ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP1071 · 2001-11-12 00:00:00 — Interpellation 2001/02:71 av () till finansminister om EU-skatter på alkoholdrycker I ett antal dokument har slagit fast att vi kommer att driva kravet på en ansvarsfull och restriktiv, europeisk alkoholpolitik med utgångspunkt i om folkhälsa. Inom EU finns en minimibeskattning för öl och spritdrycker, medan den för vin är noll. Det senare kan ses som en konsekvens av att vissa EU-länder snarare betraktar vin som ett livsmedel än som alkoholdryck. bereds ett arbete inom den europeiska kommissionen med ett förslag att införa såväl ett gemensamt golv som tak för alkoholbeskattningen. Skulle ett gemensamt tak för alkoholbeskattningen vinna gehör i Europeiska unionen kan vi förvänta oss ökade inte minskade alkoholskador och samhällskostnader. Internationellt sett är de svenska punktskattenivåerna relativt höga, men kan vi peka på vår relativt begränsade omfattning av alkoholskador. Det finns ett starkt samband mellan dessa båda faktorer. Alkoholskatterna är viktiga ur flera aspekter. Dels som dämpande av konsumtion, för att därmed minska skadorna och dels som följdeffekt för samhällets kostnader vad gäller alkoholkonsumtion. Men det skattesystem som diskuteras inom EU riskerar att leda till såväl ökade alkoholskador som ökade kostnader i samma takt som alkoholskatterna minskar. EU:s inre marknad med regler för konkurrens på lika villkor och EU:s folkhälsopolitik riskerar därmed att regelbundet komma i konflikt med varandra. Givetvis uppstår stora skillnader när olika skattesystem ska mötas. Vi måste ha förståelse för att det, inom en gemensam marknad, måste finnas ett visst mått av närmande inom vissa områden. Vi måste även ta i beaktande att den europeiska alkoholindustrin är storproducent av många alkoholsorter och är därmed en stark lobbygrupp som givetvis verkar för låg beskattning av alkohol. Av den konsekvensutredning som genomfört, och som överlämnades till , framgår vilka allvarliga konsekvenser en skattesänkning kan komma att få. I utredningen konstateras bl.a. "Ökningen i totaldödlighet på grund av en ökad alkoholkonsumtion blir sannolikt avsevärd: 500@1 000 ytterligare dödsfall i det gynnsammaste alternativet och betydligt mera i de övriga." Enligt den bedömningsgrund som utredning utgår ifrån kommer antalet döda i alkoholrelaterade sjukdomar, skador och olyckor att öka ytterligare. Inför anslutning till EU, presenterade CAN () en internationellt ledd studie om konsekvenserna i av en prismässig respektive regelmässig anpassning till dansk, respektive tysk nivå av den svenska alkoholpolitiken. Studien visade en mycket kraftig ökning av skadebilden. Med hänsyn till de förslag som bereds i Europeiska kommissionen är det angeläget att finansministern redovisar den överväganden i beredningsarbetet inför eventuella rådsbeslut beträffande skattesatser på alkohol. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern om den anser det rimligt att acceptera en av EU formellt fastställd högsta skattesats för alkoholdrycker.
ip · GP1072 · 2001-11-14 00:00:00 — Interpellation 2001/02:72 av () till statsrådet om övergrepp på barn i har givit avsevärda summor i bistånd till . Det har varit en självklar angelägenhet för vårt land att på detta sätt medverka i motståndet mot apartheid och stärka de demokratiskt sinnade krafterna. Svenska folket @ biståndsgivarna @ har emellertid, enligt min uppfattning, all rätt att sätta villkor för denna hjälp. Bistånd och fattigdomsbekämpning måste kopplas till försvar av de mänskliga fri- och rättigheterna, och till stöd för demokratin. Enligt uppgifter i medierna förtrampar presidenten, och den sydafrikanska regeringen de mänskliga rättigheterna genom att förtiga den misshandel och de ofattbara kränkningar av barn som förekommer i landet. Enligt uppgift har 31 780 barn utsatts för våldtäkt . Dessa ofattbara grymheter förklaras med att de genom att våldta små barn @ även spädbarn @ inbillar sig att de kan befrias från hiv/aids. Presidenten nonchalerar uppenbarligen dessa uppgifter. Jag kräver att biståndsministern och självfallet statsministern omgående @ precis som i fallet med våldet i @ entydigt låter förstå att svenskt bistånd kommer att hållas inne, om man inte vidtar kraftåtgärder för att stoppa våldtäkterna och sprida kunskap om hiv/aids. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga statsrådet: 1.Kommer statsrådet att verka för att ställer entydiga krav på om att öka ansträngningarna för att stoppa våldtäkterna? 2.Överväger statsrådet att föreslå en frysning av svenskt bistånd till om så inte sker?
