ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GO10412 · 2001-04-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:412 av () till justitieminister om prostitutionspolisens arbete i Det är nu lagen om könsköp kom. Polisen i har i sitt utomordentliga arbete varit mycket framgångsrik och enligt utvärdering för haft mer än en polisiär åtgärd per arbetstillfälle i prostitutionsarbetet. Framgången i stort beror på att polisen varit på plats där könsköpare och gatuprostituerade är och i nära kontakt med allmänheten tagit emot tips och medverkat i informationsinsatser samt förberett polisen för åtgärder mot inomhusprostitutionen. I diskussioner har framkommit att de öronmärkta medel som regeringen och beslutat om nu också bör användas i det förebyggande arbetet mot trafficking. S-kvinnor har som en fortsatt utveckling efter könsköpslagen arbetat mycket både i , i och i FN mot trafficking av kvinnor. Men vi tror inte att det ena kan utesluta det andra eller att arbetet kan bedrivas på samma sätt i ett långsiktigt perspektiv. Prostitutionen i med en inriktning i första hand mot gatuprostitutionen bör fortsatta på det framgångsrika sätt som medan utvidgningen både inom Internet och mot trafficking bör komplettera nuvarande arbete samt fortsättningsvis också bedrivas mer i samarbetet i och EU. Min fråga till justitieministern är om ministern avser att verka för att arbete får fortsätta som .
ip · GO10413 · 2001-04-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:413 av () till statsrådet om folkbildningen 2000 finns följande text: "I de två senaste folkbildningspropositionerna (prop 1990/91:82 och 1997/98:115) har regeringen utgått från att även kommuner och landsting har ett ansvar för finansieringen av folkbildningen. Regeringen har erfarit att vissa kommuner har dragit ner betydligt på anslagen till folkbildningen. Folkbildningen är ett nationellt ansvar för såväl staten som kommuner och landsting. En fungerande folkbildning är en förutsättning för att medborgare oavsett bostadsort får en höjd bildningsnivå och därigenom skapar förutsättningar för utveckling och framsteg i hela landet. Uteblivna eller kraftigt sänkta bidrag minskar i hög grad möjligheterna att fullgöra sina uppgifter. Regeringen har mot bakgrund av detta givit rådet i uppdrag att redovisa samt kommentera utvecklingstendenserna för kommunernas och landstingens bidrag till studieförbund och folkhögskolor." redovisade sitt uppdrag . Av rapporten framgår att kommunerna minskat sina bidrag . I relation till statsbidragen har kommunernas bidragsandel sjunkit från till . Landstingens bidrag har också minskat, men i mindre omfattning. Minskningarna är väldigt olika mellan olika kommuner. Meningen med skrivningen i budgetpropositionen var ju att få underlag för åtgärder. Jag vill fråga statsrådet: Kommer ministern att vidta några åtgärder med anledning av redovisning?
ip · GO10414 · 2001-04-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:414 av () till statsrådet om idrotten i skolan Idrottsämnet har då den nuvarande skolplanen kom kraftigt fått stryka på foten. Grundskolorna minskade omfattningen av idrottsundervisning med 10@25% och gymnasieskolorna minskade idrottsundervisningen med 30@40%. Även om ämnet ökat sin tid, , så ligger lägst i vad gäller timmar idrott i skolan. har larmrapporter om överviktiga och otränade ungdomar kommit. Det visar sig att denna fråga i hög grad är en klassfråga. Gymnasieelever på teoretiska program har i genomsnitt bättre kondition, medan gymnasieelever på praktiska program generellt har sämre kondition. Övervikt är vanligare hos unga män med lågutbildade föräldrar. Var fjärde svensk lider av fetma. Flera projekt och studier visar att lärandet stimuleras om barnen har idrott ofta. En oväntad bieffekt är att det blir lugnare i klassrum och på skolgårdar. Eleverna kan arbeta mer koncentrerat om de får tillfälle att röra på sig. Därför ligger det nära till hands att föreslå en ändrad tyngdpunkt på idrottsämnet, eftersom en omflyttning av tid för de teoretiska ämnena till idrott kompenseras av kvaliteten . Likaså ligger det nära till hands att uppmana till rörlighet även i de teoretiska ämnena. Vad avser skolministern göra för att öka den fysiska aktiviten bland elever i och gymnasieskolan? Vad avser skolministern göra för att stärka idrottsämnets ställning? Vad avser skolministern göra för att lyfta dessa frågor i lärarutbildning och lärarfortbildning?
