ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP1082 · 2001-11-16 00:00:00 — Interpellation 2001/02:82 av () till utrikesminister om specialdomstolar "Misstänkta terrorister kan i hemlighet dömas till döden var som helst i världen. Från och med kan den amerikanska militären i hemlighet fånga och döma misstänkta terrorister till döden var som helst i världen." Detta skriver , med anledning av president beslut att upprätta specialdomstolar mot terrorister. Vidare förklaras att militära styrkor har rätt att fängsla misstänkta "vid vilken som helst passande plats". Specialdomstolarna ska ha rätt att döma såväl till livstids fängelse som till döden. Detta innebär att skaffar sig extraterritoriella rättigheter @ ett fenomen som förekom när de gamla kolonialväldena och nådde sin höjdpunkt av förtryck i maktmissbruk gentemot andra länder. försvarsminister har förklarat att militära styrkor har rätt att fängsla och avrätta personer som misstänks för terrorism. Med en tillräckligt vid definition av begreppet "terrorism" kan var och en som riktar kritik mot utrikespolitik bli utsatt för ett direkt och hot från amerikanska "militära styrkor". Man kan sannolikt även bli dömd i sin frånvaro. Vem vågar under sådana förhållanden yttra sig kritiskt mot då "militära styrkor" i princip kan inskränka sig till en utsänd lönnmördare? Allrahelst som man också förklarar att rättegångarna ska vara hemliga och beviskraven lägre än vid vanliga kriminalfall och att domarna inte går att överklaga. Vad det handlar om, enligt de uppgifter som finns i pressen, är en vilda västern-justice och ett hot mot yttrandefrihet och demokrati. Jag vill följaktligen fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern att göra för att förhindra att andra länder skaffar sig extraterritoriella rättigheter i ? Vad avser utrikesministern göra i EU för att förhindra att EU-länderna påtvingas extraterritoriella rättigheter? Vad avser utrikesministern att göra för att klargöra för Bush-administrationen att den i internationell skala hotar människors demokratiska rättigheter och rättsäkerhet? Vad avser utrikesministern och regeringen att göra för skydda svenska demokratiska fri- och rättigheter mot inskränkningar påtvingade av stormakters inrättande av ståndrätter på andra länders territorium eller eventuellt på beskickningar i andra länder? Vad avser utrikesministern att göra för att intensifiera arbetet med att tillsammans med andra länder förmå att delta i arbetet med den internationell brottmålsdomstolen?
ip · GP1083 · 2001-11-16 00:00:00 — Interpellation 2001/02:83 av () till statsrådet om konsekvenserna av maxtaxan i barnomsorgen Runtom i landet rustar kommunerna nu för införandet av regeringens reform om att införa maxtaxa i barnomsorgen. Fler och fler kommuner aviserar att de måste utöka barnomsorgsgrupperna med anledning av maxtaxan, detta enligt . Var tolfte kommun har t.o.m. aviserat att de inte kommer att klara barnomsorgsgarantin, vilken innebär att kommunerna måste erbjuda barnomsorg . består den genomsnittliga barngruppen av 20 barn, i åldern 3@5 år, detta enligt en kartläggning som har gjort. En forskarstudie som gjorts på uppdrag av visar att barns utveckling hämmas av att barngrupperna i förskolan är så stora. Enligt forskarna ska varje grupp bestå av högst 15 barn och ännu färre för de minsta barnen. Ökade barngrupper och en icke fungerande barnomsorgsgaranti är resultatet av maxtaxan, detta trots regeringens och skolministerns löfte att alla ska bli fullt ut kompenserade vid införandet av maxtaxan. Vad gäller de privata alternativen inom barnomsorgen som t.ex. föräldrakooperativ och personalkooperativ, så är deras framtid minst sagt oviss på grund av införandet av maxtaxan. Vi kan redan nu se att på vissa håll höjs inte barnomsorgspengen som förskolan får från kommunen lika mycket som de förlorade intäkterna på månadsavgifterna är. Även om dessa summor inte är stora måste man ha i åtanke att dessa föräldrakooperativ inte är vinstdrivande företag vilket innebär att budgeten för deras verksamhet bara går jämnt upp. Som jag ovan redovisat kommer kommunala förskolor att lösa problemet med minskade resurser genom att öka barngrupperna. Kommunala förskolor är ofta större och har fler avdelningar varför kommunerna kan göra detta även om det inte är eftersträvansvärt eftersom barngrupperna är alltför stora. Att öka barngrupperna på små föräldrakooperativ låter sig inte så lätt göras eftersom de bl.a. inte har lokaler som är anpassade efter större barngrupper. Om vi tar föräldrakooperativen som exempel så är dessa ofta väldigt små med endast en avdelning med 15 barn. Maxtaxan innebär med andra ord inte ökad valfrihet och rättvisa. Löftet om att bli fullt ut kompenserade gäller heller inte alla. Jag vill med anledning av vad jag ovan anfört fråga skolministern följande: Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att säkerställa att barngrupperna inte blir större genom införandet av maxtaxan? Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att säkerställa att bl.a. föräldra- och personalkooperativ även fortsättningsvis kan bedriva sin verksamhet trots införandet av maxtaxan?