ip · GP1073 · 2001-11-14 00:00:00 — Interpellation 2001/02:73 av () till statsrådet om måluppfyllelse i skolan Ett stort problem i skolan är att så många elever inte uppnår kunskapsmålen. Enligt statistik har av dem som började gymnasiet 1996 inte uppnått gymnasiebehörighet . lämnar utan godkända betyg i något eller några ämnen. De uppgifter om skolans måluppfyllelse som finns kan med andra ord inte kallas tillfredsställande. Dessutom visade bl.a. en rapport från revisorer att kopplingen mellan och kommunerna inte fungerar smidigt. Osäkerhet råder om vilka mål som ska följas upp och utvärderas, och har enligt revisorerna inte varit tillräckligt tydligt, när det gäller att beskriva kraven på likvärdiga metoder för uppföljning. Från sida har vi länge hävdat att skolan behöver tydliga kunskapsmål och att måluppfyllelsen metodiskt ska följas upp. Inte minst de elever som behöver extra insatser drabbas av en skola med låga kunskapskrav. innehåller kursplanerna två typer av mål @ mål att sträva mot och mål att uppnå. Just uppnåendemålen lämpar sig för tydlig uppföljning och utvärdering. De är också en bra grund för betygssättning. En arbetsgrupp har överlämnat ett förslag om förändrad struktur för framtida läroplaner till statsrådet . Arbetsgruppen föreslår bl.a. att endast en typ av mål ska finnas . Det är oklart i vad mån dessa ska vara mål att uppnå. har en departementsskrivelse hävdat att "målen att uppnå skapar stress hos personal och elever" (Ds 2001:19). Enligt min uppfattning skulle arbetet i skolan bli mycket svårare, om tydligt formulerade mål att uppnå försvinner. Tvärtom måste dessa mål bli tydligare för att man ska kunna utvärdera både elevens och lärarens arbete på ett bra sätt. Med anledning av den pågående diskussionen om att förändra målbeskrivningarna i skolan vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att målbeskrivningen i kursplanerna ska bli tydligare?
ip · GP1074 · 2001-11-14 00:00:00 — Interpellation 2001/02:74 av () till finansminister om EU-skatter på alkoholdrycker I ett antal dokument har slagit fast att vi kommer att driva kravet på en ansvarsfull och restriktiv, europeisk alkoholpolitik med utgångspunkt i om folkhälsa. Inom EU finns en minimibeskattning för öl och spritdrycker, medan den för vin är noll. Det senare kan ses som en konsekvens av att vissa EU-länder snarare betraktar vin som ett livsmedel än som alkoholdryck. bereds ett arbete inom den europeiska kommissionen med ett förslag att införa såväl ett gemensamt golv som tak för alkoholbeskattningen. Skulle ett gemensamt tak för alkoholbeskattningen vinna gehör i Europeiska unionen kan vi förvänta oss ökade inte minskade alkoholskador och samhällskostnader. Internationellt sett är de svenska punktskattenivåerna relativt höga, men kan vi peka på vår relativt begränsade omfattning av alkoholskador. Det finns ett starkt samband mellan dessa båda faktorer. Alkoholskatterna är viktiga ur flera aspekter. Dels som dämpande av konsumtion, för att därmed minska skadorna och dels som följdeffekt för samhällets kostnader vad gäller alkoholkonsumtion. Men det skattesystem som diskuteras inom EU riskerar att leda till såväl ökade alkoholskador som ökade kostnader i samma takt som alkoholskatterna minskar. EU:s inre marknad med regler för konkurrens på lika villkor och EU:s folkhälsopolitik riskerar därmed att regelbundet komma i konflikt med varandra. Givetvis uppstår stora skillnader när olika skattesystem ska mötas. Vi måste ha förståelse för att det, inom en gemensam marknad, måste finnas ett visst mått av närmande inom vissa områden. Vi måste även ta i beaktande att den europeiska alkoholindustrin är storproducent av många alkoholsorter och är därmed en stark lobbygrupp som givetvis verkar för låg beskattning av alkohol. Av den konsekvensutredning som genomfört, och som överlämnades till , framgår vilka allvarliga konsekvenser en skattesänkning kan komma att få. I utredningen konstateras bl.a. "Ökningen i totaldödlighet på grund av en ökad alkoholkonsumtion blir sannolikt avsevärd: 500@1000 ytterligare dödsfall i det gynnsammaste alternativet och betydligt mera i de övriga." Enligt den bedömningsgrund som utredning utgår ifrån kommer antalet döda i alkoholrelaterade sjukdomar, skador och olyckor att öka ytterligare. Inför anslutning till EU, presenterade CAN () en internationellt ledd studie om konsekvenserna i av en prismässig respektive regelmässig anpassning till dansk, respektive tysk nivå av den svenska alkoholpolitiken. Studien visade en mycket kraftig ökning av skadebilden. Med hänsyn till de förslag som bereds i Europeiska kommissionen är det angeläget att finansministern redovisar den överväganden i beredningsarbetet inför eventuella rådsbeslut beträffande skattesatser på alkohol. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern om den anser det rimligt att acceptera en av EU formellt fastställd högsta skattesats för alkoholdrycker.