ip · GO10415 · 2001-04-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:415 av () till statsrådet om mobbning Eleven K började på Munkhätteskolan i , eftersom hon var mobbad på sin tidigare skola. möts hon av glåpord och hot om våld även på sin nya skola. Värst är det på idrottslektionerna. En av skolans åtgärder är att "befria" K från idrottsundervisningen. K är ledsen över att inte få något betyg i idrott. får hon inte undervisning i något ämne. Tyvärr är fallet K bara ett bland många andra. har genomfört en undersökning som visar att de flesta mobbningsoffer är dubbelt drabbade. Vi har undersökt de 42 enskilda fall som rör kränkande behandling och som har lagts in i tillsynsdatabas. I av fallen har den mobbade eleven inte fått den undervisning som han eller hon har rätt till. Den mobbade vågar inte gå till skolan av rädsla för sina förföljare. De flesta kommuner har då erbjudit undervisning i hemmet men i alldeles för få timmar. Dessutom har av mobbningsoffren inte fått det stöd de har rätt till. Enligt denna undersökning får alltså många av mobbningens offer inte den undervisning och det stöd de har rätt till. Ofta har detta pågått . Jag inser att det är svårt för en skola att erbjuda fullgod undervisning till elever som är hemma för att de är rädda. Det vore naturligtvis orimligt att försöka tvinga dem till skolan. Lösningen måste vara att skapa en skolmiljö, som är så trygg att den mobbade vågar återvända. Mycket talar för att skolans regler och praxis för agerande i mobbningssituationer måste ses över och göras om. Det borde t.ex. vara möjligt, också på , att stänga av eller flytta en elev som utsätter andra för trakasserier. ska självklart även en elev som mobbar få stöd för att komma ur sitt destruktiva beteende. Mot bakgrund av det ovan beskrivna vill jag fråga vad statsrådet avser att göra för att garantera att mobbade elever får den undervisning de har rätt till.
ip · GO10416 · 2001-04-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:416 av () till utbildningsminister om forskning om kvinnors ohälsa Vi har en oroväckande ökning av sjukskrivningarna. Det är medelålders kvinnor som svarar för den största ökningen. Problem med nacke och rygg är några av orsakerna. Men det som ökar mest är stressjukdomarna och då främst bland kvinnor anställda i kommuner och landsting. Jag är väl medveten om att regeringen tar ökningen av sjukskrivningar på stort allvar. Förre landshövdingen har fått i uppdrag att göra en brett upplagd utredning. Han ska se över effektiviteten och träffsäkerheten i sjukförsäkring, rehabilitering, förtidspension och arbetsskadeförsäkring samt i administrationen av dessa system. Han ska också föreslå hur förebyggande åtgärder, försäkringssystem, rehabiliterande insatser m.m. kan bli mer effektiva redskap för att minska sjukfrånvaron i arbetslivet. Arbetet ska bedrivas med hänsyn tagen till både kvinnors och mäns förutsättningar och behov. ska rapportera till en statsrådsgrupp där , , och ingår. ska utredaren redovisa åtgärder på . Allt detta är gott och väl. Men jag anser att det också behövs forskning för att klarlägga orsakerna till medelålders kvinnors problem. Jag vill fråga utbildningsministern vilka initiativ han tänker ta för att klarlägga orsakerna till framför allt medelålders kvinnors ohälsa.
