsstat unika konsekvenser. Problemen med bristen på hyresrätter i allmänhet och i i synnerhet, löses på intet sätt om nämnd motion bifalles. I stället riskeras, om regeringen avser lägga förslag till i motionens andemening, ett rättsligt moras vars konsekvenser för ett rättssamhälle inte kan överblickas. Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta i syfte att i praktiken komma till rätta med bristen på hyresrätter i ?
ip · GP1031 · 2001-10-18 00:00:00 — Interpellation 2001/02:31 av Per () till utbildningsminister om CSN CSN, har misskött sitt uppdrag under en lång rad år, trots ökade resurser och uppmärksammade klagomål. Exemplet på missförhållandena beskrivs i () där det står att läsa om problemen med CSN. Antalet anmälningar till justitieombudsmannen, , har fördubblats och den nya har sedan starten behandlat hela 1093 ärenden som har med CSN att göra. CSN är en myndighet som gravt missköter sitt uppdrag. Deras handläggningstider är alldeles för långa, enligt dem själva , de tar på sig att svara på e-post och deras tillgänglighet per telefon är i det närmaste obefintlig. Så upplevs det åtminstone bland de flesta studenter. Vittnesmålen om CSN:s behandling av enskilda studenter är många och skrämmande. Det är mycket viktigt att många människor väljer att studera vidare, något regeringen gett uttryck för vid ett flertal tillfällen. Det är därför märkligt att utbildningsministern kan tolerera att studiemedelssystemet är så undermåligt. CSN kan avskräcka människor från att vilja utbilda sig. Dessutom är statliga pengar till en dåligt fungerande myndighet knappast väl spenderade skattepengar. En bättre lösning vore att ersätta CSN med privata banker och överföra studiemedelssystemet till dem. Då skulle bankerna, med staten som garant, hantera studielånen. Det skulle skapa konkurrens och bättre service eftersom bankerna skulle vara angelägna om att vilja behålla studenterna som framtida kunder. Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att tillse att studenterna får de studiemedel de är berättigade till?
ip · GP1033 · 2001-10-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:33 av () till justitieminister om polisbristen i Brottsförebyggande rådets siffror för visar att nu har blivit mest brottsbelastade kommun. Efter att ha legat högt i statistiken över anmälda brott per invånare har nu alltså t.o.m gått om storstadsdistrikten , och . har polisens resurser beskurits kraftigt . har situationen blivit ohållbar. Svår brist på polisresurser råder i hela så möjligheten för polisledningen och polisstyrelsen att omfördela resurserna är begränsade. Antalet poliser är för litet överallt, genomsnittsåldern för polismännen i är hög och antalet långtidssjukskrivna poliser i arbetsrelaterade sjukdomar är förfärande högt. För att polisverksamheten i ska kunna ligga på en för allmänheten någorlunda acceptabel nivå behöver länet omgående ett tillskott på minst 50 yngre poliser. För att det ska bli möjligt att rekrytera och behålla poliser i behöver lönenivån höjas för att minska det löneglapp som finns gentemot t.ex. . Detta är naturligtvis inte möjligt med de resurser som står polismyndigheten i till buds. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han är beredd att vidtaga för att förstärka polisen i .
ip · GP1034 · 2001-10-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:34 av () till justitieminister om prostitutionslagstiftningen Lagstiftningen om förbud mot köp av sexuella tjänster trädde i kraft . En översiktlig rapport från (2000:5) redovisade en översiktlig kartläggning av prostitutionens omfattning i efter att sexköpslagen trädde i kraft. visade i rapporten mot köp av sexuella tjänster (2000:4) en uppföljning av sexköpslagens första år. upprättades ett nittiotal polisanmälningar om brott mot lagen. Sju domar meddelades samt fem strafförelägganden. För dem som endast dömts för köp av sexuella tjänster har påföljden varit dagsböter. Huvuddelen av de utredningar om brott som påbörjades avslutades emellertid inte . Vilken effekt lagen har haft på den dolda prostitutionen som förekommer i exempelvis lägenheter är okänd. Kontrollen av lagens efterlevnad har nästan uteslutande varit inriktad mot den synliga gatuprostitutionen i de städer där polisen fått särskilda statliga medel med anledning av lagen, nämligen , , och . Det är ytterst otillfredsställande att en så viktig lagstiftning, som dessutom är föremål för stort internationellt intresse, inte följs upp bättre. Det är viktigt att polisen får tydliga direktiv om vikten av uppföljning av lagen, och att detta ingår i polisens ordinarie arbetsuppgifter. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att en kontinuerlig uppföljning av prostitutionslagstiftningen ska genomföras?
