ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10247 · 2001-02-12 00:00:00 — Interpellation 2000/01:247 av () till finansminister om lagen om offentlig upphandling I medierna, bl.a. i TV4:s , kommenterade finansministern brott mot lagen om offentlig upphandling () och revisorers kritik mot detta. Finansministerns uttalanden var överslätande och syftade tydligt till att nedtona det allvarliga i agerande. Dessa uttalanden är allvarliga ur två perspektiv. Dels sänder det ut en signal till hela den offentliga sektorn @ som upphandlar varor och tjänster för @ att det inte är viktigt att följa , dels reser det tvivel kring finansministerns vilja att i enlighet med och den statliga upphandlingskommitténs liggande och kommande förslag skärpa i syfte att skapa en bättre fungerande offentlig upphandling. upphandlar den offentliga sektorn varor och tjänster för , vilket motsvarar en fjärdedel av BNP. () har gjort bedömningen att en bättre lagefterlevnad skulle kunna spara . För att åstadkomma detta pågår en statlig utredning, som presenterade ett delbetänkande med förslag om lagändringar. lämnar utredningen dessutom sitt slutbetänkande. De förslag som utredningen lagt och förväntas lägga, och intentioner handlar om att skärpa lagstiftningen om offentlig upphandling. Man vill bl.a. införa och förbättra sanktions- och skadeståndsmöjligheterna samt skapa en bättre övervakning av lagens efterlevnad genom en sammanslagning av . Mot bakgrund av att finansministern synes ta lätt på det faktum att man inte ens inom förmår följa lagen om offentlig upphandling vore det välgörande om finansministern kunde deklarera om han har för avsikt att föreslå ändringar av med den inriktning som ovan nämnts. Detta ger även finansministern en möjlighet att deklarera inför landets upphandlare hur han ser på vikten av att lagen om offentlig upphandling följs. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern följande: 1.Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för att departement och statliga myndigheter ska följa ? 2.Har finansministern för avsikt att föreslå en skärpning av och förbättrade tillsynsmöjligheter med inriktning enligt ovan?
ip · GO10248 · 2001-02-14 00:00:00 — Interpellation 2000/01:248 av () till finansminister om smugglingen av punktskattebelagda varor Av regeringens regleringsbrev till framgår klart och tydligt att narkotikabekämpning ska vara en högprioriterad uppgift. Tullen i arbetar således hårt med narkotikabekämpning samt i mån av tid mot smuggling av sprit och cigaretter. Storskalig införsel av punktskattebelagda varor tog sin början och har bara vuxit. Insmugglingen via den skånska gränsen handlar främst om tre kända tillvägagångssätt nämligen smuggling i lastbilsfordon, via de populära endagsbussarna till samt genom "hämtning av Tysklandsinhandlade" varor från . När det gäller endagsbussarna är det ett mycket uppmärksammat problem. Tullen kan vid inspektion finna över starksprit i en enda buss utan känd ägare. Normalt passerar ca 20 bussar per dag av detta objektslag genom tullfiltret i . "Hämtning av varor" går till så att en grupp människor hyr en buss i . Bussen åker till och återvänder till med stora mängder alkohol. Vid ankomsten i omlastas varorna oftast i bilar som tjänstgör som lagerutrymme. Därefter åker människor skytteltrafik över sundet och hämtar varorna som sedan säljs vidare bl.a. till ungdomar och restauranger. Detta "hämtande" sker under helt lagliga former, eftersom varje passagerare som deltar i resandet endast inför den föreskrivna alkoholmängd som är tillåten vid ankomsten. Motsvarande problem finns även i och till viss del i dock med andra tillvägagångssätt. Vad som är anmärkningsvärt är att dessa personer reser i skytteltrafik, minst och med mycket stor sannolikhet inte kan anses införa varor för eget bruk. Uppskattningsvis rör det sig om ca 500 personer som är involverade i denna trafik. Helt klart är att den storskaliga smugglingen av sprit och cigaretter har sin grund i våra höga skatter på dessa varor. Skatteskillnaden gör att det är mycket lönsamt att bedriva smugglingsverksamhet i stor skala. Inte förrän skatten sänks rejält kommer denna verksamhet att bli ointressant. Den stora faran är att den här gruppen av personer även lockas att utöva annan brottslig verksamhet. Därför anser jag att det är oerhört viktigt att sätta stopp för de illegala verksamheter som pågår, innan de får ett alltför starkt fäste. Mitt förslag är att i tilldelas medel till ett riktat projekt med syfte att kunna ta ett helhetsgrepp mot rådande smugglingsproblem. liksom alla andra myndigheter kostar en del, men om man låter få tillräckliga resurser till sin verksamhet kan man, som för del, få tillbaka för varje satsad krona på gränsskyddsverksamhet. (Resultat för under verksamhetsåret enligt beräkningsmetod framställd i betänkandet En Gräns @ en myndighet, SOU 1998:18.) Vilka åtgärder avser ministern vidta för att stoppa smugglingen av punktskattebelagda varor?
