ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10312 · 2001-03-12 00:00:00 — Interpellation 2000/01:312 av () till statsrådet om kvinnors hälsa och arbete I rapporten utan slut konstaterade LO att arbetsmiljöproblemen bland kvinnor växer. Det gäller särskilt belastningsskador och stress. Situationen inom traditionella kvinnobranscher som vård och omsorg är dyster. Kvinnors arbetsmiljö innebär ofta ensidiga arbeten, många tunga lyft och psykiska påfrestningar. En faktor är också låg utbildningsgrad och låg lön. LO:s andre vice ordförande säger: "Har man inte jämställdhetsglasögonen på sig när man arbetar med arbetsmiljön försvinner ofta kvinnofrågorna". I välfärdsbokslutets delbetänkande (SOU 2000:3) konstateras att såväl psykiskt påfrestande som jäktiga jobb är betydligt vanligare bland kvinnor än bland män och att dessa skillnader ökar. Kvinnor inom offentlig sektor uppvisar höga sjukskrivningstal. Dessa kvinnor jobbar ofta inom hälso- och sjukvård, sociala tjänster m.m. Dessa branscher är hårt slimmade dvs. få som arbetar med arbetsuppgifterna. Det är främst bland de offentliganställda kvinnorna som sjukskrivningarna och arbetsskadorna ökar. Dagens lagstiftning kring arbetsmiljön är inriktad på den manligt dominerande industrin med tekniska och kemiska risker. Det är säkert billigare att reducera arbetsmiljöproblem till tekniska och kemiska frågor, men det leder till brister i lagstiftning utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Frågor som arbetstidens förläggning, vårdtyngden inom äldrevården, bemanning och riskbedömning av anbud av verksamhet som privatiserats hanteras bristfälligt. Reglerna för arbetsskadeförsäkringen skärptes kraftigt . Arbetsskadebegreppet hade tidigare en definition där även organisations- och psykosociala faktorer vägdes in och som möjliggjort en helhetsbedömning i skadebegreppet. Kvinnor har, när det gäller arbetsskador, fått svårare att få dessa erkända. Kvinnors anmälningar avslås i av fallen. Samma siffra för män är ( RFV, rapport av DN ). Förändringen i lagstiftningen har även lett till att en stor del av skadorna inte prövas över huvud taget. Statistiken över arbetsskadorna blir därmed missvisande och det viktiga förebyggande arbetet försvåras betydligt. Av arbetssjukdomar är belastningsskador. Efter att beviskraven skärptes godkänns bara drygt 2000 belastningsskador. Dessa skador drabbar dubbelt så ofta kvinnor som män. Effekten av den hårdare arbetsskadeförsäkringen är därmed i allra högsta grad en rättvisefråga. Det behövs rimliga och sänkta beviskrav i arbetsskadeförsäkringen och det krävs dessutom en attitydförändring hos bedömarna. Undersökningar visar nämligen att kvinnors anmälningar vad gäller arbetsskador oftare får avslag än män även när det avser samma diagnos. Jag vill därför fråga statsrådet följande: 1.Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att arbetsskadelagstiftningen ska få en mer jämställd tillämpning? 2.Vad avser statsrådet göra för att minska de brister i handläggningen som innebär en strukturell orättvisa i bedömningen av arbetsskadorna?
