ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10297 · 2001-03-05 00:00:00 — Interpellation 2000/01:297 av () till statsrådet om ATTAC-rörelsen På ATTAC-rörelsens hemsida på Internet finns ett erbjudande om att gå en kurs inom ramen för . Kursbeteckningen är KRAFT och syftet är att formera något som kallas för "AttacTeatern". Kursen innefattar 19 veckors heltidsstudier, och deltagare är berättigade till studiestöd från . Kursen är, enligt hemsidan, inte direkt kopplad till ATTAC-rörelsen, men kommer att hållas i rörelsens lokaler. Man använder sig även av ATTAC:s "material och formspråk". Man påtalar att kursdeltagarna bör bestå av en majoritet ATTAC-anhängare, för att teatern ska bli så "bra som möjligt" och för att det på det sättet blir "fler som kan jobba aktivt med den". Under kursens gång kommer man att pröva olika konstnärliga uttrycksmedel, som sång, dans- och teaterövningar, men man kommer även att lära sig presentationsteknik, stress- och konflikthantering. Kursen kulminerar i en teaterföreställning, tillsammans med ett redan etablerat teatersällskap, och kommer att "byggas utifrån kursdeltagarnas egna erfarenheter och upplevelser, samt den tid vi lever i". Satsningen på byggde på tanken att arbetslösa, som saknar treårig gymnasiekompetens, skulle få möjlighet att bedriva studier, öka och komplettera sina färdigheter, och ges en chans att komma ut på arbetsmarknaden. Detta gav enskilda individer en unik möjlighet att öka sin kompetens och sitt kunnande. I syfte att utveckla en efterfrågestyrd utbildning har kommunerna utvecklat ett system för planering av kurser, validering av kunskaper och en gedigen yrkesvägledning. Vuxenutbildningen ska vara en väg för människor att genom ökad kunskap kunna få ett arbete. är ansvarigt för att dela ut statsbidrag till , efter ansökan från kommunerna. Kommunerna behöver dock inte ange i detalj vilka kurser som ska anordnas. ATTAC-rörelsen kan i många avseenden ifrågasättas. Dess politiska budskap har kritiserats för att det i vissa fall inte överensstämmer med demokratiska värderingar. Det kan vidare på goda grunder antas att en teateruppsättning, med ATTAC-rörelsens åsikter, värderingar och budskap som syfte, knappast kommer att leda till en förbättrad position på arbetsmarknaden för deltagarna. Dessutom är det mycket tveksamt att i rekryteringen utgå från deltagarnas åsikter, när man säger att majoriteten ska bestå av ATTAC-anhängare. Såvitt jag vet har något liknande inte förekommit, när det gäller kurser inom . Det är inte rimligt att en politisk rörelse, utan förankring i den breda majoriteten, och med en ideologisk plattform som kan ifrågasättas, använder sig av som ram för sin verksamhet. Detta överensstämmer på intet sätt med syfte. Det är vidare inte rimligt att studier av detta slag ska bedrivas med studiestöd. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förhindra missbruk av resurser?
ip · GO10299 · 2001-03-07 00:00:00 — Interpellation 2000/01:299 av () till statsrådet om kvinnor som söker asyl Det borde vara självklart att kvinnor som fruktar för sitt liv, därför att de förföljs på grund av sitt kön, ska ha rätt till asyl. Men statsvetaren visar i rapporten på flykt en analys av svensk asylpolitik ur ett genusperspektiv 1997@2000 att det tyvärr inte förhåller sig så. och tar sällan hänsyn till sådana asylskäl, menar hon. Hon har studerat hur , , hanterat 80 kvinnors asylärenden. Dessa kvinnor har gemensamt att de är på flykt från könsrelaterad förföljelse. införde en ny paragraf om att förföljelse på grund av kön utgör asylskäl. Detta gjordes 1997 efter upprepad kritik från UNHCR, . Den nya paragrafen har tyvärr inte haft någon nämnvärd effekt. I praxis är bara risk för könsstympning det enda könsrelaterade asylskälet som räckt för att få flyktingstatus eller uppehållstillstånd som skyddsbehövande. Undersökningen visar dessutom att liknande ärenden behandlas olika, att ingen praxis följs och att beslutsmotivieringarna är luddiga. Av de 80 asylärenden som studerat har endast tre av dessa kvinnor fått flyktingstatus. Med anledning av det vill jag fråga : Vilka åtgärder avser ministern vidta så att asylansökningar från kvinnor som är förföljda på grund av sitt kön behandlas rättvist?
