ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10235 · 2001-02-05 00:00:00 — Interpellation 2000/01:235 av () till miljöminister om åtgärder för att förhindra dödsbränder inträffade 100 dödsbränder med sammanlagt 106 omkomna människor i . Det är en obetydlig minskning jämfört med då det inträffade 100 dödsbränder med sammanlagt 110 omkomna. För de omkomna männen finns en tydlig topp i åldersklasserna 50@59 och 60@69 år. När man närmare studerar de omkomnas sociala förhållanden framgår att nästan alla bor i ensamhushåll. Dessutom var en majoritet av dem missbrukare. Bland kvinnorna finns en liknande men betydligt mindre topp i åldersklasserna 40@49och 50@59 år, där man också i flera fall kan spåra svåra sociala omständigheter. Det största antalet omkomna kvinnor hittar man i stället i åldern och uppåt. Ofta är orsaken fysiska eller psykiska sjukdomar eller funktionshinder. Av dödsbränderna i bostäder visade det sig vara flest omkomna i villa eller radhus, därefter i lägenhet i flerfamiljshus, sedan i särskilda boendeformer för äldre samt ett antal i fritidshus eller husvagn. Övriga miljöer för dödsbränder är arbetsplatser, i trafiken samt några enstaka fall utomhus. Den vanligaste brandorsaken vid dödsbränder är rökning, elektriskt fel, levande ljus, misstag vid vedeldning, glömd spis eller trafikolycka. Elektriska brandorsaker vållar anmärkningsvärt många dödsbränder. Orsaken är ofta glappkontakt i äldre eller hemmagjorda installationer. Tyvärr är antalet dödsbränder med okänd orsak fortfarande högt. Ytterligare ansträngningar bör vidtas för att sprida kunskap så att händelserna kan förebyggas. har ägnat särskild uppmärksamhet åt att kartlägga förekomsten av brandvarnare eller andra larm. Brandvarnare eller automatiskt brandlarm saknades vid 52 dödsbränder eller fungerade inte i nio fall. Uppgift saknas för 22 dödsbränder. Det innebär att det saknades fungerande larm vid av de kartlagda dödsbränderna. Några konkreta förslag är att lagstifta om att alla ska ha minst en fungerande brandvarnare i sin bostad oavsett om det handlar om villa, lägenhet eller fritidshus. Krav bör också ställas på speciell brandövervakning av de äldres och sjukas boende. Teknisk övervakning kan utvecklas, typ spisvakter kombinerade med rörelsevakt, tekniska skydd på lampor, bäddvärmare och andra apparater som kan vålla brand eller skada vid felaktigt beteende osv. Enligt byggregler ska fr.o.m /99 alla nybyggda bostäder förses med brand- och utrymningslarm. När kravet infördes avsåg att det även skulle leda till en ökad användning av brandvarnare i befintlig bebyggelse. Med stöd av det anförda vill undertecknad ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka brandsäkerheten så att antalet dödsbränder minskar?
ip · GO10236 · 2001-02-02 00:00:00 — Interpellation 2000/01:236 av () till statsrådet om förslag till nytt kärnämne i gymnasieskolan Gymnasieskolans utbildning är föremål för ständig diskussion. Det gäller i första hand den stora grupp som misslyckas med att nå de uppsatta målen, främst genom att de inte erhåller betyget Godkänd i viktiga ämnen. Men det gäller också de bristande kunskaper som många elever har, trots godkända betyg. Det var ju t.ex. på grund av att många inte visste särskilt mycket om Förintelsen som regeringen genomförde den stora satsningen på upplysningskampanjen . om detta må ni berätta . Gymnasieskolans framtida utbud av studievägar utreds av en parlamentarisk kommitté @ 2000. Enligt direktiven ska kommittén lägga fram sitt betänkande . överlämnade en arbetsgrupp inom en promemoria till skolministern med förslag till ett nytt och breddat kärnämne inom gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen. Enligt förslaget bildas det nya kärnämnet genom att de nuvarande kärnämnena samhällskunskap och religionskunskap förs samman. Vissa mål från ämnet historia tillförs också. Arbetsgruppen anser också att bild- och mediekunskap bör ingå. Bakgrunden till arbetsgruppens förslag sägs vara att utveckla elevernas förmåga att koppla samman kunskaper från olika ämnen och kurser till en helhet. Det sägs också att lärarna anser att de lyckats med elevernas allmänbildning men att de inte lyckats med att utveckla deras sociala färdigheter som analys och problemlösning. Man konstaterar vidare att många elever ifrågasätter alla människors lika värde och att det brister i respekten för kvinnor och deras demokratiska rättigheter. Frågan är emellertid om ett nytt tvärvetenskaplig ämne med inslag från fem olika ämnen i dagens gymnasieskola kan bidra till att lösa de problem arbetsgruppen pekar på och som onekligen är en realitet. För att kunna studera tvärvetenskapligt krävs att man behärskar de ämnen som ingår i sammanhanget. Kunskapen blir annars alltför grund och målet om bättre etik och moral som grund för konfliktlösning, emotionell och social kompetens kommer inte att nås. Ämnar skolministern lägga fram förslag om en förändring av gymnasieskolans kärnämnen?