ip · GP1084 · 2001-11-16 00:00:00 — Interpellation 2001/02:84 av () till statsrådet om individuella studieplaner 2000-talets kunskapsproblem löses inte med 1900-talets skolpolitik. Framtidens skola måste därför lämna den traditionella synen på kunskaper för att bli mer flexibel och elevanpassad. I budgetpropositionen fortsätter regeringen att lappa och laga ett skolsystem som redan befunnits otillräckligt. Förvisso tilldelas skolan en del extra resurser men när genomgripande reformer av skolväsendet saknas är det ändå inte tillräckligt. Vi kan konstatera att regeringens insatser inte räcker för att komma till rätta med problemen i skolan. För att skolan ska kunna utföra sitt uppdrag behövs mer resurser men framför allt krävs tre stora reformer: rätt till kunskaper, lokal makt och fler lärare. I dessa tre reformer ligger bl.a. att vi föreslår att varje elev ska ha en egen studieplan över hur de ska nå kunskapsmålen. Den individuella studieplanen bör läraren upprätta tillsammans med elev och föräldrar och den bör gås igenom vid varje utvecklingssamtal. Ett beslut om individuella studieplaner bör förenas med insatser för lärarfortbildning och åtgärder för att tillse att praktiska ämnen inte missgynnas. Det är viktigt att individuella studieplaner också medför ett större mått av integration mellan praktiska och teoretiska ämnen. Vi har debatterat frågan om individuella studieplaner tidigare och i den senaste interpellationsdebatten var skolministern positivt inställd och sade följande: "Jag kommer att återkomma. Jag vet inte om det blir i form av en förordning eller ett förslag till ." Än så länge har vi inte kunnat se något resultat av detta. Den avslutade socialdemokratiska kongressen tog upp frågan om individuella studieplaner. I det beslut som fattades med anledning av betygsdebatten på kongressen slogs det fast att grundskolebetygen som urvalsinstrument spelat ut sin roll och att utvecklingssamtal, åtgärdsprogram samt individuella utvecklingsplaner ska ligga till grund som urvalsinstrument. Jag vill med anledning av detta fråga skolministern följande: Hur kommer skolministern att arbeta för införandet av individuella studieplaner? När kommer skolministern att presentera förslag om införande av individuella studieplaner?
ip · GP1085 · 2001-11-16 00:00:00 — Interpellation 2001/02:85 av () till näringsminister om personalsituationen vid Sedan det "nya" bildades har de flesta enhetschefer och samtliga statssekreterare slutat. Att denna omsättning inte är normal för departementen bekräftas i av förhandlingschef. Många av dem som är eller varit anställda kan vittna om de missförhållanden som råder inom och som är en av de bidragande orsakerna till chefsflykten: ".departementet har 400 anställda men ingen riktig chef." "Folk slutar för att det inte finns förutsättningar att göra ett bra jobb. Det är dålig arbetsorganisation, dålig styrning och dålig ledning på departementet. Ingen i den politiska ledningen är intresserad av att styra verksamheten. Politikerna ser inte längre framåt än högst en mandatperiod. Arbetet blir helt ad hoc-inriktat." Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att komma till rätta med problem med personalomsättningen vid departementet?