ip · GO10250 · 2001-02-14 00:00:00 — Interpellation 2000/01:250 av () till socialminister om tillsynen av äldrevården Så står det att läsa i . Nattjänsten svarar inte på larm, de gamlas smärta ignoreras och TV:n är enda rehabiliteringen. Detta är enligt artikel bilden av äldreomsorgen i . Man har granskat 150 anmälningar till mot äldreomsorgen, men säger ändå att detta bara är toppen på ett . Socialstyrelsernas regionala enheter ska också hantera tillsyn av äldreomsorgen men eventuella klagomål tas inte upp i artikeln. Dessutom ska kommunerna själva hantera eventuella klagomål och det riktas skarp kritik också mot denna handläggning. Tillsynen över äldreomsorgen måste kunna garanteras utifrån både hälso- och sjukvårdslagen samt socialtjänstlagen. Det gäller verksamhet som bedrivs av såväl komunen själv som av alternativa utförare. Genom att de två myndigheterna, och , inte mellan sig är samordnade försämras möjligheterna till en helhetsbild. Detta gagnar varken de äldre eller personalen. Mina frågor till socialministern är: 1.Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att garantera en tillsyn värd namnet? 2.Ämnar socialministern att lägga förslag till ett samordnat tillsynsansvar?
ip · GO10251 · 2001-02-14 00:00:00 — Interpellation 2000/01:251 av () till kulturminister om fonogramstödet I budgetpropositionen , volym 9 avseende utgiftsområde 17 föreslår regeringen att: "Regeringen bemyndigas att besluta om ändrade riktlinjer för statens stöd till produktion och utgivning av fonogram (ljudinspelning), att gälla under en prövotid av ." (S. 65). godkände riktlinjer för statens stöd till produktion och utgivning av fonogram. Stödet har i huvudsak tilldelats fonogramföretag med regelbunden utgivning och har avsett stöd till enskilda produktioner eller projekt. Beslut om produktionsstöd ska meddelas i förhand. har, med hänvisning till den tekniska utvecklingens påverkan på produktion och distribution av musik, hemställt att pröva ett mer differentierat fonogramstöd, t.ex. nya stödformer. Regeringen delar i propositionen uppfattningen att det finns skäl att pröva nya modeller för bidragsgivning, som medger en anpassning till ändrade förutsättningar på fonogrammarknaden. Regeringen anser dessutom "att det finns skäl till viss återhållsamhet med tanke på den snabba förändring som musiklivet genomgår. Mot den bakgrunden förordas att försöken med bidragsgivning i friare former genomförs inom en totalt sett minskad medelsram för bidrag till fonogram och musikalier." 2001, volym p, s. 65). Regeringen beräknar en anslagsminskning på . Förslaget att dels ändra och dels minska anslaget för fonogramstöd har mött starka reaktioner hos flera mindre och oberoende utgivare av fonogram, t.ex. Caprice och men även från . Det konstateras i olika skrivelser att den föreslagna minskningen av fonogramstödet leder till en 40-procentig nedskärning av svenska skivbolags möjligheter att erhålla stöd till produktion av kulturpolitiskt intressanta fonogram. När det gäller motiveringen att sänka anslaget, dvs. den snabba tekniska utvecklingen, så konstateras att denna ännu ligger i sin linda och att den ännu inte har lett till lägre kostnader vad gäller produktion av fonogram. Risken är uppenbar att förslaget att minska fonogramstödet främst kommer att drabba de små och oberoende skivbolagen. På populärmusikområdet är MNW det enda kvarvarande större svenska skivbolaget inom sin genre. Enligt uppgifter i medierna riskerar även MNW att köpas upp av någon större skivbolagsjätte. Koncentrationen är mycket stark på internationell nivå och domineras av en handfull stora bolag, som skaffat sig sin dominerande ställning genom samgående eller uppköp av mindre, men framgångsrika företag, bl.a. ett stort antal svenska skivbolag. Mot bakgrund av följande blir mina frågor till kulturministern: 1.På vilket sätt avser ministern säkerställa att det sänkta fonogramstödet inte försvårar för de små och oberoende skivbolagen att överleva i konkurrens med de stora internationella skivbolagsjättarna och dessas mer kommersiella inriktning på fonogramutgivningen? 2.På vilken information grundar sig ministerns slutsats att den tekniska utvecklingen vad gäller produktion av fonogram har förbilligats eller kan förbilligas så att anslagsminskningen för kan uppgå till ?