ip · GO10313 · 2001-03-12 00:00:00 — Interpellation 2000/01:313 av () till statsrådet om dagbarnvårdarna och den allmänna förskolan genomdrev regeringen i sitt förslag om maxtaxa och allmän förskola. Debatten som följt detta beslut har framför allt rört maxtaxan. Jag anser dock att det finns vissa oklarheter även när det gäller den allmänna förskolan. Oklarheterna uppkommer framför allt på grund av att regeringen i propositionen har använt två olika begrepp, förskola och förskoleverksamhet, utan att på ett tillräckligt tydligt sätt markera skillnaden. Förskoleverksamhet används för att innefatta alla former av barnomsorg till förskolebarn, förskola (och privat), familjedaghem och öppen förskola. Medan förskola alltså bara är en av omsorgsformerna. Detta får en avgörande betydelse när regeringen presenterar förslaget om en allmän förskola eftersom då utesluts, utan att det uttrycks direkt i texten, t.ex. familjedaghemmen. Regeringens förslag innebär att alla barn ska ha rätt till tre timmars avgiftsfri förskola, inte tre timmars förskoleverksamhet och det är en väsentlig skillnad. Detta får som konsekvens att alla barn som tillbringar dagarna i ett familjedaghem hos en dagbarnvårdare utesluts ur den allmänna förskolan. om de inte väljer att lämna familjedaghemmet för att transporteras till en eller en enskild förskola. Att detta förslag är orealistiskt för alla som inte bor i en större tätort är uppenbart, det kan i vissa fall handla om en resa på flera mil. På detta sätt utesluts tusentals barn ur den allmänna förskolan. Detta förslag för också med sig en stor risk att föräldrarna om möjligt väljer att flytta sina barn från familjedaghemmet till förskolan eftersom vistelsen där är gratis . Ekonomin blir avgörande för barnens placering i stället för barnens bästa. Om en sådan utveckling äger rum skulle det innebära ett dråpslag mot familjedaghem. Just nu pågår arbetet med riktlinjerna för den allmänna förskolan. Jag vill därför fråga statsrådet om hon i riktlinjerna avser att ändra på denna begränsning och göra det möjligt även för dagbarnvårdarna att ingå i den allmänna förskolan.
ip · GO10314 · 2001-03-12 00:00:00 — Interpellation 2000/01:314 av () till miljöminister om insamling av miljöfarliga batterier I används ca 90 miljoner lösa batterier . Det innebär drygt 10 batterier per svensk och år. av alla sålda batterier är miljöfarliga. gäller förordning 1997:645 om batterier. Dess viktigaste budskap är att alla batterier ska samlas in. Syftet med batteriförordningen är att förhindra utsläpp av de giftiga tungmetallerna kadmium, kvicksilver och bly. Tyvärr efterlevs inte denna förordning. Endast av knappcellsbatterierna, som t.ex. används i klockor, hörapparater och miniräknare, och kadmiumbatterierna lämnas in i de speciella holkar som finns för insamlande av batterier. Resursskäl talar för att även de miljöanpassade batterierna ska sorteras ut. De innehåller nämligen metaller såsom nickel, zink, mangan och järn och borde därför föras in i samhällets materialkretslopp i stället för att hamna i avfallet. Kvicksilver finns ofta i knappcellsbatterier medan kadmium huvudsakligen finns i uppladdningsbara batterier. Den största mängden blybatterier utgörs av bilbatterier. Gemensamt för tungmetallerna bly, kvicksilver och kadmium är att de anrikas, dvs. i stället för att utsöndras i form av urin, avföring eller svett stannar de kvar i djur- eller människokroppen. ingår kvicksilver bara i knappcellsbatterier, men endast av dessa batterier samlas in. Även av kadmiumbatterierna lämnas in. Dessutom är det viktigt att ta hand om de metaller som finns i de s.k. miljöanpassade batterierna. Mycket finns alltså att göra. Rikstäckande informationskampanjer för insamling av batterier har genomförts. Bl.a. genom av miljöfarliga batterier, SIMBA, som bildades med målet att samla in av nickel-kadmiumbatterierna. Målet uppnåddes dock inte och av nickel-kadmiumbatterierna samlades in. Till följd av detta avvecklades SIMBA. Information om batteriers skadliga påverkan på miljön har tyvärr inte gett önskat resultat. Därför borde ett pantsystem, liksom det som finns för PET-flaskor, där en summa utgår till den som lämnar in batterierna, införas. Detta skulle kunna vara en modell för att försöka få alla människor att lämna in uttjänta batterier. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att alla uttjänta batterier ska samlas in?
