ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
ip · GP10128 · 2001-12-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:128 av () till statsrådet om kamratstöd i skolan Barn ska uppleva att det både är roligt och lärande att gå i skolan, men så är det inte för alla. Många känner ångest och har ont i magen när de ska gå till skolan. utsätts hundratusentals elever i skolor för mobbning. I vissa fall har trakasserierna gått så långt att elever fått åka till sjukhus på grund av sina skador, en del har t.o.m. försökt ta sitt liv. Varje mobbat barn måste tas på allvar och bli sett. Svårigheterna med att hantera mobbning är att många barn inte berättar för någon vuxen att de mobbas. Därför är det viktigt att varje barn som berättar om sin situation känner att hon eller han kan lita på att omgivningen tar itu med problemen . Att få känna sig trygg är en mänsklig rättighet, mobbning är en kränkning som vi inte kan acceptera. Skollagen och läroplanen är mycket tydliga rörande skolans skyldighet att motverka kränkande behandling: "Den som verkar i skolan är skyldig att aktivt motverka alla former av kränkande behandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden". Det är angeläget att skolan arbetar aktivt med att skapa en trygg arbetsmiljö för eleverna. Fokusering på mobbning, skärpt lagstiftning, regeringens satsning med det s.k. värdegrundsåret och alla de goda insatserna som skett i skolorna har haft effekt. Många lärare och elever har tillsammans tagit många bra initiativ. Ett av dem är att införa kamratstödjare. Kamratstöd i skolan är en metod som bygger på att unga vuxna mellan 18@25 år anställs som goda förebilder för barn och ungdomar. Kamratstödjarna ska finnas tillgängliga under skoldagen för samtal och kontakt med eleverna. Kamratstödjarnas arbete, förutom att göra skolan till en miljö att trivas i, inkluderar också förbyggande insatser mot mobbning, skolk, droger och kriminalitet bland eleverna. Barn tillbringar av sina liv i skolan. Genom en positiv och stödjande skolmiljö med engagerade vuxna kan man nå ett långvarigt resultat för ökad trivsel och trygghet för barn och tonåringar i skolorna. En trygg miljö är en förutsättning för inlärning och något som alla i skolan har rätt till, och behov av, för att kunna sköta sina studier. Kamratstöd är en sådan metod som bidrar till att förändra skolmiljön i positiv riktning. Jag vill därför fråga skolministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att ge de personer som arbetar i skolan mer kunskap, fakta och förståelse kring varför mobbning uppstår samt beredskap att arbeta med svåra situationer för att kunna skapa tillit hos elever? Vilka åtgärder avser ministern vidta för att stimulera till att fler vuxna kamratstödjare finns i skolan? Hur fortgår arbetet med antimobbningskampanjen som startade ?
ip · GP10129 · 2001-12-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:129 av () till försvarsminister om placering När beslutade om att lägga ned modernaste flygflottilj i , gjordes fortfarande stora investeringar där, för att säkerställa flygvapnets ombeväpning till JAS. gjorda investeringar är nära en halv miljard i såväl utbildning som infrastruktur. Efter nedläggningsbeslutet görs exakt samma investeringar igen, på ny plats. Man dristar sig till att betrakta kapitalanvändningen som en smula äventyrlig. I förra försvarsbeslutet slogs fast att flygvapnet inte hade råd att ha en exklusiv solitär för den grundläggande flygutbildningen, inte minst av ekonomiska skäl. I det senaste stora försvarsbeslutet förmådde inte regeringen skapa förutsättningar för flygskolans placering, utan beslöt att frågan skulle avgöras i särskild ordning på nytt i . beslöt inhämta ÖB:s synpunkter, vilka ingen i själva verket verkade bry sig om. När återfick frågan om flygskolans placering kunde man fortfarande inte avgöra frågan utan hänsköt till regeringen att placera densamma, på en av de, efter beslutet, kvarvarande flygflottiljerna. I debatten förekommer uppgifter om att beslut inte går att genomföra. Siffror har nämnts om att en flytt till F 17 skulle innebära kostnader . En flyttning till Malmen i skulle enligt uppgifterna kosta . Pengar som antingen statskassan får skjuta till eller får tas från den snåla budget försvaret redan har. När man nu tydligen måste överge beslut om att placera flygskolan på en kvarvarande flottilj borde det vara mycket mera ändamålsenligt att låta den grundläggande flygutbildningen bli kvar på den plats, , där den fungerar bra och ger flygvapnet det tillskott på piloter som krävs. En flytt skapar oro, och ger inte alls den säkerhet och kvalitet som krävs för flygvapnet på mycket . kan ju för övrigt fungera på samma sätt som detachement som övriga placeringar som nämnts. En tidigare diskuterad utveckling mot en europeisk flygskola @ förlagd till nordvästra @ skulle också därmed kunna möjliggöras. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Ämnar statsrådet föreslå att flygskolans placering blir kvar i ?