ip · GO10300 · 2001-03-07 00:00:00 — Interpellation 2000/01:300 av () till jordbruksminister om functionell foods På jordbruksministerns initiativ har det hänt saker och ting inom området functional foods. Bl.a. har på ministerns uppdrag gjort en första utredning och det har också hållits en hearing. får endast medicinska produkter marknadsföras med hälsoargument om att de botar, lindrar eller förebygger sjukdom. Functional foods kräver ett nytt tydligt regelverk. ligger långt framme i den samverkan som krävs mellan forskning och livsmedelsindustri för att omvandla forskarrön till trygga, säkra livsmedel för konsumenterna. Klart definierade regler för vad som är functional foods och hur dessa produkter får marknadsföras skulle vara till stort gagn för livsmedelsindustrin, forskningen och konsumenterna. Inom EU är produkter som functional foods en växande marknad, i är t.ex. ett program kallat Health Claim Initiative färdigt att tas i bruk. När vi väl skapat ett program för bör vi gå vidare och driva frågan inom EU. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ansvarig minister: Är statsrådet beredd att för skapa ett program för functional foods?
ip · GO10301 · 2001-03-08 00:00:00 — Interpellation 2000/01:301 av () till näringsminister om utbyte av körkort fick jag ett brev från en person i min valkrets som förgäves försökt få sitt körkort från utbytt mot ett svenskt körkort. Brevskrivaren är bosatt i och anser att hon i likhet med brittiska medborgare borde kunna få sitt körkort utbytt mot ett svenskt . Men, hon fick nej av med motiveringen att varken tillhörde EU eller EES-området. Samma besked fick hon av länsrätten och kammarrätten. Enligt Kkörkortslagen (SFS 1998:488) 6kap 7§ anges att körkort från EES-länder, och kan bytas direkt till svenskt körkort. I anslutningsfördraget mellan dåvarande EEC:s medlemsländer och gjordes vissa undantag för och , vilket medfört att dessa mer eller mindre brittiska öar inte har kommit att ingå i EES-området. Efter sex månaders vistelse i kan den som har ett körkort utfärdat på automatiskt få det utbytt mot ett brittiskt. På motsvarande sätt kan ett brittiskt körkort bytas till ett svenskt. Ett körkort från är dock inte utbytbart mot ett svenskt. Om brevskrivaren inte vill genomgå proceduren med att ta ett nytt körtkort i måste hon flytta till och bo där , automatiskt få ett brittiskt körkort, återvända till och få sitt brittiska körkort utbytt mot ett svenskt. Denna Kafkaliknande situation förefaller mig orimlig. ligger, som bekant i , mitt mellan EU-länderna och och ön är ju i praktiken en del av . Enligt vad jag erfarit tillämpar dessutom myndigheterna på principen om automatiskt utbyte även av svenska körkort. Den svenska lagstiftningen på det aktuella området verkar vara ett onödigt byråkratiskt hinder för medborgarna. Körkort utfärdade på och liksom i andra länder och områden inom där fördragen inte gäller fullt ut bör rimligen kunna anses likvärdiga med svenska och därmed utbytbara. Enligt uppgift pågår i en översyn av körkortslagen och jag vill därför ställa följande frågor till statsrådet: Är statsrådet beredd att i samband med den översyn av körkortslagen, som enligt uppgift har inletts i , pröva frågan om att även länder och områden inom med nära relationer till EU- och EES-länder kan ingå bland de länder eller områden där utfärdade körkort automatiskt ska kunna bytas ut mot svenska körkort? I så fall när kan en proposition överlämnas till ?