ip · GO10237 · 2001-02-06 00:00:00 — Interpellation 2000/01:237 av () till statsrådet om svenskt bistånd de gröna har påpekat att klimatförändringar, i kombination med växande fattigdom, kommer att ställa ökade krav på det svenska biståndet, både på dess innehåll och på dess nivå. slog fast att biståndsmålet bör vara av BNI och att delmålet om av BNI måste uppfyllas , dock senast , dvs. Det , , var ett positivt år för de svenska biståndsvännerna. har den socialdemokratiska regeringen förespråkat en så marginell ökning av den svenska biståndsandelen (i relation till BNI), att det skulle ta innan enprocentsmålet återuppnåddes. I budgetförhandlingarna högprioriterade biståndet och lyckades få gehör för en kraftig ökning av biståndsnivån för , från den tidigare indikerade nivån 0,av BNI till 0,. Det innebär extra jämfört med det planerade, som ökningstakten (0,) indikerar att biståndet åter når av BNI. Detta sammanföll med att den socialdemokratiska partikongressen beslöt att verka för att biståndsnivån återställs till av BNI, helst . Den kraftiga ökningen av biståndet fick också tre av de borgerliga partierna att vakna till liv: ändrade sin tidsplan för återställandet av enprocentsnivån, från till . föreslog också , som inte angett någon tidsplan, att enprocentsnivån skulle vara återställd . Och ändrade sin tidsplan för återställandet, från till . , slutligen, slog utrikesutskottets majoritet (s, mp och v) fast att "ambitionen är att (enprocents-) målet skall nås , helst ". stundar nya förhandlingar mellan regeringen, och . Biståndsnivåerna för 2001@2003 är redan inplanerade i budgeten (0,73, 0,74 respektive 0,av BNI). Det finns i huvudsak två alternativ för att säkerställa att enprocentsnivån uppnås (""): Antingen kan biståndet öka från 0,av BNI till 0,(och till 1,). Eller också måste man höja procentsatsen för till 0,, en ökning med 0,jämfört med . Och med samma ökningstakt blir det 0,(och 1,). Jag vill fråga biståndsminister : Avser ministern att ta något initiativ för att förverkliga ambition om att enprocentsmålet "skall nås , helst "?
ip · GO10238 · 2001-02-06 00:00:00 — Interpellation 2000/01:238 av () till statsrådet om svensk sjöfart Uppgiften i medierna om att länge medvetet kontrollerade bra fartyg i syfte att nå upp till ett bestämt mål, blev kända redan strax efter förlisning. Då hade regeringen tillsatt där undertecknad var ledamot. Under utredningens gång hade vi samtal med sjöfartsinspektörer i . Det framgick att dessa tolkat intentioner/order som att det viktigaste var att ett visst procentantal fartyg skulle kontrolleras. Detta innebar att man medvetet kontrollerade välskötta fartyg för att nå uppsatta mål, med resultat att dåliga fartyg undgick kontroll och därmed kunde fortsätta att vara osäkra för människor och miljö. Innan slutbetänkandet skrevs, hade utredningen flera kontakter med ledning som var mycket irriterad över hur sjöfartsinspektörer uppfattat sitt arbete. Alla påståenden om tvivelaktigt riktad kontrollverksamhet förnekades bestämt, vilket är förvånansvärt mot bakgrund av nu aktuella uppgifter i medierna från f.d. anställda vid . Mycket pekar på att dåvarande ledning verkade vilja vilseföra utredningen och dölja faktiska förhållanden. Som jag uppfattade situationen lade efterhand locket på, vilket innebar att det blev svårt att få sjöfartsinspektörer att vittna offentligt. Oavsett vilket, är det trist att de nya uppgifterna från f.d. anställda vid inte kom . En effekt av det "tysta" samhället och rädsla för att bli av med jobb eller karriär? Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta i syfte att klargöra eventuella brister i svensk sjösäkerhet?