ip · GO10417 · 2001-04-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:417 av () till statsrådet om garantiersättningen ekonomiska vårproposition aviserar regeringen att garantibeloppet ska höjas till , och som motsvarar förälderns sjukpenninggrundande inkomst. Eftersom föräldraförsäkringen efter kommer att utsträckas till sammanlagt kommer föräldrar som vill stanna hemma längre än med den höjda garantiersättningen vara hänvisade till . Regeringens höjning av garantiersättningen under 390 av är inkonsekvent eftersom det innebär att föräldraersättningen får två lägsta nivåer. I konsekvensens namn vore det bättre att införa en enhetlig lägsta ersättningsnivå. Mot bakgrund av vad som anförs ovan vill jag fråga statsrådet varför regeringen inte utsträckt höjningen av garantiersättningen till att omfatta samtliga i föräldraförsäkringen.
ip · GO10418 · 2001-04-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:418 av () till miljöminister om biotopskydd Vid efterkontroll av den landsomfattande inventeringen av nyckelbiotoper har framkommit att många områden inte har upptäckts och registrerats. Enligt myndighetens bedömning är arealen nyckelbiotoper i skogarna därför fem gånger så stor som man tidigare beräknat. Syftet med biotopskyddet var från början att vissa värdekärnor i skogslandskapet skulle skyddas. Om bedömning visar sig riktig kommer mer än 100000 fastigheter ha något område som kan klassas som nyckelbiotop. Ska dessutom nyckelbiotop vara liktydigt med att området inte får röras kan var tionde slutavverkning komma att stoppas. Detta kommer att få påverkan på svensk ekonomi, men framför allt för den enskilde skogsbondens överlevnad. Det finns även andra tveksamheter i hanteringen av nyckelbiotoper. Exempelvis får skogsägaren i många fall ingen underrättelse om förekomsten av nyckelbiotoper på den egna marken förrän det blir aktuellt med en avverkning. På andra håll kan det vara så att ingen ersättning utbetalas därför att myndigheten litar till att marknadskrafterna skyddar nyckelbiotopen. naturvårdsaktivister avskräcker presumtiva köpare av virket. Ett oavlåtligt krav borde därför i vart fall vara att nyckelbiotoper som myndigheten har registrerat bör vara klart avgränsade och att ersättning för intrånget ska utbetalas till skogsägaren. De näringspolitiska konsekvenserna av ett alltför omfattande biotopskydd bör även tas i beaktande. Det bör givetvis också, innan myndigheten går vidare med utpekande av nya nyckelbiotoper, fastställas hur stort behovet av skydd är för att långsiktigt behålla den biologiska mångfalden. Om nyckelbiotoperna ligger tätt och är många kan man fundera över om de verkligen kan kallas för nyckelbiotoper. Dessa frågor, och konsekvenserna för småskogsbrukets och privatsågverkens långsiktiga överlevnad om omfattningen nyckelbiotoper blir för stor, måste besvaras. Vad avser miljöministern vidta för åtgärder för att inventera och göra en slutlig avgränsning av behovet av nyckelbiotopskydd?
ip · GO10419 · 2001-04-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:419 av () till försvarsminister om förtroendet för utbildningen i försvaret Det är nu uppenbart att försvarsbeslutet inte ryms inom den i förväg beslutade anslagsramen. På samma sätt som försvarsbeslut har nya "svarta hål" blivit offentliga. Beslutsunderlaget hade stora brister och de politiska förändringarna av utbildningsplattformarnas lokalisering har bidragit till ökade kostnader. Försvarsmaktens ekonomiska underskott har lett till att utbildningsproduktionen drabbas av stora nedskärningar och därmed ambitionssänkningar. Samtliga verksamhetsställen har fått spardirektiv som ofelbart leder till försämringar av utbildningen för de totalförsvarspliktiga. Eftersom de fasta kostnaderna är höga får de framtvingade besparingarna mycket stora och negativa konsekvenser. Enligt de uppgifter jag inhämtat finns det förband och flottiljer där besparingarna uppgår till 40@50% av den del som är påverkbar. Detta är enligt min mening inte acceptabelt. pågår, eller planeras, miljardinvesteringar där realismen i dessa kraftfullt måste ifrågasättas. Investeringar i nya JAS-flottiljer, investeringar i den nya helikopterorganisationen samt flyttningen av från till är tre exempel, men det finns fler. Även om inte investeringar i mark och anläggningar belastar verksamheten direkt så ökar ändå den årliga kostnaden. Å andra sidan är det utmanande att dessa investeringar, ett uppenbart slöseri med skattebetalarnas pengar, kan göras obehindrat som förbandsverksamheten åläggs besparingskrav av sådan omfattning att det blir förödande för utbildningsresultat och övrig verksamhet. Utvecklingen inom försvarsmakten är destruktiv för samtliga anställda. av besparingar, nedläggningar och omflyttningar trodde nog de flesta att nu vänder det. Tyvärr blev det inte så, osäkerheten består. Anställda frågar: Vad är det för mening att genomföra investeringar som vi inte har resurser att använda? Därför vill jag fråga försvarsministern: Vilka åtgärder ämnar försvarsministern vidta för att återskapa en förtroendeingivande utbildningsproduktion inom försvarsmakten?