ip · GO10316 · 2001-03-12 00:00:00 — Interpellation 2000/01:316 av () till näringsminister om svensktillverkad alkohol Vin & Sprit ägs av staten. Bolagets målsättning är att bli en av de tio största företagen inom alkoholbranschen . har regeringen utarbetat ett alkoholpolitiskt program med målsättningen att alkoholkonsumtionen ska minska i . I är alkoholreklam som riktar sig till enskilda individer förbjudet i lagstiftningen. Utomlands har Vin & Sprits reklamkampanjer belönats med flera priser. Den amerikanska tidskriften har rankat århundradets bästa reklamkampanjer. Absolut Vodka kom sjua efter varumärken som . Vin & Sprit bedriver vodkatillverkning i genom märket och är ett stort märke på den östeuropeiska marknaden. I får alkoholhaltiga drycker som starköl, vin och sprit inte säljas i livsmedelsbutiker. Systembolaget har på vissa orter lördagsöppet under försök. säljs alkohol tillverkad av det statliga bolaget , dygnet runt, i livsmedelsbutiker utomlands. Ovanstående kan enkelt benämnas som att tala med kluven tunga. Det som är förbjudet i tillåts svenska statliga bolag att göra utomlands. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att samma regler ska gälla för försäljning av Vin & Sprit-producerade varor på hemmamarknaden som utomlands? Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att Vin & Sprit ska annonsera i efter samma principer som utomlands?
ip · GO10317 · 2001-03-13 00:00:00 — Interpellation 2000/01:317 av () till statsrådet om byggande av bostäder i Finansminister och biträdande finansminister , ansvarig för bostadsfrågor i regeringen, har i ofta hävdat att det byggs för lite i , särskilt i moderatledda kommuner. Vid frågestund upprepade påståendet under en debatt med undertecknad. Förvisso ska man vara rädd om ord, men i ovan nämnda fall, finns knappast annat alternativ till och påstående än att det är osant. En debattmetod jag anser ovärdig svenska ministrar. Sanningen är att "moderata kommuner" runt bygger mest och de som bygger minst är sådana med socialdemokratiskt styre. Bör det inte vara någon rim och reson även när ministrar försöker försvara en havererad bostadspolitik? Byggs det för lite, vilket det förvisso gör i förhållande till efterfrågan, beror det nämligen i stort på beslut fattade av den socialdemokratiska regeringen. och agerande påminner, utan jämförelse i sak och konsekvens, om metoder som tillämpades i dess bättre fallna diktaturer @ "Upprepa en lögn tillräckligt ofta, uppfattas den som en sanning." På vilket underlag baserar statsrådet påståendet om byggnation av bostäder i med omgivning?