ip · GO10239 · 2001-02-08 00:00:00 — Interpellation 2000/01:239 av () till näringsminister om deltidsstämpling Den som har ett deltidsarbete på och tar tjänstledigt för att ta ett annat deltidsarbete på mister rätten att stämpla upp från a-kassan. Detta gäller även om båda arbetena är hos samma arbetsgivare. Anledningen till att rätten till a-kassa bortfaller är en skrivning i AMS föreskrifter för arbetslöshetskassan. Enligt 9§ i föreskriften kan en tjänstledig person inte få ersättning från a-kassan. I princip är det naturligtvis riktigt att den som har ett arbete inte kan ta tjänstledigt från detta och sedan uppbära a-kassa, men det kan inte ha varit mening att en deltidsarbetslös som tar tjänstledigt för att ta en annan deltidstjänst med högre sysselsättningsgrad ska avstängas från rätten att stämpla upp från a-kassan. A-kassans regler måste vara så utformade att de stimulerar deltidsarbetslösa att försöka få ett arbete med högre tjänstgöringsgrad. AMS föreskrift måste därför ändras på den här punkten. Med anledning av detta vill jag fråga näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att säkerställa att föreskrifterna ändras.
ip · GO10240 · 2001-02-08 00:00:00 — Interpellation 2000/01:240 av () till utbildningsminister om avgifter från utländska studenter har ca 25000 studenter som studerar utomlands. De får låna av svenska staten till studieavgifter. har vi ungefär 50000 studenter från andra länder som studerar i vårt land. Dem betalar svenska staten utbildningen för. Det är orimligt att ett litet land som inte ska ta emot sin del av det kapital som flödar på den globaliserade utbildningsmarknaden. Andra länder har insett värdet av kunskap och att den kan överföras till kapital. I t.ex. är försäljning av utbildning landets sjätte största inkomstkälla. Det finns nationer som saknar moderna utbildningssystem och som behöver få sina ungdomar utbildade. För att stärka möjligheten att fler människor från länder utanför EU kan få studera vid svenska högskolor bör reglerna förändras. På detta sätt kan hjälpa länder till ett utbildningssystem byggt på demokratins grundprinciper. som vi tjänar på tjänsten och kan bibehålla och utveckla kvaliteten på utbildningar i vårt land. skulle få konkurrera på lika villkor. Genom att göra det möjligt att ta betalt kan fler platser erbjudas utländska studenter i vårt land vilket skulle gynna alla parter. Min fråga till utbildningsministern är om han avser ändra nuvarande regler så att svenska universitet får möjligheten att ta emot avgifter från utländska studenter som inte kommer från EU-länder.