ip · GP1035 · 2001-10-18 00:00:00 — Interpellation 2001/02:35 av () till statsrådet om uthyrning av bostad Bostadssituationen för studenter förvärras . Rekordmånga studenter står utan bostad. Det har utlovats att 10000 studentbostäder ska byggas över hela landet, men det är inte på långt när tillräckligt. Bara i studentbostadskö väntar 17000 studenter på bostad. år hade investeringsbidrag beviljats för 7600 studentbostäder. Åtskilliga studenter som kommit in på en utbildning måste tacka nej på grund av att de saknar bostad. Flera flyttar runt med jämna mellanrum och hyr kanske t.o.m upp till i fjärde hand. Olika åtgärder måste vidtas för att komplettera investeringsbidraget för byggande av studentlägenheter. Genom skatteavdrag för privata villaägare vid ombyggnad och uthyrning av del av bostaden skulle bostadsbristen kunna underlättas betydligt. Ett annat sätt är att ge skattebefrielse för att underlätta för uthyrning av del av bostad. Enligt taxeringsutfallet för var skattebasen hänförlig till uthyrning av privatbostad . De statliga skatteintäkterna uppgick till . Särredovisade uppgifter om inkomster eller skatter från uthyrning av endast del av bostad, skulle visa att det är långsiktigt ekonomiskt lönande att införa skattebefrielse för uthyrning till studenter. får avdrag i princip endast göras med för varje privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Avser statsrådet överväga skattebefrielse för uthyrning av del av bostad för att underlätta för studenters möjlighet till boende på studieorten?
ip · GP1036 · 2001-10-22 00:00:00 — Interpellation 2001/02:36 av () till finansminister om Det av staten helägda bolaget uppfyller de krav som ställs för att företaget ska definieras som en upphandlande enhet enligt lagen om offentlig upphandling (). , som har att utöva tillsyn i enlighet med , har påtalat detta faktum tidigare. Trots detta vägrar att följa lagen om offentlig upphandling. har t.ex. i samband med etableringen av den nya kasinoverksamheten vägrat att i enlighet med lagen konkurrensupphandla byggentreprenader, inredning och inventarier. Det finns även uppgifter som gör gällande att inköpen av ca 7000 Jack- och skett utan konkurrensupphandling. Företaget ignorerar på ett uppseendeväckande sätt den statliga tillsynsnämndens besked om att det lyder under och konstaterar frankt att "inga bolag i koncernen är upphandlande enheter". Mot bakgrund av att ansvaret för både och frågor som rör offentlig upphandling åvilar finansministern är det synnerligen viktigt för rättstillämpningens trovärdighet att nödvändiga åtgärder vidtas för att även följer gällande lag. Vad ämnar finansministern vidta för åtgärder för att tillse att , och dess dotterbolag, följer lagen om offentlig upphandling?
ip · GP1037 · 2001-10-23 00:00:00 — Interpellation 2001/02:37 av () till justitieminister om häktessituationen Trycket på häktena är stort i hela landet. I nordvästra , som har 33 häktesplatser, var det helgen den 20@21 oktober nästan kaotiskt. Överbeläggningen var så stor att man ett tag befarade att man skulle tvingas låta häktade dela cell. Trots att det nyöppnade häktet i med sina 17 platser har lättat en aning på trycket uppkommer fortfarande fullständigt oacceptabla situationer. I ett läge när även observationscellen, som ska användas om någon blir våldsam, måste tas i anspråk försämras säkerheten på häktet. Detta är inte acceptabelt. Vissa , när i stort sett varje häktesplats i hela landet är upptagen, blir situationen helt ohållbar. Vad avser justitieministern vidta för konkreta åtgärder för att situationen på häktena ska förbättras?
