ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10277 · 2001-02-21 00:00:00 — Interpellation 2000/01:277 av () till statsrådet om fokus på asylrätten har meddelat att deras ambition är att under det svenska ordförandeskapet lägga fram alla förslag som krävs för att harmonisera asyl- och migrationspolitiken. Anledningen till det är att harmoniseringen ska vara klar . Även den är intresserad av gemensamma regler, om drygt en månad () blir operativ medlem i . Antagligen kommer att behöva ändra sin lagstiftning när det gäller Transportörsansvaret (artikel 26.2) och kriminalisering av de som av humanitära skäl gömmer flyktingar. En förstärkning av transportörens ansvar kan leda till att vi kränker rätten att söka asyl för många människor som är i behov av skydd och som inte har kunnat få pass eller visum. Det blir personalen på flygbolagen som stoppar dem innan de hunnit söka asyl. Regeln innebär att transportbolaget betalar böter på ca per person som saknar identitetshandlingar. Jag oroar mig för vart den svenska asyl- och migrationspolitiken är på väg. I en rättsstat som grundar sig på humanism kan regeringen vara beredd att likställa brott som begås av humanitära skäl med de som begås för ekonomisk . Debatten och besluten i migrations- och asylfrågor inom EU har kretsat kring kontrollmetoder och olika sätt att utestänga skyddssökanden från att komma in i EU. Fokus borde i stället ligga på rätten att söka asyl. Hur kommer ministern att förhålla sig till de kommande förslagen från kommissionen?
ip · GO10278 · 2001-02-22 00:00:00 — Interpellation 2000/01:278 av () till statsrådet om glesbygdsskolornas framtidsmöjligheter Många kommuner runtom i landet har, som bekant, dålig ekonomi. Detta innebär alltför ofta att skolan inte får de resurser som den är i behov av för att kunna erbjuda eleverna den undervisning och trygghet som varje elev har rätt till. Följden blir alltför ofta att glesbygdsskolor läggs ned för att kommunen ska kunna överföra resurser till färre skolenheter. Elever i glesbygd får då långa och tröttsamma resor till tätortsskolor. accepterar inte att skolor läggs ned i glesbygd. Även om jag kan ha förståelse för att kommunpolitiker i ett trängt ekonomiskt läge har svårt att hitta lösningar för att få ekonomin att gå ihop vill jag ändå påstå att nedläggning av skolor ofta är en kortsiktig lösning. Nedläggning av glesbygdsskolor innebär att bygderna dör ut, eftersom inga barnfamiljer vill bosätta sig där det inte finns skola för deras barn. Det innebär också att all annan service upphör. vill se livskraft i hela landet och den kan bevaras och växa, om t.ex. föräldrar, elever och personal får vara med och ta ansvar för ortens skola. När skolan kommunaliserades var avsikten att decentraliseringen skulle fortsätta ut till varje skolenhet. med ett målstyrt system finns goda förutsättningar för en framgångsrik styrning av varje skolenhet. Ändå fungerar det inte som tänkt. vill ge större utrymme för den skaparförmåga och initiativkraft som finns hos lärare, elever och föräldrar. Vi litar på att kraften till förändring finns i skolan själv och att de som är verksamma i glesbygdsskolor, som riskerar att läggas ned, kan hitta nya vägar för att förmedla en god undervisning. Dagens moderna teknik gör det möjligt att bedriva undervisning via exempelvis e-learning. Elever kan då ta del av kunskapsförmedling genom att sitta hemma vid datorn och studera. För att inte tappa de sociala kontakterna bör givetvis eleverna samlas i skolan . Eleverna kan också behöva träffa lärare för att få pedagogisk och metodikhjälp. Med fantasi kan man skapa många alternativ till nya undervisningsformer som gynnar eleverna, som man sparar pengar till kommunen. Jag är väl medveten om att skolorna är kommunernas egna angelägenhet men trots detta vill jag fråga skolministern om hon är beredd att lyfta frågan om glesbygdsskolor och göra någonting för att rädda kvar dessa skolor. Mina frågor till skolministern är: Hur avser skolministern verka för att öka skolornas möjligheter att lokalt anpassa arbetet för att verka efter de egna förutsättningarna? Är skolministern beredd att stödja nya moderna inlärningsmetoder för att rädda skolor i glesbygd? Är skolministern beredd att lyfta frågan om glesbygdsskolor och göra någonting för att rädda kvar dessa skolor?