ip · GP10130 · 2001-12-05 00:00:00 — Interpellation 2001/02:130 av () till statsrådet om Internetröstning i allmänna val blir det möjligt att deklarera på Internet, meddelade . Posten, och storbankerna levererar utrustning och tjänster för verksamheten. Självdeklaration på Internet kräver högsta nivå på säkerhet och integritet för den enskilde, liksom på korrekthet och tillförlitlighet i hanteringen av uppgifterna eftersom de tillsammans utgör större delen av statskassan. Båda dessa krav verkar den ansvariga myndigheten nu anse vara tillgodosedda och möjliggör därför deklarationsinlämning via Internet . och menar också att tekniska lösningar nu finns för att öppna folkbokföringen för Internetkommunikation och inventerar nu intresset hos övriga statliga myndigheter. En myndighet som då bör vara aktuell är valmyndigheten. När statsrådet tidigare kommenterat frågan om möjligheten att delta i allmänna val via Internet har just säkerheten och valhemligheten framhållits som ett frågetecken som behöver rätas ut. Med anledning av klartecken för hantering av känsliga personuppgifter via Internet undrar jag: Vad avser statsrådet göra för att möjliggöra Internetröstning i allmänna val? När bedömer statsrådet att Internetröstning i allmänna val kan vara möjlig?
ip · GP10131 · 2001-12-07 00:00:00 — Interpellation 2001/02:131 av () till miljöminister om enhetlig hantering av slamfrågan Debatten om risker och fördelar med spridning av avloppsslam på har böljat fram och tillbaka . Ambitionen i många kommuner är att på olika sätt utnyttja det stora näringsvärde som slammet innehåller genom återföring till kretsloppet i form av spridning på eller omvandling till jordförbättringsmedel. presenteras, återkommande, rapporter som redovisar vilka risker som är förenade med spridning av slammet. redovisade Veterinärmedicinska anstalten en studie, som bl.a. visar att av avloppsslammet från åtta reningsverk i innehöll salmonella. har olika rapporter redovisat höga halter av cancerframkallande ämnen, bl.a. bromerade flamskyddsmedel. har en mycket strikt och bestämd hållning i slamfrågan. Så länge innehållet i slammet inte kan garanteras rekommenderar man sina medlemmar att inte sprida slam på sina marker. har mejerierna, spannmålsföretagen och landets slakterier meddelat sina leverantörer att man inte tar emot leveranser från producenter som sprider avloppsslam på sina marker. Osäkerheten kring slammets miljö- och hälsovådliga innehåll är stor, och på många håll råder tveksamhet om det över huvud taget kommer att vara möjligt att använda avloppsslam som gödselmedel på våra åkrar. Bl.a. säger docent på i ett remissvar med anledning av den föreslagna Europastandarden för slamanvänding vid efterbehandling av mark att "utfyllnad med slam torde vara försvarbar främst på mark som redan är allvarligt förorenad". medför kraven att finna en långsiktig, och ekonomiskt acceptabel, lösning av slamfrågan att många kommuner fortfarande inriktar sin planering på att återföra slammet till jordbruket. Även för enskilda jordbrukare finns ekonomiska motiv att välja denna lösning av slamfrågan. Resultatet har blivit att frågan behandlas mycket olika i kommunerna. Vissa kommuner tillåter inte spridning av slam på , med hänvisning till, bl.a., LRF:s och livsmedelsindustrins uppfattning om miljö- och hälsorisker. intar andra kommuner rakt motsatt ståndpunkt, och hänvisar till den s.k. slamöverenskommelsen mellan . Jag tycker att denna situation är mycket olustig, och bidrar till att skapa misstro mot myndigheternas trovärdighet. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga miljöministern: 1.Vad avser miljöministern vidta för åtgärder för att frågan ska få en samlad och enhetlig hantering med hänsyn till den osäkerhet, om miljö- och hälsorisker med spridningen av slam på , som finns? 2.Vad avser miljöministern vidta för åtgärder så att ett generellt förbud mot spridning av slam införs i avvaktan på att en långsiktig lösning på slamfrågan kan utformas på nationell nivå?
