ip · GO10344 · 2001-03-29 00:00:00 — Interpellation 2000/01:344 av () till utrikesminister om företagsansvar för mänskliga rättigheter Anklagelser för brott mot mänskliga rättigheter brukar vanligtvis rikta sig mot stater, militära eller paramilitära organisationer. Men dessa bär inte ensamma skulden till vad som sker. Även företag kan bära skulden till brott mot mänskliga rättigheter. De är emellertid sällan direkt inblandade i de konkreta brotten men spelar en icke oväsentlig roll i sammanhanget. Historien vimlar av exempel på blodiga militärkupper, massakrer och andra brott mot mänskliga rättigheter där stora företag varit inblandade. avsattes och mördades president i . Mest intresserad av den politiska förändringen var det stora amerikanska företaget . När det gällde kriget i och utbrytningsförsök var det stora belgiska företaget en av aktörerna. hade stort intresse av Unitas krig mot regeringen i . Man var ute efter mineral- och diamanttillgångar. Svenska företag har inte heller varit oskyldiga. Grängesbergsbolaget var inblandat i den s.k. Lamcoaffären. Svenska TV-journalister avslöjade att Lamco låtit polisen arrestera och fängsla strejkledare vid företaget. Det talades mycket från företagets sida om vad man gjorde för och för uppbyggandet av landets ekonomi. Det byggdes järnväg som skulle ge upphov till stationssamhällen och ett blomstrande näringsliv. Det blev intet av detta. När tillgångarna väl var tömda på malm gav sig exploatörerna i väg. växte snabbt igen. Kvar lämnade man ett stort tomt hål i marken. Det var allt. ekonomiska situation förbättrades inte @ snarare tvärtom. Mönstret tycks upprepa sig när det gäller . Det byggs vägar fram till fyndigheterna. Den sudanesiska regeringen röjer väg genom att röja undan befolkningen. Detta förefaller vara väl dokumenterat i och Amnestys rapporter. I finns förfärande beskrivningar av hur människorna behandlats. Man har även uppgifter, hämtade från Amnesty, att även legoknektar från legosoldatföretaget har använts för att fördriva befolkningen. har sannolikt inte ställt några krav till den sudanesiska regeringen på fördrivning av och mord på människor. Men det verkar alldeles orimligt att skulle varit alldeles ovetande om vilken regim man hade att göra med och vad den var beredd till att göra. Det är väl känt att de inkomster man får från oljan går till vapenköp. Det vore synnerligen egendomligt om inte kunnat räkna ut mot vem dessa skulle användas i den situation som råder i landet. "Vi visste inget" må vara en gammal men likafullt lika genomskinlig undanflykt nu som när den först användes. Det är utmärkt att utrikesministern uttalat sig för en utredning av affärer i . Utrikesministern har dock förklarat att man ska invänta FN:s utredning om saken. Detta torde dock inte hindra att man i gör en egen utredning, allrahelst som det handlar om ett svenskt företag. För övrigt kommer den som kommer att presenteras sannolikt inte att innehålla mycket mer än vad som är känt. En sak tycks ställd utom allt tvivel: Några särskilda etiska eller moraliska hänsyn förefaller inte ha legat till grund för verksamhet i . Jag vill sålunda fråga utrikesministern: 1.Vad avser regeringen att göra när det gäller att förbättra situationen när det gäller mänskliga rättigheter i ? 2.Har regeringen för avsikt att utarbeta någon form av etiska regler för svenska företags verksamhet i andra länder? 3.Har regeringen för avsikt att inom EU driva frågan om etiska regler för europeiska företags verksamhet i tredje världen eller skapa en ordning motsvarande EU:s uppförandekod när det gäller krigsmaterielexporten? 4.När avser regeringen tillsätta en utredning om verksamhet i ?