ip · GO10318 · 2001-03-13 00:00:00 — Interpellation 2000/01:318 av () till statsrådet om bostadsbristen i "Bostadsmarknadens roll är framför allt att göra det möjligt för arbetstagarna att bosätta sig nära framtidens arbetsplatser." Så lyder ett utdrag ur rapporten och bostadspolitisk handlingsplan för , som bl.a. och tagit fram. torde att få ett betydande inflytande för utvecklingen av i positiv riktning. De samlade möjligheterna i regionen har gett fler invånare. Tyvärr finns dock tecken på en begynnande bostadsbrist. Speciellt svårt är att uppfylla kundernas efterfrågan på hyreslägenheter. Bristen på bostäder riskerar att hämma denna påbörjade positiva utveckling. I bl.a. , , och börjar problemen bli akuta. Efterfrågan på bostäder är större än tillgången. Hyressättningssystemet hämmar nyproduktion då det inte finns möjlighet att via hyror täcka kostnaderna. Skatteandelen på byggande är mycket hög och bidrar starkt till de höga kostnaderna för nyproduktion. Att regeringens uppdrag till att: "bedöma behovet av bostadsbyggande och vilka förutsättningar som behöver skapas för en ökad samordning av bostadsförsörjningen i " skulle bidra till ökat bostadsbyggande verkar helt verklighetsfrämmande. Inte heller tvingande regler för kommunerna att upprätta bostadsförsörjningsplaner och bostadsförmedlingar löser bostadsbristen! Regeringen har aviserat att i vårpropositionen lägga förslag om stimulansbidrag för att få i gång byggandet av hyresrätter. Har man ackumulerade skatter på i produktionsledet borde regeringen börja med att se över skattetrycket innan man ånyo delar ut subventioner och sätter i gång att omfördela skattepengar i form av investeringsbidrag. Systemet ökar också byråkrati och administrativa kostnader. Oavsett om det kallas stimulansbidrag eller investeringsbidrag innebär subventioner många problem. 1.Någon ska betala för bidragen @ skattebetalarna. 2.Införande av investeringsbidrag är en kortsiktig åtgärd och löser inte problemet i sig. Så fort investeringsbidraget tar slut avstannar nyproduktionen igen. Att sätta in ett investeringsbidrag resulterar i att orsaken till att det inte byggs, roten till det onda aldrig åtgärdas. 3.Investeringsbidrag tenderar att driva upp kostnaderna i produktionsleden och inte komma de boende till godo. Visst kan det bli några fler bostäder men så fort bidraget tas bort hamnar de bostadssökande med svartepetter dvs. ännu högre kostnader. Med hänvisning till ovanstående och vad säger i ett pressmeddelande : "Marknaden kan och vill inte bygga billiga hyreslägenheter" vill jag fråga följande: 1.Vad avser statsrådet att göra för att förhindra de för konkurrens och prisnivå skadliga verkningarna av ett investeringsbidrag? 2.Avser statsrådet vidta åtgärder så att marknaden ges långsiktiga regler och förutsättningar utan att ensidigt gynna den s.k. allmännyttan? 3.Vilka övriga åtgärder avser statsrådet vidta för att minska bostadsbristen specifikt i och därmed öka förutsättningarna för en fortsatt tillväxt?
ip · GO10319 · 2001-03-13 00:00:00 — Interpellation 2000/01:319 av () till statsrådet om filterprogram för Internet Internet ger oss människor många fördelar. Vi når information från hela världen, demokratin kan förbättras med hjälp av Internet och tekniken kan användas för att föra människor närmare varandra. Detta är något positivt som vi ska använda för att göra samhället lättare att leva i. är det ett stort problem att Internet används för att sprida sådant som barnpornografi och nazipropaganda. Det blir allt svårare för föräldrar att skydda sina barn ifrån det enorma utbudet av pornografi på Internet. I regeringens proposition 1999/2000:86 står det att "Av avgörande betydelse för den framtida tilliten till internet är att föräldrar, all personal inom förskola, skola och fritidsverksamhet och andra vuxna har möjlighet att skydda barn från olagligt och skadligt innehåll som t.ex. kan ta sig uttryck i våldsspel, pornografi och rasistisk propaganda." deltar i ett internationellt samarbete för att främja en säkrare användning av Internet. har avsatts för branschprojekt som syftar till bättre övervakning av innehållet på Internet, bl.a. genom telejourer, och utvecklandet och spridandet av filtreringsverktyg som ger föräldrar och all personal inom friskola, skola och fritidsverksamhet möjlighet att välja bort innehåll som anses olämpligt för barn. Inget har däremot gjorts från regerings sida för att motverka destruktiv information på Internet. I har republikanerna lagt ett lagförslag som går ut på att amerikanska medborgare inte ska kunna surfa till vissa webbplatser från skolor och bibliotek. Förslaget innebär att de skolor eller bibliotek som inför filterprogram får statliga bidrag för att köpa Internetabonnemang. Det är rimligt att förhindra att medborgarna kan komma åt våldsspel, pornografi och rasistisk propaganda via datorer på skolor och bibliotek som bekostas med skattemedel. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att hindra att människor surfar till webbplatser som innehåller material såsom våldsspel, pornografi och rasistisk propaganda, från datorer som bekostas med skattemedel?