ip · GP1075 · 2001-11-14 00:00:00 — Interpellation 2001/02:75 av () till justitieminister om människors trygghet Bus, fylla och vandalism tvingar Lokaltrafik att sätta in väktare på tågens sena avgångar. Personalen upplever att nattrafiken har blivit allt stökigare överlag. Situationen beskrivs vara lika illa även för busstrafiken i och . Incidenter har inträffat som gör att både resenärer och personal känner sig hotade eller otrygga. I samhälle känner sig människor förtvivlade på grund av brottsligheten. Risken är att man tar hand om rättstrygghetsfrågorna själva eftersom man upplever situationen som ohållbar. har högst brottslighet i landet och har gått om storstäderna enligt trist statistik som säger att man nu är den kommun som har den allra högsta brottsligheten. Vid mitt besök hos polisen i fick jag dessa uppgifter bekräftade och fick även ta del av den enorma, tunga arbetsbelastningen som polisen har. I alla dessa orter känner sig människorna frustrerade och otrygga. Det är småsamhällen som har förutsättningar att vara trivsamma, nästan idylliska boendeplatser, men som förstörs både till rykte och plats utav våld som dessutom inte kan stävjas på grund av avsaknad av polisresurser. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder avser ministern vidta så att rättstryggheten garanteras människor i vårt samhälle?
ip · GP1076 · 2001-11-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:76 av () till statsrådet om I samband med val anordnades en folkomröstning i . Medborgarna hade att ta ställning till om kommun skulle återbildas. Resultatet av folkomröstningen blev att 64,av de röstande sade ja och 33,nej. Valdeltagandet var så högt som 84,vilket betyder att 54,av de röstberättigade torslandaborna sade ja till återbildandet av kommun. Kammarkollegiet kom, i sitt beslut , i sin sammanfattande slutsats fram till att en delning skulle kunna leda till bestående fördel för såväl som . Kammarkollegiets slutsats baseras på utredningen av som konstaterar att "för en nybildad blir de ekonomiska effekterna närmast försumbara om enbart bryter sig ur". Vidare skriver Kammarkollegiet att "Kammarkollegiets bedömning är att utredning visar att det vid en delning av skulle bildas två kommuner som skulle bli bärkraftiga såväl befolkningsmässigt som ekonomiskt". Indelningslagens grundläggande kriterium att ändring ska kunna antas medföra "bestående fördel för en kommun eller en del av en kommun" är således uppfyllt. Kammarkollegiet avslog torslandabornas ansökan med hänvisning till att sagt nej. Kammarkollegiet anför att eftersom fullmäktige sagt nej till delning krävs det synnerliga skäl för att en sådan ska genomföras. Vidare skriver Kammarkollegiet att det i förarbeten till indelningslagen (prop. 1978/79:157) inte är sagt att ortsbefolkningens önskemål ska ha företräde framför kommunens. Dock har regeringen i tre fall (, och ) beslutat om delning mot kommunens vilja. Regeringen avslog torslandabornas överklagande av Kammarkollegiets avslag. Som skäl anför regeringen att den delar Kammarkollegiets bedömning. I ett pressmeddelande anfördes däremot märkligt nog att det inte fanns en betydande majoritet i för en kommundelning. beslutade att uppmana regeringen att "redan nu" ompröva frågan om . beskrev då som ett tydligt exempel på där den lokala opinionen satts åt sidan. I betänkandet från bostadsutskottet förutsätts att det lokala inflytandet vid kommundelningar kommer att kraftigt stärkas. framstår politiker från alla partier, samhällsvetare och engagerade medborgare närmast eniga om att vi behöver fler förtroendevalda i . Demokratiministern har själv formulerat målsättningen till 10000 fler förtroendevalda. I skulle antalet mer än tiodubblas i ett slag när en ny kommun bildas. Ett betydelsefullt, om än litet, steg i rätt riktning. Med bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till demokratiministern: Vad avser statsrådet göra för att tillmötesgå torslandabornas vilja att bilda en egen kommun och uppmaning till omprövning av ärendet?