ip · GO10279 · 2001-02-22 00:00:00 — Interpellation 2000/01:279 av () till justitieminister om vårdnadsfrågan vid föräldramord har återigen diskussioner om vårdnadsfrågor aktualiserats. En pappa har dömts till livstids fängelse för mord på sin f.d. fru men ändå fått behålla vårdnaden om deras gemensamma barn. Tidningar som GT, DN och , har i långa reportageserier belyst situationen. Det tragiska som inträffat är tyvärr inte en enstaka händelse. Enligt uppgifter blir minst tio barn, i åldern , moderlösa på grund av våld från fadern. Hur vårdnadsfrågan i dessa fall löses är helt upp till sociala myndigheters bedömningar, då gällande lagstiftning inte ger tillräckligt klara anvisningar för hur dessa situationer ska hanteras. Regeringen har, enligt skrivelsen 1999/2000:137, "uppfattningen att det är viktigt att även familjepolitiken genomsyras av ett tydligt och uttalat barnperspektiv." Ska barnets bästa vara ledstjärnan måste lagstiftningen ge uttryck för detta. Så är inte fallet utan vuxenperspektivet dominerar. Barnet är i dessa fall i högsta grad ett offer för brottet som begåtts. De blir i ett slag av med hela det liv de känner till. Då är det deras behov som ska stå i centrum, inte förövarens. Vårdnadsfrågor vid familjevåld har varit uppe för debatt i . Frågan som då diskuterades var om man automatiskt ska mista vårdnaden om man mördat sin medförälder. Jag anser att man måste bedöma varje vårdnadsfråga individuellt och ställer mig inte bakom detta krav. Däremot anser jag att en obligatorisk prövning av vårdnadsfrågan är nödvändig. Det är otillständigt att det är upp till sociala myndigheters bedömning om vårdnadsfrågan ska prövas. Med bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: 1.Avser statsrådet att lägga fram förslag att förändra som innebär att vårdnadsfrågan automatiskt tas upp till prövning i fall av grovt familjevåld? 2.Avser statsrådet föreslå förändringar i som framhåller att barnen i en familjevåldssituation också är brottsoffer?
ip · GO10280 · 2001-02-22 00:00:00 — Interpellation 2000/01:280 av () till justitieminister om sekretessen i brottmål skulle den misstänkte och målsäganden betraktas som parter i förundersökningar i brottmål. Med den nya sekretesslagen följde ett nytt synsätt. Vi hade inte längre några parter, i vart fall inte under pågående förundersökning. Den rätt till insyn som fanns reglerades bara i (RB). Detta förhållande uppmärksammades inte förrän JO (JO1995/96 s. 51) och därefter (SOU 1998:46) slog fast att det inte kan finnas några parter i en förundersökning. För den misstänkte innebär det att hans rätt till insyn i pågående brottmål styrs av RB. Om åtal väcks har han rätt att ta del av allt som förevarit under förundersökningen. Det är oklart om detta innebär från spaningstiden och framåt eller fr.o.m. att förundersökning inleds. Oavsett vilket medför den oinskränkta rätten att den misstänkte kommer att få del av t.ex. skyddade adresser, registeruppgifter från alla slagningar (t.ex. i vapenregistret), försvarsuppgifter, koder, skiffer, vad som har sagts vid telefonavlyssning som inte rör målet, namnet på säpo- och säkpoliser, samt namnet på vittnen och målsägande och vad dessa har sagt. Om uppgifterna skulle användas som processmaterial är det en självklarhet att skyddsintresset får vika men det jag nu beskriver är rätten att få del av uppgifter som inte har någon betydelse för den kommande rättegången. Om utredningen läggs ned i någon form anses den misstänkte vara part och har rätt att få del av uppgifter i den mån inte 14 kap. 5§ SekrL lägger hinder i vägen, dvs. om det av hänsyn till allmänt eller enskilt intresse är av synnerlig vikt att sekretessbelagd uppgift i materialet inte röjs. I nedlagda mål kan med andra alla de nu uppräknade uppgifterna hållas hemliga för den misstänkte, eftersom det självklart är av synnerlig vikt att de inte röjs för honom. Man behöver inte ha mycket fantasi för att se vilka skadeverkningar "öppenheten" i RB kan medföra. Det har redan inträffat minst ett fall då det nya synsättet har fått mycket allvarliga konsekvenser och fler olycksfall kan förutses. Ju fler myndigheter som inte vågar hålla kvar vid det gamla synsättet (där slutdelgivningen också stoppas av 14 kap. 5§ SekrL) desto