ip · GO10252 · 2001-02-13 00:00:00 — Interpellation 2000/01:252 av () till näringsminister om uppsägningarna vid har beslutat att ställa sig bakom en personalminskning med 600 personer beroende på att så många anställda beräknas bli överflödiga när drift och underhåll ska konkurrensutsättas fr.o.m. . Att ny- och ombyggnad samt vissa tekniska konsulttjänster ska upphandlas känner jag till, men drift och underhåll är för mig något annat än ny- och ombyggnad. En så stor förändring bör enligt min mening vara förankrad i regeringen och , med tanke på statens ägaransvar. Enligt uppgift lär också verksamhet helt upphöra på vissa orter. Jag har förstått att ska undantas från uppsägningarna men besvärliga vinterförhållanden samt extrema vädersituationer tycks vi få vänja oss vid i hela landet. Att i situationer som översvämningarna i och kommer att sakna kompetent personal att upprätthålla trafiken med, måste innebära en stor ekonomisk förlust för samhället. Vi har sett hur sårbart elnätet blev när marknaden avreglerades och bolagens marginaler krympte. Att säga upp 600 personer inom innebär vidare att mycken kompetens går förlorad. Om exempelvis en upphandlad entreprenör inte klarar av sina åtaganden som gjort sig av med kompetent personal, måste även detta rimligtvis innebära stora nackdelar även ekonomiskt. Beslutet torde också innebära att anläggningsbranschen som kännetecknas av svag återväxt får svårt att rekrytera ungdomar. Vem vill satsa på ett yrke utan helårsanställning, kompetensutveckling och goda personalavtal? Effekterna av pressade anbud och tider gör att säkerhet, arbetsmiljö och miljö i övrigt åsidosätts. Enligt finns många exempel , inte minst inom . I slutändan försämras järnvägens kvalitet och rykte och därmed minskas andelen av transportarbetet som går på järnväg. Detta går stick i stäv med de trafikpolitiska målen, i slutändan riskerar vi att få ett järnvägsunderhåll med mycket stora brister som i , där man nu på fullt allvar diskuterar att återföra allt ansvar för spåren till en statlig myndighet. Dagens beställarkompetens räcker inte till och därmed minskar trovärdigheten hos syftet. Förvaltning och sektorsansvar bör utvecklas före konkurrensutsättning. Jag vill fråga statsrådet: 1.Har ministern haft någon befattning med frågan om personalminskning hos ? 2.Avser ministern verka för att frågan om konkurrensutsättning av drift och underhåll hos underställs ?
ip · GO10253 · 2001-02-14 00:00:00 — Interpellation 2000/01:253 av () till näringsminister om vindkraften Millenniets första år blev ett ovanligt år ur kraftsynpunkt. Elanvändningen ökade till trots milt väder. Men om det hade varit normala temperaturer skulle ökningen ha varit . Sådana ökningar är det länge sedan vi hade i och det hänger troligen samman med att industrin har haft högkonjunktur, att elpriset varit historiskt lågt och att den snabbt växande IT-branschen förbrukar alltmer el. Med tanke på klimatförändringar och CO2-utsläpp måste ny el bygga på noll-utsläpp av CO2 och andra föroreningar. Dagens elframställning på jorden svarar för en tredjedel av alla CO2 utsläpp. En storskalig utbyggnad av vindkraften är ett alternativ, som många andra länder håller på med. I är vindkraften landets näst största exportindustri och där förutspår industrin att produktionen kommer att tredubblas . tar av sin el från vinden och planerar 2030 täcka av elbehovet från vindkraftverk. Tyskarna producerar vindkraftsel. Vi har i mycket goda förutsättningar för vindkraft i stor skala. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att snabba på utbyggnaden av vindkraften i ?