ip · GO10320 · 2001-03-13 00:00:00 — Interpellation 2000/01:320 av () till finansminister om Regeringen har tillsatt en utredning (Fi 1999:03) som utifrån EU-direktiv (det sjätte mervärdesskattedirektivet) utreder hur ska utforma sin lagstiftning vad gäller mervärdesskatt. Utredningen behandlar bl.a. frågan om att momsbelägga ideella föreningar för näringsverksamhet som bedrivs. Exempel på näringsverksamheter som föreningar bedriver är uthyrning av lokaler, sälja olika konsult- och bokföringstjänster. Försäljningen sker oftast inom den egna organisationen. Dagens regler i har en generös syn på allmännyttiga ideella föreningar. Förutom den ideella verksamheten är även näringsverksamhet undantagen moms om den är av hävd eller har naturlig anknytning till föreningens ideella verksamhet. Detsamma gäller för näringsverksamhet om den ingår i samma förvärvskälla, dvs. man använder samma personal, lokaler, administration som för den allmännyttiga verksamheten. Man gör en bedömning enligt huvudsaklighetsprincipen och om den sistnämnda delen av näringsverksamheten inte överstiger 20@30%, så blir verksamheten befriad från moms och inkomstskatt. Därutöver kan nämnas att fastighetsägare inte kan momsbelägga hyreskostnader till ideella föreningar. lades ett utredningsförslag om att fastighetsägare skulle kunna debitera moms vid uthyrning till allmännyttiga ideella föreningar. Kostnaden för detta skulle bli avsevärda för den ideella verksamheten. Exempelvis skulle studieförbunden fått en merkostnad på 70@100 miljoner. Efter en stor debatt i massmedierna, där inte minst agerade med all kraft mot förslaget, så lämnade finansministern beskedet att det inte skulle bli moms på hyran. Därför kan det synas underligt att en utredning nu åter arbetar med frågan. Konsekvenserna om regeringen nu beslutar om att momsbelägga näringsverksamhet för ideella föreningar blir följande: mer kraft och resurser måste ägnas åt krånglig administration i stället för den egentliga verksamheten (dubbla redovisningssystem medför ökad administration och därmed ökade kostnader), de flesta ideella föreningar kommer att förlora ekonomiska resurser på en momsbeläggning, än värre @ en allt krångligare administration riskerar att ta kraften av engagemanget, blir de ideella föreningarna momspliktiga kan fastighetsägarna debitera moms vid uthyrning av lokaler. Vad avser ministern göra för att en förändrad momssituation inte ska drabba föreningslivet i ? Vad avser ministern göra för att den näringsverksamhet som ideella föreningar driver inte ska drabbas av momsbelagd hyra?