ip · GO10420 · 2001-04-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:420 av () till finansminister om dubbelbeskattning av boendet I samband med den stora skattereformen 1991 sänktes inkomstskatten, och skatten på bl.a. boendet höjdes kraftigt. Inför skattereformen analyserades beskattningen av boendet i två olika utredningar. I utredningen som kallades RINK (SOU 1989:33) drogs slutsatsen att bostäder skulle beskattas som en kapitalplacering. Att exempelvis köpa en villa eller en hyresfastighet skulle skattemässigt likställas med att köpa värdepapper. Därmed skulle ägande av hus beskattas med kapitalskatt. Utifrån vissa beräkningar kom man fram till att en fastighetsskatt på 1,av taxeringsvärdet skulle motsvara en kapitalskatt på . Dessutom reavinstbeskattas försäljningen av en bostad på liknande sätt som försäljning av värdepapper. I en annan utredning som kallades KIS (SOU 1989:35) drogs slutsatsen att kapital som placeras i nya bostäder i stället skulle beskattas som konsumtion. Full moms skulle läggas på byggande av hus eftersom fastigheter skulle beskattas som vilken konsumtion som helst. lades även full moms på uppvärmning, vatten, el, fastighetsskötsel etc. I ivern över att åstadkomma en stor inkomstskattereform lade ansvariga politiker ihop dessa två utredningar och beskattade investeringar i nya bostäder både som en kapitalinvestering och som en konsumtionsutgift. Resultatet blev en skattechock som drabbade nyproduktionen hårt. Till detta kom att räntebidragen avvecklades på grund av det statsfinansiella läget. Effekten av denna politik blev att boendekostnaderna som andel av hushållens inkomster steg till vad som förmodligen är världens högsta nivå som nyproduktionen föll till vad som förmodligen är världens lägsta nivå. Även ombyggandet sjönk kraftigt. Den uppgång som vi nu ser i nyproduktion av lägenheter är mycket blygsam, både i ett historiskt och internationellt perspektiv. Genom ett dubbelfel i tänkandet i samband med skattereformen har vi fått den absurda situationen att nya bostäder beskattas både som konsumtion och kapital (även om fastighetsskatten är reducerad ). Detta strider vad jag förstår mot skattesystemets principer. Inga andra varor eller tjänster beskattas på detta sätt. Uppgifter från byggbranschen gör gällande att skattetrycket på en ny hyreslägenhet till följd av detta uppgår till när full fastighetsskatt erläggs. Detta innebär att nya bostäder tillsammans med alkohol, tobak och bensin är belagda med en särskilt hög skatt. Av hälso- och miljöskäl har vi i extra hög skatt på alkohol, tobak och energi. Men vilka principiella skäl finns det för att extrabeskatta boendet? Min fråga till finansminister är därför: Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att komma till rätta med den rådande dubbelbeskattningen av boendet?