ip · GO10255 · 2001-02-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:255 av () till justitieminister om polisens ekonomi På många ställen i landet har polisen stora ekonomiska problem. Det har gått så långt att t.ex. polisstyrelsen i inte ställt sig bakom budget och verksamhetsplan . Den eniga polisstyrelsen konstaterar att underskottet för är och beräknas vid utgången uppgå till , 2002 till ca , 2003 till ca och 2004 till ca . Hamnar man på denna nivå i underskott kommer man att ha lån på halva verksamheten. Polisstyrelsen säger att man kan ta ansvar för verksamheten med de medel som tilldelats. Larmrapporten är en tydlig signal att det inte kan fortsätta på detta sätt. i , liksom i flera andra län, behöver mer pengar till verksamheten. Om så inte sker kommer medborgarna att märka en tydlig nedrustning av polisens verksamhet när polisen kan fullgöra sitt uppdrag. Konsekvenserna blir förfärande. Polis och rättstrygghet är grunden för ett tryggt samhälle. Jag vill fråga statsrådet hur regeringen tänker agera för att förbättra situationen för polisens verksamhet. 1.Vad har statsrådet för planer för att förstärka resurserna till polisen? 2.Hur stor förstärkning ämnar statsrådet i så fall föreslå och när kan den komma polisen till del? 3.Vilka besked ger statsrådet till ?
ip · GO10256 · 2001-02-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:256 av () till statsrådet om demokratiska principer i majoritet bestämde att tillstyrka nya stadgar för "Region Y @ ideell förening". Föreningen ska ha en regionfullmäktigeförsamling som utses av kommunfullmäktige i länets olika kommuner och . Styrelsen i föreningen ska bestå av 25 ledamöter. Socialdemokraterna ska där få utse elva ledamöter. De övriga partierna ska få utse två ledamöter var. För oss moderater är det inte rimligt att utifrån demokratiska utgångspunkter för överskådlig framtid föreskriva hur olika partiers relativa styrka ska vara. De aktuella stadgarna föreskriver att det ska vara socialistisk majoritet (elva platser för Socialdemokraterna och två platser för ) också val oavsett hur länets väljare röstar. Trots att är större som enskilt parti än och tillsammans, ska ha två platser på samma sätt som vart och ett av de övriga partierna. Med anledning härav vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta, för att fördelningen av platserna i församlingarna som den nämnda avspeglar de i allmänna val fastställda valresultatet?
ip · GO10257 · 2001-02-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:257 av () till statsrådet om diskriminering av romer på fastighetsmarknaden "Regeringen har i olika sammanhang konstaterat att arbetet för att motverka rasism och all slags diskriminering är en av de viktigaste samhällsfrågorna överhuvudtaget." Så inleds den skrivelse som regeringen lämnade till beledsagad av statsrådet med nära en timmes presentation och frågor. Dagen efter @ @ redovisas i pressen att det statliga fastighetsbolaget skulle ha hävt ett givet löfte om lokaluthyrning för kyrkliga ändamål när det framkom att det var romer som skulle komma att utnyttja lokalen. Företag styrs från dag till dag av sin verkställande ledning och den uppkomna situationen kan givetvis ha sin grund i vilka ordval som ombud använt men även i den inställning som vederbörande har till romer. Det kan också vara fråga om vilken inställning som som företag har till romer och andra minoritetsgrupper. Ett företags policy är dock alltid ytterst en fråga om hur företagets ägare prioriterar olika förhållningssätt och hur ägaren vill att företaget ska agera. Mot den bakgrunden vill jag till ansvarigt statsråd ställa följande frågor: 1.Vilka ägardirektiv har regeringen givit till de statliga företagen beträffande deras förhållningssätt till olika minoritetsgrupper? 2.Vilka initiativ ämnar statsrådet vidta för att garantera att de statliga företagen inte diskriminerar olika minoritetsgrupper?
ip · GO10258 · 2001-02-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:258 av () till statsrådet om rekrytering av välutbildad arbetskraft från utvecklingsländerna Inom EU förs det en debatt att man snart behöver importera välutbildad arbetskraft för att möta en framtida arbetskraftsbrist. Detta låter egoistiskt och förvånansvärt då man i flera EU-länder uttryckt oro för arbetskraftsinvandring från kommande EU-medlemmar, då sådan kan låglönekonkurrera och skapa social oro. EU riskerar därmed att dränera fattiga länder på välutbildade människor som behövs för att skapa en positiv utveckling i hemländerna, som man i praktiken hindrar människor med låg utbildning att komma till EU. Fri rörlighet är viktig. Vi vill inte hindra svenskar att söka sig utomlands för att finna "lyckan". Dock finns berättigade funderingar mot bakgrund av EU:s agerande: Hur utvecklas fattiga och om deras välutbildade lockas till EU? Vem tar hand om och vad väntar dem som tvingas stanna kvar i fattigdom? Har EU rätt att dränera fattiga länder på välutbildad arbetskraft, utan att möjligheterna minimeras för dessa länder att utvecklas positivt? Låg utbildning och fattigdom är dessutom historiskt sett attraktivt för totalitära och religiösa fanatiker och en grogrund för diktaturer. Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta i syfte att fattiga länder inte kommer att utarmas på välutbildade människor?