ip · GP1077 · 2001-11-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:77 av () till kulturminister om statliga subventioner för digital-TV-mottagare Tidigt stod det klart att det behövs stora subventioner för att få konsumenterna att skaffa en mottagare/box för marksänd digital TV. De första försöken att sälja dekodrar blev ett stort misslyckande; ett litet antal konsumenter skaffade en box. Priset, ca var alldeles för högt för att tilltala större kundgrupper. Efter hade endast 500 boxar sålts. För att hantera problemet startade helstatliga bolaget dotterbolaget , som fick i uppdrag att hyra ut boxar. Boxer har dels hyrt ut boxar till starkt subventionerade priser, dels sålt dem i olika erbjudanden. Priset , , lär vara . har samma box erbjudits för . Nokia-boxen har erbjudits för . Det innebar i praktiken att Boxer skänkte bort boxen gratis och var tvungen att skicka med ca till radiohandlaren för att denne skulle vara intresserad av att sälja varan till kunderna. Subventionerna är omfattande. Boxers egna uppgifter är per box när konsumenten köper den. Subventionerna har kommit från moderbolagen: och huvuddelen från helstatliga . har i sin tur finansierat kalaset med att dels sälja sin andel i NSAB, Nordiska satellit AB, dels via upplåning och dels via att bolaget sluppit betala den normala utdelningen till staten. har stora ekonomiska problem. Boxer har kostat ägarna i insatser. Trots detta har de bara fått ut ca 85000 mottagare. Det innebär ca för varje mottagare. I propositionen om digitala TV-sändningar 1996/97:67 anförde regeringen att en grundläggande förutsättning för en utbyggnad givetvis är att de digitala marksändningarna bedöms ha en ekonomisk bärkraft. Om utvärderingen visar att sändningarna inte har ekonomisk bärkraft ska programföretagens tillstånd att bedriva marksändningar inte förlängas efter den första tillståndsperiodens slut. Beträffande finansieringsformerna anförde utskottet, 1996/97KU17 "Utskottet utgår ifrån att ett sådant eventuellt samarbete inte kommer att innebära att statliga medel används för att subventionera hushållens anskaffning av avkodare." Det är uppenbart att mycket stora belopp, hundratals miljoner, använts för att subventionera hushållens mottagare. Huvuddelen av dessa medel är, i strid mot riksdagsbeslutet, statliga, och kommer via det helstatliga bolaget . Det är också uppenbart att subventionerna varit helt avgörande för möjligheten att få konsumenterna att efterfråga boxar för marknätet. Varför ska staten subventionera mottagare för digital TV? Det finns även anledning att ifrågasätta varför staten ska bygga upp och äga företag som sysslar med uthyrning och försäljning av mottagare. Det finns också anledning att ifrågasätta varför staten ensidigt subventionerar en av tre distributionsformer för TV. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av de mycket stora subventionerna inom marksänd digital TV?
ip · GP1078 · 2001-11-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:78 av () till kulturminister om statliga bolags försäljning av personuppgifter Det helstatliga bolaget har startat dotterbolaget för att hyra ut mottagare (boxar) till det digitala marknätet för TV. Eftersom tittarna inte vill betala vad boxarna kostar har Boxer infört stora subventioner för dem som köper eller hyr en box. För att finansiera verksamheten räknar därför Boxer med flera intäktskällor. Dels uthyrning och försäljning, dels interaktiva TV-applikationer, dels portalen boxer.tv och dels försäljning av kunduppgifter. För att få in pengar till kalaset har Boxer redovisat möjligheten att kunna sälja information om TV-tittarna. Boxer vill dels ha reklaminslag, dels starta en portal, liknande dem som finns på Internet. Boxer kommer att registrera tittarna varje gång de besöker reklaminslagen, och även registrera vilka hemsidor tittarna besöker via portalen. Boxer kommer alltså att registrera allt det som varje tittare surfar till och tittar på via portalen. Bolaget kommer att ha tillgång till namn- och adressregister, och kommer därför att kunna erbjuda hugade spekulanter följande: "Mot betalning får ni information om vad och valt att titta på". Bolaget kommer att kunna sälja uppgifter om personen har besökt en porrsida, ett politiskt parti eller läkemedelsbolagets sida om psykofarmaka eller graviditetstest. För att kunna titta på marksänd digital TV måste man teckna ett köp eller hyresavtal med Boxer och som innehåller en acceptans av bolagens allmänna villkor. Bland Boxers allmänna villkor finns bl.a. en passus om samtycke till behandling av personuppgifter m.m: "Personuppgifter som anges i detta avtal, [.] och sådan information som uppkommer genom att kunden nyttjar de tjänster som omfattas av detta Avtal kommer att behandlas av Boxer i ett eller flera automatiserade register. Ändamålet med behandlingen är att [.] samt överlåta såväl uppgifter som statistik och konsumentprofiler till tredje part för kommersiella bruk." Detta måste förhindras och stoppas. Jag anser det helt felaktigt att man ska vara tvungen att acceptera insamling och försäljning av personlig information för att kunna se på TV via det digitala marknätet. Ett statligt företag ska inte ägna sig åt sådant; helst inget annat företag heller. Försäljning av personuppgifter för att kunna subventionera statliga bolags försäljning av avkodare är skandalöst. Det finns också anledning att fråga sig om försäljning av personuppgifter är förenligt med ägarbolaget bolagsordning. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av Boxers affärsplaner?