ip · GP1086 · 2001-11-16 00:00:00 — Interpellation 2001/02:86 av () till socialminister om värn för äldre Inom ramen för arbetet med att förverkliga den nationella handlingsplanen för äldre (prop. 1997/98:113) har kartlagt bl.a. våld mot äldre och ger en bra och bitvis skrämmande bild där kränkningar av äldres mänskliga rättigheter sker mitt i vårt välfärdssamhälles vardag. I studien har våld mot äldre i olika former kartlagts. Hot och trakasserier, fysiskt våld, sexuella trakasserier och utsatthet för ekonomiskt våld är sådant som äldre tvingas utstå i dagens . Den undersökning som myndigheten har presenterat innehåller uppgifter som verkligen pekar på behovet av insatser för att öka tryggheten för de äldre. av de äldre kvinnorna och av de äldre männen har utsatts för våld eller trakasserier. Det är så många kvinnor som män som är traumatiserade på grund av utsatthet för fysiskt våld , dvs. som lider av bestående rädsla. Nästan enbart kvinnor har utsatts för olika former av sexualiserat våld, där trakasserier är den vanligast förekommande formen. 51 kvinnor av 1 000 och 2 män av 1 000 har enligt kartläggningen utsatts för detta. Ofta sker övergreppen i det egna hemmet och ofta är förövaren män i den närmaste bekantskapskretsen. av alla kvinnor och av alla män som utsatts för våld eller övergrepp har aldrig sökt hjälp. Effekterna av det våld som äldre utsätts för är allvarliga både för den enskilde och för samhället. Vi ser hur drabbade äldre får en sämre hälsa och ofta ökar sin användning av t.ex. värk- och sömnmediciner osv. Därför utvecklas också detta till ett folkhälsoproblem som det på ett verkligt påtagligt sätt kränker äldre människors rättigheter. Det finns fastslaget i internationella deklarationer och överenskommelser att äldre kvinnor och män har rätt till ett bra stöd när de utsatts för övergrepp. Här finns en mängd saker att göra för att förbättra detta stöd. I vårt grannland har man gått före. En sådan insats har varit att på nivå inrätta "för äldre". Syftet är att öka kunskapen om och utveckla åtgärder som värn för äldre brottsoffer. Här samlas kompetens för att kunna arbeta med metodutveckling och utåtriktad information. Fall av övergrepp har avslöjats som annars antagligen aldrig skulle ha kommit fram. Polis och socialtjänst har en källa till kunskap och en instans till vilken man kan hänvisa problem som man annars haft mycket svårt att klara av. Systemet liknar till viss del dagens kvinnojourer men är anpassat efter de förutsättningar och krav som ställs i arbetet med äldre. Det är hög tid att ta det här problemen på allvar och här är inte minst enkäter allvarliga signaler. Av det skälet bör regeringen initiera en liknande verksamhet i . Vi vet att äldre utsätts för övergrepp. Vi vet att äldreansvariga i kommunerna har stora behov av både kunskaper om detta hitintills ouppmärksammade problem och av modeller för omhändertagande och information till allmänhet och omsorgspersonal. Jag vill därför fråga socialministern vilka åtgärder regeringen avser vidta i syfte att stärka de äldres trygghet i vårt samhälle.
ip · GP1087 · 2001-11-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:87 av () till näringsminister om EU-regler vid nedläggning av fabriker Företagsflytt och företagsnedläggningar har varit en stor fråga i , liksom i övriga . Detta mot bakgrund av den alltmer globaliserade ekonomin och den allt hårdare konkurrensen på världsmarknaden. Viktigt i detta sammanhang måste vara att företagsflyttningar och företagsnedsläggningar grundas på företagsekonomiska orsaker och inte genomförs av nationella protektionistiska skäl. Tobaksfabriken i köptes av det österrikiska företaget (). Den österrikiska staten var till delägare i AT med 41,. sålde den österrikiska staten sina aktier i till den brittiska tobaksgruppen plc, AT har fyra fabriker, tre i och en i . beslutade ledningen för att ska stängas , ett led i en rationalisering där endast tre fabriker ska finnas kvar. Vid ett flertal tillfällen har AT:s företagsledning hävdat att anledningen till att just ska läggas ned är en följd av en österrikisk privatiseringslag som går ut på att österrikiska intressen ska tas till vara vid privatiseringar av statlig egendom. Detta har också framkommit i skriftliga dokument. Detta borde strida mot . Beslutet om att lägga ned Tabaks fabrik i verkar inte grundas på marknadsekonomiska principer utan på nationella intressen avseende sysselsättning, vilket strider mot gemenskapsmålet om solidaritet mellan medlemsstater. Min fråga till näringsminister är om dessa fakta kan bekräftas och i så fall hur statsrådet kommer att agera för att svenska intressen inte ska komma i kläm när andra länder åsidosätter de spelregler som EU-länderna gemensamt beslutat om.
