ip · GO10421 · 2001-04-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:421 av () till näringsminister om med läge mitt i landet, , från i till i norr, är en kommunikationsled som borde ges möjlighet att spela en betydligt större roll för utvecklingen av inland. är den enda genomgående förbindelsen för inlandet i nord-sydlig riktning. Den korsar de viktigaste tvärförbindelserna i öst-västlig riktning, både Europavägar och riksvägar. får därigenom en central funktion i vägsystemet. bör också ges Europavägsstatus. I anslutning till arbetet med 1990-talets trafikpolitik bildades en ekonomisk förening, ", av de tjugo nordliga kommunerna med syfte att främja inlandets utveckling med och som ryggrad. IEF har i samarbete med lokala,regionala och statliga myndigheter presenterat ett antal utredningar och sammanställt material för att belysa frågor rörande betydelsen av trafiksystemets upprustning, en överlevnadsfråga för många kommuner, inte minst i det norra inlandet. togs initiativ till en intresseorganisation för södra avsnitt, Kommuner i samverkan för Inlandsvägen Syd". Kommunerna från till reagerade mot att infrastrukturproposition och långtidsplan 1994@2003 inte upptog delar av sydliga sträckning som stamväg. Länken mellan Johannisholm () och saknades, liksom insikten att i hela sin längd utgör ett sammanhängande stråk för ett nätverk av vägar genom hela det svenska inlandet. Man påtalade även behovet av en sammanhängande vägnumrering mellan och Johannisholm (). En detaljerad och genomarbetad utredning om Inlandsvägen Halmstad@Karesuando har utarbetats av de två samverkande organisationerna. Denna utredning har också presenterats och överlämnats till trafikutskottet vid en uppvaktning. För näringslivet inom det svenska inlandet är en teknisk upprustning av av största betydelse. Med åtgärder som tillvaratar och utvecklar de befintliga förutsättningarna kan näringslivet i vägens omland ges en nödvändig injektion. Den tunga trafik som alstras främst av skogsbruket fordrar en transportled med stor kapacitet, trafiksäker utformning och stor bärighet. En teknisk upprustning av vägen är nödvändig för skogsnäringens framtid. För tillverkningsindustrin och åkeribranschen är åtgärder för ökad framkomlighet och trafiksäkerhet angeläget för att kunna svara mot marknadens krav på "just-in-time-tjänster". Turismen är en viktig näringsgren inom flera avsnitt av . Det gäller i hög grad fjällområdet från via och till . Andra viktiga turistområden är Vänern- och Vätternområdet liksom . sker en stor del av turisttrafiken längs hela fjällkedjan med buss, ofta i kombination med tåg och flyg. En ökande andel av trafiken är den långväga från den europeiska kontinenten. På grund av bristande vägkvalitet undviker emellertid många bussföretag t.ex. från . I stället väljer man den starkt trafikerade E4:an i båda riktningarna Detta är naturligtvis inte acceptabelt. attraktivitet för turisttrafiken är försummad och vägens linjedragning och tekniska kvalitet utgör en direkt hämsko för näringslivets utveckling. Det gäller såväl trafiksäkerhet, turistservice som reseupplevelse. Det gäller t.ex. kulturbygder, Vättern- och Vänerbygden, Bergslagen med sin kombination av industriell kultur och natur, liksom och vildmarksområden och älvdalar. Behov som skapar möjligheter Ungefär hälften av har en klart otillräcklig bredd. Nuvarande 6@6,är för smalt för tung trafik med buss, husvagn eller husbil. En smal väg i kombination med dålig vägyta medför ökad risk för olyckor. av vägen har en bredd på 7@7,vilket också är för smalt för tung trafik. När det gäller vägytans beskaffenhet har betydande och allvarliga brister. Bristerna är större i de norra delarna. En upprustning av vägen som i ett första steg innebär att avsnitt med dålig vägyta eller dålig linjeföring byggs om till önskvärd bredd, brådskar. Prioriteringar som gjorts i den nationella väghållningsplanen innebär satsningar på högklassiga vägförbindelser mellan landets tre storstadsregioner, mellan och samt mellan och via kusten (E4). När det gäller det självklara alternativet mot hela , , innebär nuvarande investeringsnivå att det tar innan får en fullgod standard. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt. Investeringar längs bidrar till att uppfylla de mål som formulerats i den nationella väghållningsplanen. En satsning på innebär således nya möjligheter för svaga inlandskommuner och en stark betoning av aspekterna miljö och regional utveckling. Min fråga till näringsministern är om kommer att ges hög prioritet i samband med den kommande infrastrukturpropositionen med inriktningen att skapa nya möjligheter för inlandets näringsliv och en positiv befolkningsutveckling.