ip · GO10259 · 2001-02-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:259 av () till statsrådet om anhörigvisum har jag stött på invandrare i vårt land som nekats turistvisum för sin förälder/sina föräldrar, då dessa tidigare sökt permanent uppehållstillstånd. Jag har stött på två typfall: De invandrade barnen söker i första hand om permanent uppehållstillstånd för föräldern/föräldrarna, eftersom det är det de helst önskar. De är beredda att sörja för deras uppehälle. Man försöker då det näst bästa: Man ansöker om turistvisum så att föräldern/föräldrarna åtminstone får uppleva sin nya svenska släkt och deras bygd. Dessvärre får man avslag även på denna ansökan, men med hänvisning till den första ansökan om permanent uppehållstillstånd som myndigheten tar som uttryck för att den anhöriga tänker stanna illegalt i vårt land. Den/de anhöriga har upprepade gånger fått turistvisum och lämnat landet inom utsatt tid alla gångerna. Men i de flesta fall föregås detta visum av omfattande byråkrati och till synes avsiktligt hindrande i vissa länder, där den/de anhöriga bor. Det innebär att den berörda svenska ambassaden i princip ständigt sysslar med nytt turistvisum för dessa anhöriga. I ett fall ansåg ambassaden det vara så pass besvärligt att man föreslog att barnen skulle söka permanent uppehållstillstånd i . Ansökan avslogs av . Man ville då fortsätta med besöken som förut, men nekades man turistvisum med hänvisning till den föregående ansökan om permanent uppehållstillstånd, vilket togs som uttryck för att den/de anhöriga tänkte stanna illegalt. Samtliga av de berörda jag talat med har känt sig mycket kränkta. De var helt inställda på att försörja den/de anhöriga vid beviljat permanent uppehållstillstånd. Och de kunde inte heller tänka sig agera illegalt genom att låta den/de anhöriga stanna i utan uppehållstillstånd. har beslutat om att ansökan om turistvisum för anhöriga generellt ska nekas, när det gäller människor från vissa länder. Särskilt efter avslag på ansökan om permanent uppehållstillstånd. Detta får inte de sökande reda på. Även om en regel i sig kan kritiseras och vara svår att acceptera, får den ändå inte vara dold. Dolda regler går inte ihop med det rättssamhälle som vårt land utger sig vara. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ta bort dolda regler, så att människor vet vilka följderna kan bli när de ansöker om permanent respektive tillfälligt uppehållstillstånd?
ip · GO10260 · 2001-02-15 00:00:00 — Interpellation 2000/01:260 av () till statsrådet om hushållsnära tjänster Ökad arbetsbelastning och fritid som ställer höga krav gör att många människor blir sjukskrivna eller på annat sätt drabbas av ohälsa vilket leder till att de ej längre står till arbetsmarknadens förfogande. Bland anställda i kommuner och landsting är så många som var femte anställd tveksam till om de orkar stanna kvar i yrket till enligt en pågående studie vid . Framför allt är det kvinnor som är drabbade av hög andel sjukdagar. Kvinnor med anställning i offentlig sektor svarar för av alla sjukdagar. Detta är ett tydligt tecken på att kvinnors arbetsbelastning är oproportionerligt hög. Utöver krävande arbete ansvarar många kvinnor dessutom för hushåll och barn. Enligt studien har sju av tio kvinnor försökt åtgärda stressen genom olika lösningar, exempelvis lägre tjänstgöringsgrad eller att börja idka fysisk träning. av de tillfrågade har försökt minska stressen genom att köpa hushållsnära tjänster. Detta har säkert en förklaring i att för majoriteten hushåll är det ej ekonomiskt möjligt att köpa hushållsnära tjänster av redan hårt beskattade pengar. Statsrådet har vid en konferens anordnad av Pensionsforum sagt sig vara intresserad av att hitta en modell för en vit marknad där alla kan ha möjlighet att utnyttja hushållsnära tjänster. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Är statsrådet beredd att verka för att det ska vara möjligt för hushållen att anlita hushållsnära tjänster på den vita marknaden?