ip · GO10424 · 2001-04-26 00:00:00 — Interpellation 2000/01:424 av () till socialminister om tinnitus återkommer jag till socialministern i ämnet tinnitus (öronsus). Av senaste undersökningen framgår att 10@15% av vår befolkning besväras av tinnitus. Bland vuxna är det fler män än kvinnor som söker hjälp för tinnitus, medan bland barn råder omvända förhållandet. Bland skolbarnen är det fler flickor än pojkar som drabbas. Det förtjänar understrykas att bland yrkesverksamma patienter som sökt för tinnitus behövde så mycket som sjukskrivas eller sjukpensioneras där tinnitus bedömdes vara bidragande orsak. Det är också konstaterat att vartannat barn har erfarenhet av bullerutlöst tinnitus, dvs. det är mycket vanligt att man utsätts eller utsätter sig för höga ljudnivåer. Det finns anledning förmoda att en ökning av tinnitusbesvär sker bland barn och ungdomar. Hörselskador är mycket vanliga, särskilt bland vuxna som besväras av tinnitus, cirka en tredjedel av dessa personer lider av hörselnedsättning. Buller och överstimulering av ljud kan leda till inneröraskada, men det bör understrykas att även andra orsaker kan utgöra betydande stressfaktorer. Information om dessa risker i vår ljudmiljö, särskilt för barn och ungdomar, måste ges. Med anledning av att vad jag här redogjort för och också med anledning av att mina tidigare motioner, interpellationer och frågor ej haft åsyftad verkan ber jag att få ställa en fundamental fråga: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att informera om de risker för tinnitus och hörselskador som föreligger vid höga ljud- och bullernivåer?
ip · GO10432 · 2001-04-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:432 av () till kulturminister om forskning om Kirunasvenskarna Journalisten har i sin bok till tystnad gett en skakande skildring av Kirunasvenskarnas öde i . Det var ett par hundra personer som utvandrade från Malmfälten till . De drömde om ett bättre liv i det kommunistiska paradiset. Men det var inget paradis de mötte utan en mycket brutal verklighet. Många återvände hem men en del stannade. En del av dem föll offer för utrensningar . har lagt ned ett beundransvärt arbete för att sprida ljus kring denna otillräckligt kända del av vår moderna historia. Men det finns fortfarande mycket som behöver klarläggas. Ända fram har återvändande och släktingar i känt sig, precis som skriver, tvingade till tystnad. Det behövs ytterligare forskning om Kirunasvenskarna. Vi har en moralisk skyldighet att se till att så mycket som möjligt av sanningen kommer fram. Exempel på frågor som behöver belysas ytterligare är: Hur gick värvningarna till och var hamnade värvningspengarna? Vad hände de människor som reste till ? Hur kom det sig att det så länge har varit tyst om Kirunasvenskarnas öden? Vilken roll spelade det svenska vid värvningarna och vilket ansvar har partiet för att det sedan blev så tyst? Detta är exempel på frågor men det är självklart den oberoende forskningen som ska skapa klarhet om Kirunasvenskarna. har intresset varit svalt. Det har dock nu framkommit att är intresserat av uppgiften. Men det hela stupar på att institutet saknar pengar för projektet. Jag anser att det är angeläget att institutet genom statligt stöd ges ekonomiska förutsättningar att påbörja forskning om Kirunasvenskarna. Jag vill också framhålla att det bör finns möjligheter att samarbeta med finska forskare eftersom det i pågår ett arbete att dokumentera motsvarande utvandring till . Vi har som sagt en moralisk skyldighet att söka sanningen om Kirunasvenskarnas öden. Det har alltför länge varit tyst. Ett annat sätt att uppmärksamma dem och hedra deras minne skulle vara att på lämplig plats uppföra ett minnesmärke. Jag vill fråga kulturministern om hon är beredd att ge ekonomiskt stöd till för forskning om Kirunasvenskarna eller om hon på annat sätt är beredd att stödja insatser för att skapa ökad klarhet om Kirunasvenskarna.