ip · GO10321 · 2001-03-13 00:00:00 — Interpellation 2000/01:321 av () till utbildningsminister om framtiden för humanistiska vetenskaper I diskussionen om olika utbildningar har ibland den åsikten framförts att man kan skilja mellan "nyttiga" och "onyttiga" kunskaper. Ofta har humanistiska utbildningar placerats i kategorin "onyttig". För en liberal kunskapssyn är sådana förenklade definitioner omöjliga. En utveckling av humanvetenskaperna är en nödvändig förutsättning för att ställningstaganden och beslut kring framtidsfrågor ska grunda sig på ett brett kunskapsunderlag. Problemställningar inom så skilda ämnen som ny teknologi, miljö eller internationell politik måste också innehålla etiska, historiska och allmänmänskliga aspekter. Det visar sig dessutom att humanistiskt utbildade människor har stora möjligheter till anställning, både på den offentliga och den privata arbetsmarknaden. Just nu upplever svensk humaniora två stora problem: 2.krisen inom forskarutbildningen, vilken har yttrat sig i en drastiskt minskad antagning av nya doktorander. I utredningen styrning (SOU 2000:82) konstaterar utredaren att ersättningen per student i grundutbildningen minskat med /95. har antalet lärartimmar sjunkit kraftigt, vilket också uppmärksammats av revisorers rapport. Särskilt drabbade är utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap, eftersom dessa utbildningar redan från början har låg ersättning. Utredaren föreslår att den lägsta ersättningsnivån för grundutbildning höjs medan övriga ersättningsnivåer sänks med 5,. Detta skulle innebära att humaniora och samhällsvetenskap fick en välkommen resursförstärkning, men det skulle också riskera att försämra kvaliteten inom andra utbildningsområden. föreslår i stället att ersättningsnivån skrivs upp för grundutbildningen inom alla utbildningsområden, bl.a. genom att anpassa utbyggnadstakten av högskolans platser till reella möjligheter att upprätthålla hög kvalitet. har dock regeringen inte kommit med några förslag om uppskrivning av "prislappen" per student. När det gäller forskarutbildningen konstaterar i sin statistik att andelen nybörjare inom humanistiskt-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde har minskat från /98 till /99. Flera rapporter visar också att exempelvis flera humanistiska institutioner i egen hemstad nu inte antar några nya doktorander över huvud taget (se exempelvis "Kärva tider för kulturvetenskaperna", en studie av studentkår, ). Huvudskälet är den reglering och likriktning av forskarutbildningen som företrädare genomförde. Inte minst inom humaniora utgör doktorsavhandlingarna en stor del av den samlade forskningen. "reform" har också inneburit att etablerade och väl fungerande seminarier @ miljöer för kritiskt samtal om vetenskapliga frågor @ håller på att slås sönder. På många håll finns därför en djup oro för den humanistiska forskningens framtid. Det är en oro som delar. Med tanke på de humanistiska utbildningarnas svåra situation vill jag fråga utbildningsministern om han tänker vidta några åtgärder för att garantera kvaliteten i humanistisk grundutbildning och forskning.
ip · GO10322 · 2001-03-13 00:00:00 — Interpellation 2000/01:322 av () till statsrådet om aidsmediciner till utvecklingsländerna Kampen för billigare mediciner hårdnar. Läkemedelsindustrin i västvärlden motsätter sig att företag i tredje världen som tillverkar billigare läkemedel säljer sina produkter till bl.a. aidsdrabbade länder i . 40 läkemedelsföretag inledde för någon vecka sedan en rättsprocess mot den sydafrikanska regeringen för att stoppa landets lag om billiga aidsmediciner. Mediciner som importeras från bl.a. och . Enligt tidningsuppgifter har WHO välkomnat att billigare mediciner ska göras tillgängliga för ett lågt pris för de som smittats av hiv/aids i . Problemen kan illustreras av att man beräknar att kostnaderna för en kombination av aidsmediciner som säljs av det indiska bolaget kostar . Samma kombination kostar över 100000 i , när de läkemedelsföretag som innehar patenträtten till medicinen säljer den. har erbjudit att sänka priserna för aidsläkemedel men flera uppgifter tyder på att det går mycket långsamt att omsätta dessa löften i praktiken. EU:s projekt för att motverka sjukdomarna hiv/aids, malaria och tuberkulos är mycket viktiga bidrag i kampen mot dessa farsoter men endast av de anslag som EU avsatt till hälsovård och utveckling har kommit till användning. Kommissionen gör nu försök att komma till rätta med detta missförhållande genom ett nytt projekt som bl.a. innebär att köpa mediciner från länder i tredje världen i kampen mot de dödliga sjukdomarna. Vilka ytterligare åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta att billigare bromsmediciner kan komma de sjuka i tredje världen till del?