ip · GP10134 · 2001-12-07 00:00:00 — Interpellation 2001/02:134 av () till statsminister om barnens hälsa Larmrapporterna om barns hälsa duggar allt tätare. Här är ett axplock från en enda dags medierapportering, : Vart femte barn som idrottar känner stor press när föräldrar är med på träning och tävling, enligt en undersökning från . Föräldrarnas orealistiska förväntningar blir en stressbörda för barnen, säger professor till . Pressen var störst på tennisspelarna. Undersökningen bygger på en enkät som besvarats av 466 barn i åldrarna . De skriver bl.a. om utebliven tröst och uppmuntran och föräldrar som gapar eller skrattar åt dem. (SVT Text) Fler barn får åldersdiabetes och har barns förbrukning av medicin för magsår fördubblats, enligt siffror från läkemedelsenhet. Likaså har barns förbrukning av antidepressiva mediciner fördubblats jämfört med . Nära hälften av alla skolbarn tycker inte att det är för stökigt i deras klassrum. säger att de minst en gång känner sig stressade och har svårt att sova . Vi slogs verkligen av hur vanligt det var med stress och psykosomatiska besvär när vi fick se resultaten, säger , sociolog på , som gjort en levnadsundersökning bland 1300 10@18-åringar. I går föreläste hon i på heldagsseminarium "Stress i barns och ungdomars tillvaro". Fler vuxna i skolan, kortare arbetstid för småbarnsföräldrar, fler debatter om stress bland barn, ökat inflytande för barn och ungdomar, skolans organisation och vuxnas attityder var några av de åtgärder som diskuterades. Utvecklingen i samhället är skrämmande. Det faktum att vuxenvärlden möter barns stress med mediciner måste vi göra till en varningsklocka för alla, konstaterar , barnombudsman, . Undersökningar visar att tinnitus blir mer och mer vanligt bland barn. Enligt en ny undersökning vid ska vartannat barn mellan ha någon erfarenhet av detta hörselbesvär. barnen led ofta eller alltid av tinnitus. En trolig orsak är stressiga och bullriga miljöer på skolor och förskolor. Bullerskadeforskaren är en aning skeptisk till siffrorna men konstaterar att antalet barn och ungdomar med tinnitus definitivt har ökat . Man noterade också ett ökat antal rapporterade stämbandsskador hos barn , säger han. Våra barn är vår framtid. föreskriver att all politik ska utgå från barnens bästa. Men utvecklingen är på väg åt helt fel håll enligt ovanstående larmrapporter. Barnens utsatthet har också bekräftats av kommittén Välfärdsbokslut. Det finns också oroande statistik som visar på att det föds allt färre barn. Viljan att ha barn och hur barn har det i vårt samhälle kan ha ett samband. Vilka åtgärder avser statsministern vidta för att förbättra situationen för barnen?