ip · GP1079 · 2001-11-15 00:00:00 — Interpellation 2001/02:79 av () till utrikesminister om fängslade i , , och andra länder har liksom politiska partier och enskilda parlamentariker arbetat hårt för att få parlamentarikern och de tre övriga parlamentariker, som ingår i den s.k. Ilascu-gruppen, frisläppta från fängelset i eller att de åtminstone skulle få en fri och rättvis rättegång. Ilascu-gruppen har suttit fängslad i väntan på att deras dödsdomar skulle verkställas. Under den långa fängelsetiden har de mycket sporadiskt fått ta emot besök av sina familjer. Ilascu-gruppens situation var bl.a. uppe i en vid och resulterade i att en så gott som enhällig resolution om Ilascu-gruppens situation antogs av parlamentariska församling. Beslutet innebar bl.a. att skulle verka för att ett OSSE-land tillsammans med skulle ge Ilascu-gruppen en fri och rättvis rättegång grundad på mänskliga rättigheter. och behandlade dels en kristdemokratisk interpellation och dels en kristdemokratisk motion med liknande innebörd. Efter ihärdigt arbete och många olika kontakter släpptes glädjande nog ut ur fängelset i pro-ryska region . Det var efter personliga samtal mellan den moldaviske presidenten och Transnistriens ledare som släpptes fri. Men Ilascu-gruppens tre andra medlemmar, , och Petrov-Popa, sitter fortfarande kvar i fängelse utan att ha fått en fri och rättvis rättegång. Tudor Petrov-Pova har dessutom skilts från de övriga i gruppen och flyttats till ett fängelse med hårdare regim. Det finns därför stor anledning att oroa sig för hans hälsa. Ur mänsklig rättighetssynpunkt är det en självklarhet att ingen ska behöva vara fängslad utan att veta vad orsaken till "brottet" är. Alla ska ha rätt och möjlighet till en rättvis rättegång och inte av någon enda anledning berövas den rätten. Mycket talar för att Ilascu-gruppen utsattes för en kupp för att oskadliggöras. Men uppfattningarna om gruppen går isär. Då ingen i Ilascu-gruppen givits möjlighet till en fri och rättvis rättegång måste, liksom , de övriga i gruppen släppas fria. Det är en stor framgång för arbetet med mänskliga rättigheter att är frigiven. Men eftersom hela gruppen ännu inte är fri, måste Ilascu-gruppens situation fortfarande uppmärksammas. Det är därför angeläget att regeringen i arbetet för mänskliga rättigheter i såväl FN, EU och andra sammanhang, exempelvis vid kontakter med representanter från , belyser hela Ilascu-gruppens situation och de brott mot mänskliga rättigheter som begåtts och fortfarande begås mot gruppens medlemmar. I det arbetet ingår att hela gruppen, dvs. , och Petrov-Popa, måste släppas fria. Brottet mot den gruppen kan ses som ett generellt brott mot mänskliga rättigheter. Mina frågor till utrikesministern är: Avser utrikesministern att i FN, EU och andra internationella sammanhang ta upp situationen för Ilascu-gruppens tre ej frisläppta medlemmar , och Petrov-Popa? Avser utrikesministern verka för att de fängslade männen , och Petrov-Popa får en fri och rättvis rättegång? Avser utrikesministern verka för att , och Petrov-Popa släpps fria?