ip · GP1038 · 2001-10-24 00:00:00 — Interpellation 2001/02:38 av (c) till socialminister om spelberoende Svenskarna spelar för ca . Svensk forskning visar att ca 150000 svenskar har spelproblem, därav 40000 med svåra problem, och till detta kommer de berörda anhöriga som är en utsatt grupp när en familjemedlem spelar bort allt vad de äger och har. Spelberoende är ett allvarligt beroendetillstånd och det behövs verkligen behandlingsåtgärder och forskning för att få fram fler behandlingsmetoder. Staten tjänar ca 5 miljarder på svenskarnas spel, men avsätter bara för olika frivilliga insatser mot spelmissbruk. Dessa medel är redan förbrukade och exempelvis den hjälptelefonlinje, med specialistkunskap, som finns har begränsade telefontider. Det är kommunerna som får bära den tunga bördan för behandlingen, om det nu för den beroende går att komma till en av de få behandlingsplatser som finns. Det är alltfler yngre som lockas in i spelets värld och det blir vanligare med ökad kriminalitet bland ungdomar för att betala spelskulderna. Socialministern har gett i uppdrag att arbeta fram ett handlingsprogram som ska vara klart till 2003 och som sen ska ligga som underlag till förslag. Vad avser ministern föreslå för åtgärder fram till dess för alla dessa personer med svåra spelberoendeproblem?
ip · GP1039 · 2001-10-24 00:00:00 — Interpellation 2001/02:39 av () till utrikesminister om kvinnornas situation i är ett land där civilbefolkningen utsätts för svåra lidanden genom krig och förföljelser. Bombningarna som en följd av terrorattacken i har ytterligare ökat civilbefolkningens lidande. Detta är ett faktum alldeles oavsett vilken uppfattning man har om bombningarna står i överensstämmelse med folkrätten eller ej. Det afghanska folkets utsatta läge kan beskrivas ur många aspekter. Jag ska här koncentrera mig på kvinnornas situation. Målet för FN:s, den och olika hjälporganisationers arbete måste självklart vara att genom aktiva insatser efter fall bidra till att skapa ett fredligt och demokratiskt . I skapandet av ett demokratiskt måste kvinnorna kunna delta. Kvinnorna, och barnen, var talibanernas första offer. Den segregering av kvinnorna som har skett är en form av apartheid. De afghanska kvinnorna har berövats alla mänskliga rättigheter @ rätten till utbildning, till hälsovård, till att arbeta och försörja sig och sina barn, rätten att yttra sig offentligt och att fritt röra sig i sitt land. De får inte klä sig som de vill och de får inte visa sina ansikten. Civilbefolkningen i har utsatts för svåra lidanden men kvinnorna har drabbats hårdast. Hälsa, kaloriintag, dödlighet @ vad vi än tittar på är kvinnorna mest utsatta. är ett av världens mest jämställda länder. Vi kan inte nöja oss med att arbeta för jämställdhet i vårt eget land. Vi har också en plikt att stödja kvinnor i andra länder, särskilt i länder som där kvinnoförtrycket är så starkt. När har fallit och arbetet inleds att stödja skapandet av ett demokratiskt är det alltså nödvändigt att lyfta fram kvinnornas situation. Vi ska inte ha ambitionen att överföra den svenska jämställdhetsmodellen till . Utgångspunkten ska vara de förutsättningar som råder i landet. Men i de förutsättningarna ingår att kvinnorna ska ha en självklar plats när det framtida utformas. Det förtryck av landets kvinnor som talibanerna utövar är ingen del av landets kultur eller traditioner. talar man om att hela befolkningen måste vara representerad i den framtida regeringen. Men vad som då avses är hela den manliga befolkningen. Kvinnorna är uteslutna från de samtal som pågår. Många vill sammankalla en för att organisera ett efter talibanerna. En annan möjlighet är att FN tar ansvar för landet. Oavsett vilken lösning man väljer måste ett visst antal platser reserveras för kvinnorna. Den linjen måste och den med kraft driva. Jag vill fråga utrikesminister vilka insatser den är beredd att göra för att kvinnorna ska få sin rättmätiga plats i framtida regering.