större risk för alla som har vänt sig till polisen eller bara råkar komma med vid en slagning. Målsäganden å andra sidan står vid ett järngaller under hela förundersökningen och även . Målsäganden har egentligen inte bättre rätt än envar och det är inte mycket. Målsäganden kan under förundersökningen och i avskrivna mål egentligen bara få veta det han redan visste, dvs. sådant som han själv har bidragit med. Att målsäganden dessutom löper risk att få allt om sig torgfört, hur skyddsvärt det än må vara, gör inte saken bättre. Mot denna bakgrund vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet ämnar vidta för att eliminera ovan beskrivna svårigheter och risker.
ip · GO10281 · 2001-02-22 00:00:00 — Interpellation 2000/01:281 av () till finansminister om skatteregler för fåmansbolag De nu gällande reglerna (3:12-reglerna) för beskattning av fåmansföretag medför en avsevärt högre beskattning av ägare till dessa än av ägare till andra bolag. En stor del av fåmansföretagets vinster måste enligt nu gällande regler tas upp som beskattning av tjänst och beläggs därmed med såväl inkomstskatter som egenavgifter. Då inte bara vinst i den löpande verksamheten utan också realisationsvinster delvis betraktas som inkomst av tjänst kan reglerna få absurda effekter. I massmedierna har en del fall uppmärksammats där ägare av små bolag sålt dessa mot betalning av aktier i det köpande bolaget. Dessa fick enligt köpeavtalen realiseras först och det har i många fall inneburit att kursen fallit rejält. Denna kursförlust är normalt möjlig att kvitta mot andra inkomster. Så är inte fallet för dem som omfattas av fåmansbolagsreglerna. Den del av realisationsvinsten som beskattas som inkomst av tjänst är inte bara högre beskattad utan även omöjlig att kvitta. För dem som drabbats betyder det att inkomstskatten beräknas på ett fiktivt belopp. I praktiken innebär detta att skatten avsevärt kommer att överstiga den faktiskt erhållna betalningen. För många unga entreprenörer kan personlig konkurs bli resultatet. Detta är uppenbarligen orimligt. Vad avser finansministern göra för att de som drabbats av regelverket ska slippa betala skatt på pengar de aldrig erhållit?
ip · GO10283 · 2001-02-23 00:00:00 — Interpellation 2000/01:283 av () till statsrådet om arbetsmarknaden kring norsk-svenska gränsen I är möjligheten till en effektiv arbetsmarknad över gränsen mot viktig. Det har stor betydelse för såväl näringsliv som sysselsättning. har man i både och strävat efter att underlätta för medborgare att arbeta i det andra landet. Trots det finns fortfarande informationsproblem och mycket som upplevs som onödigt krångel. Det är bl.a. frågor inom skatte-, tull-, och socialförsäkringsområdet som vållar problem. Förutom långa handläggningstider blir också behandlingen och bedömningen av ärenden olika från gång till gång. Det finns en lång rad exempel på hur människor slussats runt till olika myndigheter. Detta skapar irritation och försvårar för den enskilde arbetstagaren. Det finns också exempel på hur människor hamnat i svårigheter på grund av ett otydligt regelverk och de tolkningssvårigheter som följer på detta. Det är angeläget med konkreta åtgärder för att underlätta gränssamarbetet. Det kan t.ex. gälla möjligheterna att effektivisera tillhandahållandet av skattekort och personnummer, möjligheten att förbättra skyddet vid sjukdom och föräldraledighet. Dessutom måste regelverket vid användande av bil i det andra landet ses över, vidare hur information kring arbetsmarknaden kan förbättras. Frågan kompliceras ytterligare av att gränshindren rör ett flertal olika politikområden. Det är svårt att peka ut en ansvarig när frågorna rör flera departement. En väl fungerande arbetsmarknad mellan och är en viktig regionalpolitisk fråga då det i första hand handlar om områden i där regionalpolitiska insatser länge bedömts som nödvändiga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet : 1.Är regeringen beredd att vidta några åtgärder för att underlätta gränssamarbetet på arbetsmarknadsområdet mellan och i enlighet med vad som beskrivits ovan? 2.Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att tydliggöra ansvaret kring gränsproblematiken då dessa frågor griper in i flera olika politikområden?