ip · GO10303 · 2001-03-08 00:00:00 — Interpellation 2000/01:303 av () till socialminister om bristen på personliga assistenter Reformen om personlig assistans infördes med i regeringsställning. Reformen innebär stöd och service till vissa funktionshindrade. Reformen har inneburit en ökad frihet och en större möjlighet till ett självständigt, tryggare liv för en funktionshindrad @ hon eller han har fått makt över sitt liv. Stödet kan anpassas till den enskildes behov. Livskvaliteten har därmed ökat på ett mycket positivt sätt. Assistansreformen har även inneburit ökad trygghet och avlastning för de anhöriga. Efter mycket diskussion och utredande har äntligen lagstiftningen ändrats så att personer får behålla sin assistans även efter 65-årsdagen. Även om det dröjt alldeles för länge så är det bra att beslutet äntligen fattats. Vi har från varit pådrivande för detta och har också redovisat andra förslag och idéer om hur en bra och viktig assistansreform kan göras ännu bättre. Regeringen har gett () i uppdrag att analysera orsakerna till de ökade utgifterna för den statliga assistansersättningen och analysera orsaken till ökningen av antalet assistansberättigade och beviljade assistanstimmar. RFV har också lämnat sin rapport till regeringen om detta. De framhåller att det är en naturlig utveckling att fler får del av reformen och att fler timmar beviljas mot bakgrund av reformens intentioner. Det är naturligtvis ett bra och nödvändigt arbete för att kunna bedöma det framtida behovet och förslag till utveckling. Jag förutsätter självfallet att regeringen beaktar detta i sin vårbudget. RFV framhåller även i sin rapport problemen med att rekrytera och klara behovet av personliga assistenter. Man framhåller, med rätta, att bristen på personliga assistenter är ett hot mot assistansreformen. De viktigaste orsakerna till bristen är arbetsmarknadsläget, anställningsvillkoren och ett ökat behov. RFV har också lämnat konkreta förslag till åtgärder. Vid kontakter med funktionshindrade och representanter för handikapporganisationer har framkommit en, vad jag kan förstå, berättigad oro över hur rekryteringsbehovet av personliga assistenter ska framöver. Jag vill ställa följande frågor till socialministern: Hur avser socialministern att ytterligare utveckla assistansreformen? Kommer socialministern att presentera några förslag redan i samband med vårbudgeten? Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att klara rekryteringsbehovet av personliga assistenter?
ip · GO10304 · 2001-03-08 00:00:00 — Interpellation 2000/01:304 av () till utbildningsminister om sänkta intagningskrav till lärarutbildningen har , i ett försök att fylla antalet lediga platser, beslutat att naturvetenskaplig gymnasieutbildning inte längre ska vara något krav för dem som ska bli matematik- och NO-lärare vid . Beslutet innebär bl.a. att B-kursen i fysik inte längre kommer att vara obligatorisk för de blivande naturvetarna. Detta innebär att den av lärarutbildningen måste ägnas åt att repetera de naturvetenskapliga grundkunskaperna från gymnasiet, vilket drar ned kvaliteten på utbildningen. Effekterna sprider sig som ringar på vattnet till kvaliteten i undervisningen på grund- och gymnasieskolorna. Undervisningen blir mindre rolig och intressant om läraren har dåliga ämneskunskaper. Därmed är man inne i en ond cirkel; vilken gymnasieelev blir intresserad av att bli NO-lärare när den undervisning man genomlevt inte har varit bra? Att detta problem uppstår har många orsaker. Statusen på läraryrket måste uppvärderas genom höjda löner, förbättrad arbetsmiljö och införande av lärarlegitimation. När det gäller lärarutbildningen, liksom all högskoleutbildning, måste utbildningen göras lockande och intressant som de ämnesteoretiska kraven ska vara höga för att bibehålla kvaliteten. Att sänka intagningskraven är ingen lösning som håller, varken . Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga: Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att garantera kvaliteten på ämnesundervisningen i lärarutbildningen?
ip · GO10305 · 2001-03-08 00:00:00 — Interpellation 2000/01:305 av () till försvarsminister om hemvärnets rekrytering Först talades det om 125000 personer inom hemvärnet. Sedan 90000, nu 69000, en siffra som anges som "regeringens mål" i den årsredovisning som försvaret presenterat för oss i försvarsutskottet. Enligt uppgifter finns dock endast 67000 och av dessa lär det endast vara som gör sina s.k. kontraktstimmar. Det finns geografiskt "vita fläckar" på försvarets karta. En sådan vit fläck är sträckan /upp till . Så blev fallet av den stora "slakt" av försvaret som socialdemokraterna genomförde med hjälp av . Införandet av fordon och materiel enligt "Vision 2010" för hemvärnet sägs ha påbörjats, men ute i landet säger sig