ip · GP1088 · 2001-11-19 00:00:00 — Interpellation 2001/02:88 av () till justitieminister om åtgärder mot drogade förare ligger en 27-årig kvinna i koma. Hon blev påkörd på ett övergångsställe av en drogpåverkad förare i en bil som var belagd med körförbud . Det var denne förares 114:e fall av olovlig körning. Han har aldrig haft körkort. Hans fängelsevistelser har avlöst varandra, men han har aldrig suttit i fängelse mer än i taget och efter varje frisläppande har han begått nya brott. blev han dömd till fängelse på grund av att han ständigt begått nya trafikbrott. Jag frågar mig hur det kan komma sig att han har kunnat begå dessa upprepade trafikbrott utan att någon verkningsfull åtgärd har vidtagits. Enligt polisen finns det omkring 500 s.k. pundarbilar bara i . Förarna är drogpåverkade och bilarna är trafikfarliga, skraltiga, ofta varken skattade, försäkrade eller besiktigade och därmed belagda med körförbud. Men bilarna går ofta inte att beslagta eftersom föraren inte är ägare. Dagens sanktionsmöjligheter förefaller inte klara av att förhindra denna typ av trafikbrott. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieminister : 1.Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att göra det möjligt att förklara fordon förverkade direkt på plats? 2.Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att göra det möjligt att förklara fordon förverkade trots att föraren inte är fordonets ägare? 3.Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att stoppa körkortslösa förare? 4.Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att motverka systematisk olovlig körning?
ip · GP1089 · 2001-11-20 00:00:00 — Interpellation 2001/02:89 av () till näringsminister om Utredningen om bidrag och regler för enskilda vägar (SOU 2001:67 Enskild eller allmän väg) är just nu ute på remiss. Någon proposition är inte aviserad under pågående riksdagsår. På grund av förändringar i trafikinsentitet föreslår utredningen bl.a. att allmän väg ska övergå till enskild väg och att enskild väg ska bli allmän väg. Motivet är effektiviseringsvinst. Underhållet ska bli bättre anpassat efter lokala förutsättningar om skötsel sker lokalt. Sammantaget ska det, enligt utredningen, ge en samhällsekonomisk vinst på . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Avser ministern att vidta någon form av förändring i fördelning mellan enskild och allmän väg? Avser ministern att i samband med reformen också göra besparingar gällande skötsel och underhåll av vägar? Avser ministern lägga en proposition på utredningsförslaget Enskild eller allmän väg under innevarande riksdagsår?
ip · GP1090 · 2001-11-20 00:00:00 — Interpellation 2001/02:90 av () till jordbruksminister om diskriminering av kvinnor vid barnafödande Barnafödandet har aldrig varit så lågt i som 1999. har heltidsarbetande kvinnor en inkomst som är av männens. Inom TCO och är motsvarande andel . Statistiken redovisas i en rapport, Jämställdheten granskad i skuggrapport, till från tio svenska frivilligorganisationer. Enligt statistik från visar löneutvecklingen att mammor inte kommer i kapp efter föräldraledigheten. I åldrarna har kvinnor nästan lika hög lön som männen, dvs. I den ålder då de flesta skaffar barn faller kvinnors löner dramatiskt i jämförelse med männens. I åldersgruppen har kvinnorna av männens löner. Av en SIFO-undersökning beställd av TCO framgår att mer än varannan kvinna i åldrarna anser att den egna karriären och löneutvecklingen missgynnas av barnafödande. Majoriteten av männen tror däremot inte att karriär och löneutveckling skulle påverkas av att de väntar barn i familjen. Detta problem för landets utveckling måste lösas med större respekt för familjen och annat stöd än maxtaxa, vilket endast ger stöd för vissa grupper. En färsk undersökning visar att gravida kvinnor missgynnas i sina anställningar. JämO rapporterar ett ökande antal anmälningar från kvinnor som hotas med sämre anställningsvillkor eller nekas anställning på grund av graviditet eller misstanke om graviditet. Med stöd av det anförda vill jag ställa följande fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att undanröja hinder kopplade till arbetsmarknaden i samband med barnafödande?