ip · GO10433 · 2001-04-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:433 av () till statsrådet om trafikutbildning i skolan Enligt statistik har 25,av 18-åringar i tagit körkort mot 32,. Det märks en tydlig nedgång år för såväl 18-åringar som 19- och 20-åringar. Ungdomars arbetsmarknad begränsas om resurserna att ta ett körkort saknas. Det krävs ofta körkort för att resa till och från arbetet, inte minst i glesbygd. sker cirka en fjärdedel av körkortsutbildningen privat. Det är viktigt att unga förares debut i trafiken sker under trygga och säkra former. Det finns också alltför många ungdomar som inte heller har någon vuxen att vända sig till för att kunna köra upp privat. Andel i respektive åldersgrupp med gällande körkort i klass B vid utgången av respektive år: 18 år19 år20 år 199432,6%58,3%66, 199531,1%54,8%65, 199629,1%52,9%62, 199726,50,6%60, 199827,3%48,59, 200025,8%49,5%57, (På grund av registeromläggning vid i saknas statistik över körkortsinnehavare /2000.) redovisar att av kostnaden för en körlektion går till stat och kommun i form av skatter, avgifter och moms. Ett sätt är att ta bort momsen på trafikutbildningen. Ett annat sätt att underlätta körkortstagandet är att ha teoriundervisningen samt delar av den praktiska övningen i gymnasieskolan. I flera kommuner har vissa av gymnasieskolans program körkortsutbildning på schemat. Det gäller t.ex. fordons-, naturbruks- och omvårdnadsprogrammet. Argumenten är ofta att bilkörning erfordras i arbetet eller att det är en marknadsföringsdel för att locka elever till programmen. Om gymnasieskolan ska ta hänsyn till elevens och samhällets behov, borde körkortsundervisning finnas som möjlighet för alla i gymnasieskolan. En samverkan med körskolorna kan förstärka kvaliteten på såväl den pedagogiska delen som underlätta ungdomars möjligheter. För att klara nollvisionen i trafiken måste skolan tidigt ge eleverna kunskap om trafik. Här kan frivilligorganisationer också spela en viktig roll. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet : På vilket sätt avser statsrådet stimulera körkortsutbildningen i gymnasieskolan? Vilka åtgärder på nationell nivå vidtas för att förbereda nollvisionen i trafiken redan i ?
ip · GO10434 · 2001-04-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:434 av () till statsrådet om Bostadsdelegationens verksamhet Det kan uppstå extrema lägen där kommunen riskerar att hamna i en särskilt svår ekonomisk situation på grund av sina åtaganden för boendet, och där kommunens ansvar att ensam fullgöra sina förpliktelser för bostadsföretaget bli övermäktigt. I sådana situationer kan statens övergripande ansvar för den offentliga verksamheten och ekonomin motivera tillfälligt stöd till en enskild kommun. Det var mot denna bakgrund regeringen inrättade Bostadsdelegationen. I kommuner med uthyrningssvårigheter och vakanser på en vikande lokal bostadsmarknad drabbas såväl privata som kommunala fastighetsägare hårt. Den rekonstruktion av företagen som avtalats utgår också från åtgärder som minskar obalansen i kommunens bostadsbestånd. Det finns bostadsbolag med många tomma lägenheter som inte kan dra nytta av Bostadsdelegationens insatser. redovisade för sedan att det förväntade överskottet av lägenheter i 145 SABO-företag skulle vara omkring 42500 lägenheter . Överskottet kommer att förorsaka kostnader på . Vid en interpellationsdebatt svarade statsrådet bl.a. att stödet från Bostadsdelegationen huvudsakligen gäller rekonstruktion av kommunägda företag, men även i ett antal fall av lösen av borgen för bostadsrättsföreningar. Under tidsperioden 1998@2000 inkom ansökningar om statligt stöd från 88 kommuner, varav avtal slutits med 36. Vid en genomgång av handläggningen av stödet från Bostadsdelegationen är det svårt att följa tydliga argument för beviljande av stöd eller avslag. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att vare sig privata eller kommunala fastighetsägare ska missgynnas vid stöd från Bostadsdelegationen till en kommun? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att utvärdera Bostadsdelegationens arbete i förhållande till sitt uppdrag?