flera inte sett till denna satsning. I den årsredovisning, som det tidigare talats om, framhålls att hemvärnet nu ska föryngras. Detta ska, fortfarande enligt samma redovisning, ske av reserv- och värnpliktsofficerare från nedlagda krigsförband. pekas det helt riktigt på att övningsverksamheten har inneburit att förbättrad kompetens och kvalitet uppnåtts. Dock föreligger det ett vikande deltagande och minskade antal fullgjorda kontrakt. Jag har tidigare @ som boende i ett "försvarsfritt område" @ pekat på risken att försvarsviljan sjunker. Vi vet dock att hemvärnet och frivilligorganisationerna spelar en mycket viktig roll också för det civila samhället. Översvämningarna i Falutrakten, liksom och är bra bevis på detta. En viktig fråga är alltså hur vi kan rekrytera nya hemvärnsmän. Färre och färre gör sin värnplikt och därmed minskar rekryteringsunderlaget. En statistik från landet visar att antalet från länen varierar kraftigt och att tyvärr ligger lågt på denna lista. Vid den nybildade Dalregementsgruppen i finns tankar om att tremånadersutbildningar för värnpliktiga skulle kunna vara en bra grund för det framtida hemvärnet. Ledningen för nämnda Dalregementsgrupp har också skissat på att själva klara en sådan utbildning i . Just den här typen av utbildningar skulle, i de s.k. försvarstomma geografiska områdena, vara ett viktigt komplement och en grundförutsättning för att rekrytera till hemvärnet @ och för att öka försvarsviljan. I den utbildningsskiss, som tagits fram vid , pekas på ämnen som vapentjänst, strid, skyddstjänst, sjukvårdstjänst, skyddsvaktutbildning, fysisk träning, orientering, soldatundervisning, stöd till samhället m.m. De värnpliktiga skulle, efter denna korta utbildning, ha kunskap om målet för den svenska säkerhetspolitiken, det militära försvarets roll som säkerhetspolitiskt instrument, det militära försvarets uppgifter och hur försvaret styrs av statsmakterna, totalförsvarets mål, uppgifter och organisation i stort samt armé-, marin- och flygstridskrafternas uppgifter och inbördes beroende. Jag tar detta som exempel på hur en korttidsutbildning skulle kunna vara en bra grund för rekryteringen till hemvärnet. Det tycks också som om tremånadersutbildningen på utvecklingsförbanden inte fungerar enligt planerna @ kanske sker utbildningen för "långt ifrån hemorten"? Hur har statsrådet tänkt att inrikta verksamheten för att klara rekryteringen till hemvärnet ?
ip · GO10306 · 2001-03-08 00:00:00 — Interpellation 2000/01:306 av Per () till finansminister om , Statens bostadsfinansieringsaktiebolag är statens eget bolåneföretag. Syftet är att bidra till konkurrensen på den svenska bolånemarknaden. har mer än 200000 privat- och företagskunder och en utlåning på . är ett statligt, affärsidkande företag och sådana inverkar negativt på marknaden. I stället för att gynna konkurrensen, vilket är syftet i det här fallet, snedvrider konkurrensen. Det finns ingen anledning för det offentliga att driva den näringsverksamhet som redan finns tillhandahållen av privata aktörer. Tvärtom riskerar staten att förhindra en verkligt fri marknad, vilken skulle tillgodose människor med bättre och billigare lösningar än de som finns . har därför länge drivit frågan om att sälja . Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att privatisera Statens bostadsfinansieringsaktiebolag, ?
ip · GO10307 · 2001-03-06 00:00:00 — Interpellation 2000/01:307 av () till näringsminister om infrastrukturen i sydöstra Sydöstra är en av landets främsta tillväxtregioner. En mycket snabb och framgångsrik omställning av näringslivet håller på att genomföras. Flera statliga satsningar har bidragit till denna omställning, främst kan nämnas den satsning som gjorts på högskolorna. Infrastrukturen har i vissa fall förbättrats, i några dessvärre försämrats. Dock måste nu konstateras att den utgör en flaskhals i en fortsatt utveckling av regionen. som detta sker, så sker också en allt snabbare utveckling av länderna på andra sidan . Dessa länder har blivit marknader för svenska produkter och tjänster, men är också producenter av varor till och andra länder i . Jag vill ge tre exempel från mitt hemlän: : På färjelinjen Karlskrona@Gdynia har både resande- och godsströmmen ökat. Ökningen är nu jämfört med . Färjorna utnyttjar hela den möjliga kapaciteten för godstransporter och antalet resenärer uppgår till 270000 på denna linjen. Allt talar för en ytterligare ökning. : Är sydöstra absolut största hamn, störst mellan och samt den sjunde största i landet. Dessutom näst största transithamn mot /efter hamnar. På oljesidan är hamn den femte största i @ inräknat även och i . På mindre än har godsomsättningen ökat med inte i som därmed förmodligen är den hamn i landet som har ökat mest procentuellt. hanteras ca gods i hamnen jämfört