ip · GP1091 · 2001-11-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:91 av () till näringsminister om arbetslösheten Regeringen verkar bry sig mer om statistiken över öppet arbetslösa än om den verkliga arbetslöshetens omfattning. Den öppna arbetslösheten har minskat men har den högsta arbetslösheten i modern tid när konjunkturen vänder nedåt. När nu även den öppna arbetslösheten ökar jämfört med är det viktigt att ta ett helhetsgrepp över situationen på arbetsmarknaden. Regeringen måste ha koll på omfattningen av den verkliga arbetslösheten, och utifrån detta snabbt lägga fram konkreta åtgärder. Fler personer än någonsin saknar ett riktigt jobb i ingången till en lågkonjunktur. Sammanlagt rör det sig, enligt , om ungefär 700000 människor. Det är personer som antingen är öppet arbetslösa, latent arbetssökande, i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller undersysselsatta. Regeringen verkar emellertid inte vara intresserad av denna verklighet. I stället räknar man bara de som är öppet arbetslösa eller i åtgärder. Min uppfattning är att alla som vill ha ett jobb men inte har ett arbete är arbetslösa och ska få stöd att finna ett riktigt arbete. Socialdemokraterna gillar att använda begreppet rättvisa. Ord som rättvisa och orättvisa används flitigt, framför allt i syfte att framställa oss moderater som särskilt elaka och orättvisa. Jag anser inte att det är särskilt rättvist att 700000 människor tvingas gå arbetslösa. Människors vardag och bekymmer tenderar att komma i skymundan i den politiska debatten. Det är fel och farligt. Det leder till att avståndet mellan folkvalda och medborgare ökar. Med hänvisning till ovanstående vill jag till statsrådet ställa följande frågor: 1.Vilka initiativ avser statsrådet vidta för att redovisa den verkliga arbetslösheten? 2.Vilka initiativ avser statsrådet vidta för att alla som vill arbeta också ska få möjligheter att finna ett arbete?
ip · GP1092 · 2001-11-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:92 av () till näringsminister om villkor för storföretag i ansökte om riskkapitalfinansiering för deltagande i det s.k. A380. Projektet innebär att flera europeiska flygindustriföretag samverkar i utvecklingen av ett nytt passagerarflygplan. Saabs medverkan betyder möjlighet för företaget att bli partner i projektet med ansvar för både utveckling och produktion av vissa delar till flygplanet. Det i sin tur leder till möjlighet för både och att upprätthålla kompetensen i ett viktigt teknikområde eftersom det skapar arbete för både ingenjörer och arbetare inom området. Denna form av riskkapitaltillskott regleras genom ett och de andra flygindustrierna i kommer i åtnjutande av denna form av riskkapital genom sina respektive regeringars försorg. har inte erhållit villkor i enlighet med det avtal mellan och som tecknats. Trots att regeringen bekräftat sin medverkan på "liknande villkor som förekommer i andra länder" i ett pressmeddelande , lever man inte upp till detta. Det är oacceptabelt att svensk flygindustri ska missgynnas i den europeiska konkurrensen när det finns ett gemensamt regelverk. Vi har många stora företag i landet: , , , , ABB, , , SCA m.fl. Alla verkar de globalt. Det innebär att deras konkurrenter i första hand inte finns i utan över hela världen. Därför måste de ges villkor som är likvärdiga med de i andra länder, framför allt i EU-länderna. Vad avser ministern göra för att svensk flygindustri av regeringen inte missgynnas gentemot den europeiska konkurrensen?
ip · GP1093 · 2001-11-21 00:00:00 — Interpellation 2001/02:93 av () till statsrådet om I samband med valet anordnades i en folkomröstning. Medborgarna hade att ta ställning till om åter skulle bli en egen kommun, vilket var fallet . införlivades i , mot de boendes vilja. Missnöjet med sammanläggningen har varit starkt. Därför var inte resultatet av folkomröstningen något som överraskade. En klar majoritet, 64,, röstade för att åter skulle bli egen kommun. Valdeltagandet var högt, 80,deltog i folkomröstningen. Detta innebär att en majoritet av de röstberättigade invånarna i önskar en återbildning av . Kammarkollegiet konstaterade i sitt beslut av att uppfyller samtliga krav för att en delning ska kunna komma till stånd: "Kammarkollegiets bedömning är att kommunförbundets utredning visar att det vid en delning av skulle bildas två kommuner som bli bärkraftiga såväl befolkningsmässigt som ekonomiskt. Fördelarna ligger på det demokratiska planet, eftersom askimsborna uppenbarligen inte är nöjda med den närdemokrati som stadsdelsnämnden kan erbjuda. Sammanfattningsvis anser kollegiet att en delning av skulle medföra bestående fördel för såväl och ." Kammarkollegiet avslog dock begäran att bilda egen kommun, eftersom motsatte sig det. Beslutet överklagades då till regeringen. Regeringen avslog denna överklagan utan motivering. Vad som tycks ligga bakom är hänsyn till resultatet av folkomröstningen i hela . Regeringen hävdar i ett pressmeddelande att var negativa till en delning av kommunen. I verkligheten sade av de röstberättigade i nej till en delning, medan nästan två tredjedelar av de boende i röstade för en delning. beslutade att uppmana regeringen att ompröva frågan om bildandet av som en egen kommun, ett fall med klara paralleller till . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att askimsbornas önskan om att bilda en egen kommun ska uppfyllas?