ip · GO10285 · 2001-02-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:285 av () till justitieminister om kvinnomord och vårdnadsrätt Det finns en grupp kvinnor i vårt land som lever i ständig skräck för sina ex-makars våld mot dem. Många av dessa kvinnor får med samhällets hjälp en skyddad identitet och flyttar till annan ort för att kunna få skydd för sitt och sina barns liv. reglerar umgänget med och vårdnaden av barn. talar även om barnens rätt till båda föräldrarna, vilket är en självklarhet i de allra flesta fall. Om föräldraparet är gifta är båda föräldrarna vårdnadshavare. Så är även fallet om två sammanboende är överens om gemensam vårdnad. När kvinnor som utsätts för våld och övergrepp flyr sin före detta make uppstår ofta en vårdnadstvist eftersom kvinnan är mycket rädd för alla kontakter med sin före detta make och det innebär stora påfrestningar att behöva möta honom regelbundet när barnen ska lämnas eller hämtas. Hon kanske inte ens vill att barnen ska träffa mannen på grund av hans våldsbeteende. Då uppkommer en segdragen vårdnadstvist. Om mannen mördar kvinnan är han enda kvarvarande vårdnadshavare och har således den juridiska rättigheten att bestämma över barnet. Ca 20 kvinnor mördas av sina män eller ex-makar i . Kvar blir moderlösa barn som också i får sin mördare till far som enda vårdnadshavare. Justitieministern har, i sitt svar på min fråga 2000/01:67 om kvinnomord, skrivit att man inte med automatik bör frånta den mördande vårdnadshavaren sin vårdnadsrätt. Vidare skriver ministern att frågan huruvida vårdnaden ska överflyttas eller inte måste avgöras utifrån omständigheterna i varje enskilt fall. Problemet är att vi sett hur pappan, som enda vårdnadshavare, hindrat barnet från att träffa och söka trygghet hos den mördade mammans släktingar. I verkligheten tillämpas inte dagens lagstiftning med barnets bästa som utgångspunkt. Praxis överensstämmer inte med lagstiftarens intentioner. Jag vill därför fråga justitieministern vad denne ämnar göra för att skärpa reglerna så att de sociala myndigheterna mera aktivt driver talan om överflyttning av vårdnad vid allmän domstol då en vårdnadshavare, t.ex. genom ett mycket allvarligt brott mot den andre vårdnadshavarens person, missbrukat sin rätt till vårdnad.