ip · GO10241 · 2001-02-08 00:00:00 — Interpellation 2000/01:241 av () till statsrådet om trygghetssystemet Maskorna i trygghetssystemet vad gäller studenter är grova och många studenter faller igenom om de blir sjuka, blir förälder, inte får något sommarjobb etc. Vad det innebär att vara student och hur många månader som man anses studera skiljer sig mellan olika myndigheter och olika system. Reglerna för a-kassa förändrades 1998. För studenter innebar det inskränkningar såtillvida att chansen att få arbetslöshetsersättning under ferier begränsades. Den grundläggande regeln för att få a-kassa är att man ska vara arbetslös och inskriven vid arbetsförmedlingen. Det gäller också att man avslutat sina studier eller att man gjort studieuppehåll. Det är mycket märkligt att studenter på detta sätt särbehandlas i lagstiftningen. Om man som student inte får sommarjobb så kan det bli aktuellt att söka försörjningsstöd, tidigare kallat socialbidrag. Stödet är dock inget man är garanterad utan det görs en individuell prövning. Det har visat sig att olika socialkontor har olika regler för vem som får försörjningsstöd. Socialtjänstlagen ger kommuner rätt att begära motprestation i form av arbete då en person som annan tid bedriver högskolestudier ansöker om försörjningsstöd. Många studenter har inte arbetat innan man påbörjar sin utbildning och har därmed inte kvalificerat sig till systemet med sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Om man får barn under sin studietid är man då bara berättigad till den lägsta ersättningen i föräldraförsäkringen @ 60kr per dag. Följderna av detta blir att de studenter som väljer att skaffa barn får mycket ansträngd ekonomi. Enligt SFS statistik har en fjärdedel av studenter någon form av försörjningsansvar. föreslog i sitt budgetförslag att grundnivån i föräldraförsäkringen skulle fördubblas till 200kr per dag men förslaget fick inte stöd av majoriteten i . Vid sjukdom har man som student så mycket som . Därefter får man efter anmälan till behålla studiemedel utan krav på återbetalning av lånedelen. Det är inte heller möjligt att sjukskriva sig på deltid. Personer som fyllt och bedriver högskolestudier är inte berättigade till bostadsbidrag. För många studenter är bostadskostnaden en avsevärd del av månadskostnaderna. Gränsen vid beror inte på några yttre omständigheter utan är i högsta grad en godtyckligt satt gräns. SFS uppskattar att 320000 studenter står utanför det sociala trygghetssystemet. Bristerna i trygghetssystemet leder till att många studenter hamnar i kläm. Det finns goda skäl att anta att studenter känner otrygghet inför olika myndigheters system. Beslut som berör samma grupp människor och som inte samordnas skapar ett ojämlikt och i förlängningen diskriminerande system. har därför begärt en utredning av studentbegreppet med inriktning mot ett enhetligt studerandebegrepp i lagar och förordningar som berör studenter. Med anledning av det ovan framförda vill jag fråga ministern: Vad avser ministern göra för att förbättra trygghetssystemen för studenter?
ip · GO10242 · 2001-02-08 00:00:00 — Interpellation 2000/01:242 av () till statsrådet om sjösäkerhet Drygt har gått sedan förlisning. har många krav ställts på olika former av förbättringar inom sjösäkerheten, inte minst för att dra lärdom av Estonias tragiska förlisning. Det har handlat om såväl bättre information till passagerare, skärpt lagstiftning rörande sjösäkerhet, krav på ökat internationellt samarbete som samordning av lagar och förordningar. Och krav på förbättringar av räddningsutrustning, samt annan teknisk utveckling av passagerarfartyg m.m. Allt för att främja en bättre sjösäkerhet. På vissa områden har framsteg gjorts, medan man på andra områden har visat på en skrämmande saktfärdighet. När revisorer för sedan såg över tillsyn så kunde man konstatera, att trots all den debatt som följt på förlisning så fann riksdagsrevisorerna att utrymningssystemen ombord inte förbättrats, inte heller livräddningsbåtar och flottar. Det skulle vara mycket svårt att rädda passagerare i hårt väder. Även på andra områden tycks den tekniska utvecklingen och de praktiska stegen mot ökad sjösäkerhet gå sakta. har jag personligen i många sammanhang mött enskilda personer och företag som lagt ned ett stort arbete @ oftast ideellt @ på att utveckla olika former av räddningsutrustningar, livbåtar, flottar, former av stabiliseringssystem för fartyg och andra sjösäkerhetsfrämjande initiativ. Inte sällan har de, förutom tid, investerat åtskilligt med personliga resurser för att komma framåt med sitt viktiga arbete. Många av dem har påtalat mycket stora svårigheter att få ett samhälleligt stöd för att utveckla exempelvis prototyper eller att på annat vis kunna prova de idéer som de själva investerat så mycket tid och resurser i. Många har vittnat om svårigheter att tränga igenom samhällsbyråkratin och att det sällan finns resurser att kunna ansöka om. har det handlat om småpengar och att man i övrigt varit hänvisad till fonder och stiftelser som exempelvis Stiftelsen . Ökad sjösäkerhet är en angelägenhet för oss alla, och det är viktigt att samhället finner praktiska former att stödja detta viktiga arbete. Jag vill med anledning av detta ställa följande frågor till statsrådet : Hur ämnar biträdande näringsministern agera med anledning av kritiken i riksdagsrevisorernas rapport? På vilket sätt kommer biträdande näringsministern att arbeta för att främja ökad kunskap och forskning beträffande sjösäkerhet? På vilket sätt kommer biträdande näringsministern att agera för att ekonomiskt kunna främja tekniskt utvecklingsarbete för befrämjande av sjösäkerheten?