med knappt . : har godshanteringen ökat med över kaj. hanteras gods som kommer med järnväg och det är en ökning med . Stuveri och Hamnbolag räknar med att blir det en årlig ökning av godsmängden från med 200000@300000 ton. Till detta kommer hamnarna i , och . Alla dessa hamnar används i ökad utsträckning också för transittrafik genom mellan och främst , men även övriga västvärlden. har man startat kombitrafik av containrar mellan hamn och hamn för att också nå andra kontinenter. Sydöstra hamnar ger en möjlighet att länka av en del av den godstrafik som annars måste gå på den mest ansträngda delen av . En investering i sydöstra minskar motsvarande nödvändiga investering i stambanan. Behovet ökar och de satsningar som görs kommer att vara styrande . Det är därför viktigt att satsningarna är framsynta. Med det menar jag att de måste vara långsiktigt hållbara. FN:s klimatpanel har fastslagit att växthuseffekten kommer att orsaka stora skador och många problem. Transporterna står för en ökande andel av koldioxidutsläppen. Det finns möjligheter att styra investeringarna så att de antingen ökar eller minskar miljöbelastningen. Utöver de förändringar på transportområdet som måste ske internationellt, är det betydelsefullt vilka lösningar vi väljer nationellt. I sydöstra vet vi att det måste till satsningar för att klara de ökade transportbehoven. Det finns fortfarande möjlighet att styra hur denna ökning ska hanteras. Jag vill fråga statsrådet: 1.Vad avser regeringen vidta för åtgärder, vad gäller infrastrukturen, för att stärka den positiva utvecklingen i sydöstra ? 2.Kommer statsrådet att verka för att de satsningar som görs också blir långsiktigt hållbara?
ip · GO10309 · 2001-03-09 00:00:00 — Interpellation 2000/01:309 av () till socialminister om hemlösas rätt till sjukvård Psykiatrireformen har inte getts förutsättningar att följas upp som den var avsedd. Det finns olika grupper som äldre med psykiska problem, medicinskt färdigbehandlade och förtidspensionerade av psykiska skäl vars behov av stöd inte tillgodoses. En grupp psykiskt funktionshindrade stöds av LSS. Man räknar med att endast runt en fjärdedel av personer med psykiska funktionshinder är kända av socialtjänst och psykiatri, den grupp som drabbats av psykos, schizofreni eller fått andra diagnoser. Flera hamnar helt utanför vården. En stor andel av de hemlösa har hamnat i hemlöshet på grund av psykiska problem, vilket är ovärdigt ett välfärdssamhälle. En vårdgaranti skulle hjälpa många att få behandling av läkare. Vid den första socialmedicinska studien av hemlösa , en pilotstudie av 33 hemlösa, framkom att allvarliga sjukdomar och dålig tandstatus är mycket vanligt förekommande (DN ). De hemlösa undersöktes av allmänläkare, psykiater, sjuksköterska, socialarbetare och tandläkare, eftersom deras vårdbehov är mycket sammansatt. I studien konstaterades allt från förekomst av hivsmitta, psykiska sjukdomar och tandsjukdomar till kvinnomisshandel. Forskargruppens slutsats är att det inte räcker med de uppsökande mobila vårdteam som såväl som har. Det behövs också särskilda öppenvårdsmottagningar dit de hemlösa kan vända sig även och för att få hjälp med medicinska och sociala problem. tvingas många hemlösa vända sig till akutsjukvården när inte vårdteamen eller härbärgena räcker. De hemlösa är en försvagad grupp och det förefaller som om de ofta hamnar utanför sjukvårdssystemet. Frivilligorganisationer tar ett stort ansvar i olika sammanhang, vilket borde berättiga till bättre stöd och resurser. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att säkerställa att hemlösa ska få tillgång till den vård de är i behov av? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra psykiatrin med vårdgaranti?
ip · GO10310 · 2001-03-08 00:00:00 — Interpellation 2000/01:310 av () till statsrådet om rättshjälp för prövande av arbetsskada Det finns ett antal människor i vårt välfärdssamhälle som "hamnat mellan stolarna". De kan ha mött ett antal läkare och hamnat i en situation, där ingen tar det övergripande ansvaret. Situationen blir mer och mer komplicerad, och personen hamnar utanför det stöd som samhället berättigar en enskild person till. Äldre bestämmelser gäller på skador som har inträffat före om de anmälts till allmän försäkringskassa före . En person som har rätt till arbetsskadelivränta från den dag skadorna uppstått, måste om inte ärendet lösts genom , själv driva överklagandeprocessen. Det är orimligt att på eget initiativ behöva vandra från myndighet till myndighet för att få upprättelse för en bevisad arbetsskada. En person som ej betraktas som färdigrehabiliterad, måste få möjlighet till fortsatt rehabilitering. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ge personer möjlighet till rättshjälp för att få sin arbetsskada bevisad?