ip · GO10286 · 2001-02-28 00:00:00 — Interpellation 2000/01:286 av () till justitieminister om ursprungsmärkning för livsmedel har frågan om bra mat diskuterats i olika sammanhang. Efter den senaste tidens händelser med utbrott av salmonella, mul- och klövsjuka liksom BSE går debattens vågor höga. Konsumenter undrar vad för varor de köper och studerar livsmedelsmärkningen noga. Föräldrar leder uppror för att kommuner ska handla in närproducerade produkter med miljövänlig profil och många unga matvägrar eller ändrar ätvanor i leda över situationen. Centerkvinnorna och har i många är hävdat att det borde införas en ursprungsmärkning för livsmedel, som visar var varan producerats eller djuret fötts upp, och därefter hela ledet via transporter och tillverkning av den slutprodukt som konsumenten ser i affären. finns inga regler som visar var t.ex. uppfödningen av ett djur skett. Spårbarheten av en vara blir därför inte fullständig genom hela kedjan. Den s.k. ursprungsmärkningen handlar bara om var själva tillverkningen skett, inte varifrån råvaran hämtats. Detta är att lura konsumenter som vill handla medvetet och miljövänligt. Stat, landsting och kommuner står för en stor del av upphandlingen av livsmedel. För att upphandlingen ska ske rättvist och öppet liksom för att spara offentliga medel styrs upphandlingen numera av strikta regler. Detta är viktigt med hänsyn också till den fria konkurrensen och marknadens funktionssätt. Men upphandling kan också styra bort från en utveckling som är nödvändig med hänsyn till andra samhällsintressen som t.ex miljöfrågor och tillväxt i hela landet. Dagens upphandlingsregler gör det svårt att handla miljövänliga produkter, att kräva korta transporter eller vissa uppfödningsmetoder. Detta förstärks av att sanktionerna är så stränga att ytterligt få offentligt anställda upphandlingsansvariga vågar ta risken att prova reglernas räckvidd. Resultatet blir att stränga regler dessutom tolkas medvetet inskränkande. Reglerna för upphandling är nu dessutom föremål för översyn och en proposition ska snart komma inom detta område. Mina frågor till justitieministern blir därför: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att öka människors möjlighet att handla bra mat genom förändringar av ursprungsmärkningen? Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att förbättra möjligheterna att ta miljöhänsyn vid upphandling?
ip · GO10289 · 2001-02-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:289 av () till finansminister om beskattningen av personaloptioner Konkurrensen om hög kompetens blir allt hårdare och minskar trösklarna att flytta mellan olika länder. Rörligheten på den mest attraktiva arbetskraften kommer att öka och det gäller för svenska företag att kunna konkurrera med liknande medel som finns i viktiga konkurrentländer. I är optioner ett vanligt sätt att belöna medarbetare och göra dem delaktiga i resultatutvecklingen av företaget. Beskattningen av optioner i speglar synen att optioner är ett belöningsinstrument som innehåller ett riskmoment för dess innehavare. De omgärdas där av regler som bl.a. innebär en avsevärt lägre beskattning än vad som är fallet i . Problemet med beskattningen av personaloptioner i jämfört med andra länder beror bl.a. på att vi har så hög skatt på arbete. Statsskatt och höga socialavgifter utan motsvarande förmåner utgår redan vid internationellt sett låga lönenivåer. Om optioner belastas med denna beskattning förlorar de i många fall en stor del av sitt attraktionsvärde för den anställde. Dessutom tillkommer den osäkerhet för företaget som är följden av att socialavgifterna ska betalas när den anställde löser in optionen. Den senaste tidens utveckling på aktiemarknaden har tydligt visat hur riskfyllt det kan vara att erhålla optioner som en del av ersättning för sin insats av kunnande och kompetens. Slutsatsen är att beskattningen mer borde motsvara den på riskkapital, dvs. Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att skapa en mer konkurrenskraftig beskattning av personaloptioner?