ip · GO10243 · 2001-02-09 00:00:00 — Interpellation 2000/01:243 av () till näringsminister om alkolås Jag har tidigare interpellerat och frågat i ärendet alkolås och finner nu skäl att åter ta upp frågan. I tidigare svar har näringsministern påtalat att det pågående försöket med alkolås är viktigt för att se om det kan medverka till att åstadkomma bättre levnadsförhållanden för försökspersonerna. Det är ett mål som vi är överens om. Det som varit min ståndpunkt är emellertid att den begränsning som projektet haft och den långa försökstid som är beslutad, nämligen , bör kunna omprövas med tanke på de resultat som redan uppnåtts. Näringsministern däremot har i sina tidigare svar inte varit beredd att, som jag önskat, avbryta projektet och göra detta permanent i hela vårt land. har gått av projekttiden och har gjort en avstämning. Det har visat sig att har ca 160 personer deltagit i försöket. De som var de första att ingå i projektet har således varit delaktiga i försöket . Resultatet visar att det är ett mycket litet antal som har återfallit i alkoholmissbruk och därför inte fått fortsätta. Man kan utläsa detta, inte bara på de regelbundet besiktigade alkolåsen, utan det bekräftas också genom att de medicinska värdena drastiskt förbättras hos försökspersonerna. En annan intressant iakttagelse från är den skillnad som visat sig i olycksstatistik mellan personer som deltagit i försöket och personer som dömts för rattfylleri och inte ingått i försöket. Enligt min mening bör införandet av alkolås för dömda rattfyllerister nu kunna införas. Detta innebär att man borde avsluta försöksprojektet och permanenta detsamma. Det är givet att, när möjligheten att installera alkolås blir en permanent lagstiftning, domstolarna måste beakta om alkolås är en medicinskt lämplig åtgärd. Det bör även fortsättningsvis vara så att var och en som döms till alkolås bekostar installation och kontroller m.m. förekom 32 trafikolyckor med dödlig utgång i och . Vid dessa omkom 37 personer, varav 25 var bilister. I av olyckorna var föraren alkohol- eller drogpåverkad. Dessutom visar statistik att majoriteten av bilisterna inte använde bilbälte vid olyckstillfället. Den vanligaste olyckstypen i var mötesolyckor. Vid dessa omkom sju personer i sex olyckor. I däremot var singelolyckorna vanligast förekommande. Där omkom det i fyra olyckor nio personer. Statistiken visar att i av singelolyckorna var förarna alkohol- eller drogpåverkade. Enligt min mening så är möjligheten att döma till alkolås det enklaste och mest kostnadseffektiva sätt att öka trafiksäkerheten på våra vägar. Är näringsministern beredd att nu avsluta försöksprojektet och i stället införa ett permanent system med alkohollås över hela landet?