ip · GO10294 · 2001-03-02 00:00:00 — Interpellation 2000/01:294 av () till statsrådet om världens barn FN har utlyst ett Årtionde för en freds- och ickevåldskultur för världens barn 2001@2010. FN:s förklaring om och åtgärdsprogram för årtiondet innehåller ett stort antal förslag till initiativ och insatser som bör komma till stånd på lokal, nationell, regional och internationell nivå. Vid underströk man ytterligare regeringarnas roll (200 nationella kommittéer har tillsatts) och framhöll vikten av att hela det civila samhället @ organisationer, kyrkor, utbildningsväsende, yrkesgrupper, näringsliv, medier @ vidgar sina ansvarsområden och aktivt deltar i den världsomfattande mobiliseringen. har presenterat ett svenskt handlingsprogram @ "Att förebygga väpnade konflikter (Ds 1999:24)" @ i vilket det första målet är att "främja en kultur för förebyggande", som syftar till att stärka viljan och beredskapen att agera för att förhindra utbrott av våldsamma konflikter och tydliggöra möjligheterna att agera . Även Sida har ett program för fred, demokrati och mänskliga rättigheter med syfte att "främja en kultur av ickevåld" och fredlig lösning av konflikter. säkerhetspolitik och utvecklingsarbete för "en kultur för förebyggande" blir trovärdiga, då de motsvaras av liknande ansvarstagande och verksamhet i det egna landet. En freds- och ickevåldskultur innehåller värderingar och förhållningssätt "som grundas på frihet, rättvisa, demokrati, alla mänskliga rättigheter, tolerans, solidaritet", en kultur där man "avvisar våld och lyckas att förebygga konflikter genom att bearbeta dess orsaker och lösa problem genom dialog och förhandling". En freds- och ickevåldskultur bygger på tydliga värden som människolivets okränkbarhet och alla människors lika värde vilket leder till ett motstånd mot allt våld. Omfattningen av både fysiskt och psykiskt våld ökar i , inte minst bland unga. Jag vill fråga demokratiministern vilka av FN:s förslag som antagit och vilka initiativ som kommer att tas för att på nationell nivå sprida en ickevåldskultur till barn.
ip · GO10295 · 2001-03-02 00:00:00 — Interpellation 2000/01:295 av () till finansminister om taket för jackpot i V75 Svensk travsport är i världstopp tack vare seriösa uppfödare, tålmodiga hästägare (av hästarna springer in årskostnaden, exklusive ränta och kapital) och skickliga tränare med kompetent personal. 70000 travhästar, och övriga hästar sammanlagt 230000, är dessutom en god inkomstkälla för svenska bönder och en förutsättning för en levande landsbyggd. Det bör dock betonas att framgångsrik travsport kräver högt totalisatorspel, vars villkor kan förbättras och statens inkomster ändå öka. V75, ett spel på travhästar, är den enskilt största spelformen i . Omsättningen låg på nästan . Undersökningar hävdar att varannan/var tredje myndig person i spelar på travhästar och ser det som ett nöje och en underhållning. Att spela på V75 har således en stor folklig förankring. Spel på travhästar innebär dessutom en god och frivillig inkomstkälla för staten. I syfte att öka intresset för travsportens flaggskepp V75 och därmed omsättningen på spelet behövs ändring av taket för jackpot . Det är ett krav som den överväldigande majoriteten av alla V75-spelare står bakom! önskemål om höjning av jackpottaket har nekats med motivet, det ökar spelberoendet. Mot bakgrund av t.ex. Svenska Spels, med dragning i ICA- och Konsumbutiker och hos andra spelombud , vardagar kl. 08@22 där högsta vinsten är 2 miljoner (utbetalning ), bör den motiveringen nu vara omotiverad! Vilka åtgärder är finansministern beredd vidta i syfte att få till stånd en ändring av taket för jackpot på V75 ?
ip · GO10296 · 2001-03-05 00:00:00 — Interpellation 2000/01:296 av () till utbildningsminister om högskolornas tomma platser Regeringen har satt målet att hälften av eleverna från varje årskull ska börja på högskolan . Av detta skäl har en kraftig utbyggnad av högskolan gjorts. Den största expansionen har gjorts inom naturvetenskap och teknik med en 30-procentig ökning av platser . Denna satsning ska nu ersättas av satsning på humaniora, samhällsvetenskap och vård. Aktuell statistik visar nu att en majoritet av landets universitet och högskolor inte klarar att fylla sina utbildningsplatser. Dels har söktrycket minskat, dels hoppar många studenter av sin utbildning innan de nått examen. Vad avser ministern vidta för åtgärder för att ovan nämnda omstrukturering från naturvetenskap och teknik till humaniora inte ska drabbas av problem? Avser ministern vidta åtgärder vad avser styrningen av platstilldelning med hänsynstagande till utfall av rekrytering? Vad avser ministern vidta för åtgärder för att underlätta en ökad rekrytering av studenter framöver? Vad avser ministern vidta för åtgärder för att studenter ska fullfölja påbörjad utbildning?