ip · GO10244 · 2001-02-09 00:00:00 — Interpellation 2000/01:244 av () till försvarsminister om folkbokföringslagens konsekvenser för Försvarsmakten En enskild officer har i sitt anställningsavtal skyldighet att genomföra tjänsteresa och därmed vara beredd att tjänstgöra på annan ort än hemorten. I samband med sådan tjänstgöring har flera officerare och blivande officerare "tvångsskrivits" på tillfällig arbetsort av lokala skattemyndigheter. För ensamstående officer, som är kommenderad till eller Försvarshögskolan eller är tidsbegränsat placerad på förband, skola eller stab, är risken för "tvångsskrivning" uppenbar och detta i enlighet med gällande regelverk. I den tidigare lagstiftningen fanns ett undantag för den som gick på t.ex. högskola genom att eleven då kunde vara mantalsskriven på hemorten. verkar det som vissa lokala skattemyndigheter bedriver klappjakt på militär personal genom att bl.a. begära in elevlistor från exempelvis . Begär en officer tillfällig eftersändning av post för är skyldigt att informera den lokala skattemyndigheten. Ensamstående blir då skriven på den anmälda tillfälliga adressen. är det inte bara eleverna på och Försvarshögskolan som drabbas av "tvångsskrivning" utan även officerare med tidsbegränsad placering vid en skola eller en stab. Därtill kan det också drabba en officer vars kommendering sträcker sig mer än . De som vanligtvis drabbas är ensamstående officerare utan försörjningsplikt. "Tvångsskriver" den lokala skattemyndigheten en officer betyder det att det inte medges avdrag för dubbel bosättning eller fördyrande levnadsomkostnader. Därmed blir traktamentet som Försvarsmakten betalar skattepliktigt i alla dess delar och avdrag för hemresa efter fullgjord arbetsvecka medges inte. Detta oavsett om officeren har bostad på hemorten och reser hem . Enligt min mening är det nödvändigt med en justering av lagen, eller ändring av lagens tillämpning, för att Försvarsmakten ska kunna lösa sina uppgifter. Resultatet av "tvångsskrivning" kan bli att officerare kan känna sig tvingade att lämna Försvarsmakten om det av olika skäl sker kommendering till annan tjänstgöringsort. Vidare innebär tillämpningen av den s.k. tvåårsregeln, dvs. avslag på pendlingsmöjligheten, att det kommer att bli svårt att försörja vissa förband med personal. Ett exempel på just detta är situationen vid . För att Försvarsmakten ska kunna genomföra sina uppgifter krävs en möjlighet att tillfälligt beordra officerare till tjänstgöring på annan ort än hemorten. Det är inte rimligt att en välutbildad officer lämnar Försvarsmakten för att bestämmelser och tillämpning av bestämmelser inte tillgodoser förhållanden inom Försvarsmakten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till försvarsministern: Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta med anledning av de problem vad gäller rörlighet för personal som finns inom Försvarsmakten? Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta för att få till stånd en förändring av lagstiftningen, när det gäller folkbokföringsfrågan, enär detta försvårar verksamheten för Försvarsmakten i allmänhet, och för anställda i Försvarsmakten i synnerhet?
ip · GO10245 · 2001-02-12 00:00:00 — Interpellation 2000/01:245 av () till näringsminister om aktivitetsgarantin Aktivitetsgarantin har varit i gång . Då försöksperioden som föregick införande över hela landet var mycket kort, och knappast hann utvärderas, måste kanske regeringen göra justeringar i efterhand. Detta aviserades redan i samband med höstens budgetdebatt på arbetsmarknadsområdet. Avser näringsministern lägga aviserat förslag om utökad semesterperiod för deltagare i aktivitetsgarantin innan årets semesterperiod börjar? Avser näringsministern skapa någon form av övergångsarbetsmarknad för de personer som år blir kvar i aktivitetsgarantin utan att komma vidare till reguljärt arbete eller reguljär utbildning? Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att höja kvaliteten i aktivitetsgarantin?
ip · GO10246 · 2001-02-12 00:00:00 — Interpellation 2000/01:246 av () till utbildningsminister om lärarnas arbetsmiljö I 2001:13 "Verktyg för skolans arbetsmiljö" kan vi åter se det som är uppenbart @ läraryrket behöver bli mer attraktivt. Hälsan är för många lärare en avgörande faktor när det gäller trivsel. Personalen arbetar nu alltmer utan att känna sig delaktig i skolans utveckling och nyexaminerade lärare känner ofta tvivel inför sitt yrkesval när de möter dagens skola. drar slutsatsen att personalen inte har krafter över för att både öka arbetsbördan och vara delaktiga i förändringsarbetet som krävs i dagens skola. har unga människor ofta en negativ inställning till yrket som lärare. Detta är något som inte bara ger dagens barn en dålig start i livet, morgondagens barn kan få ännu större problem. Alla barn ska ha samma möjligheter att få en bra utbildning och de behöver lärare som trivs med sitt arbete. Vad avser ministern att göra för att läraryrket ska bli mer attraktivt?