ip · GP10135 · 2001-12-07 00:00:00 — Interpellation 2001/02:135 av () till statsrådet om vårdbidrag för funktionshindrade barn Den socialdemokratiska regeringen har tillsammans med och drastiskt reducerat den ekonomiska tryggheten för föräldrar vars barn drabbats av handikapp genom avskaffandet av retroaktiviteten för utbetalningar av vårdbidrag för funktionshindrade barn. Syftet med vårdbidrag för funktionshindrade barn är att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta hand om funktionshindrat barn med särskilt behov av tillsyn och vård. Ett helt vårdbidrag motsvarar av prisbasbeloppet, vilket motsvarar . kan vårdbidrag utges upp innan ansökningsdatum. Regeringen vill avskaffa retroaktiviteten för ansökan av vårdbidrag fr.o.m. . Vi moderater motsätter oss detta mot bakgrund av att det är rimligt med en viss tids retroaktivitet. Det kan vara befogat att behålla en månads retroaktivitet i samband med ansökan eftersom i samband med uppkomst av funktionshinder har föräldrar mycket annat att tänka på än att de måste ansöka om vårdbidrag med en gång. Enligt uppgift från i gäller tre månaders retroaktivitet på handikappstöd såsom förtidspension, bilstöd och bostadsbidrag till exempel. För handikappstödet är det retroaktivitet på ansökan. Mot bakgrund av vad som ovan anförs vill jag fråga vad statsrådet avser att vidta för åtgärder för att det ska finnas en retroaktivitet vid ansökan om vårdbidrag för funktionshindrade barn i likhet med övriga handikappstöd.
ip · GP10137 · 2001-12-11 00:00:00 — Interpellation 2001/02:137 av () till utrikesminister om bistånd för demokrati och mänskliga rättigheter Bistånd från de rikare delarna av världen till de fattigare länderna är inte bara en moralisk plikt utan dessutom en säkerhetspolitisk nödvändighet. De fattigare länderna måste ges en möjlighet att även de ta del av globaliseringens fördelar. Att på ett effektivt och verkningsfullt sätt hjälpa mindre utvecklade länder till högre ekonomisk standard, stabilare samhällsinstitutioner etc. är dock mycket svårt och kräver att en mängd aspekter tas i beaktning. Biståndets effektivitet och lämplighet har kunnat ifrågasättas och kritiken mot biståndsverksamheten har varit mycket hård. Likafullt är biståndet till utvecklingsländerna nödvändigt. Tillfälliga misslyckanden kan inte tillåtas användas som skäl till att dra ned på ambitionerna avseende hjälp till dem som är i nöd. I stället bör fokus ligga på hur man gör biståndet så effektivt och ändamålsenligt som möjligt. Biståndets kvalitet är av avgörande betydelse @ för givaren såväl som mottagaren. Precis som inom andra skattefinansierade verksamheter måste strävan vara att få ut så mycket som möjligt av varje satsad krona. I det sammanhanget är det av fundamental betydelse att givaren av biståndet känner förtroende för den politik som förs i mottagarlandet @ för såväl politiken i stort som för politiken inom den berörda sektorn. Inslag av villkor eller krav, s.k. konditionalitet, blir därmed en nödvändighet för framgångsrik biståndsverksamhet. Demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och för rättsstaten utgör grundläggande värderingar och bakom dessa värderingar finns det en global uppslutning. Dessa värderingar är de som människor världen över vill bygga framtidens samhällen kring. Demokrati är den styresform som garanterar att de flesta medborgares intressen tas till vara. Att alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter är en grundläggande princip och en förutsättning för individens livskvalitet. Rättsstaten är garanten för att demokrati och mänskliga rättigheter respekteras. Om bistånd ska få bestående effekter, krävs att det sker i en atmosfär präglad av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och rättsstaten, eller av en genuin strävan att uppnå detta. Krav på demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstat, eller uppriktiga försök att uppnå detta, är därför en nödvändig bas för all biståndsverksamhet. Vad ämnar statsrådet vidta för åtgärder för att främja en alltigenom effektiv och ändamålsenlig svensk biståndsverksamhet, grundad på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och rättsstaten?
ip · GP10139 · 2001-12-12 00:00:00 — Interpellation 2001/02:139 av () till statsrådet om omfördelning av resurser mellan länen Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att göra en översyn av resursfördelningen mellan länen. Statskontoret redovisade sina synpunkter i en rapport (1996:8). i framförde i sitt yttrande över förslaget att behov av omfördelning mellan länen förelåg. Alla beräkningar visade entydigt att hade jämförelsevis för låg resurstilldelning. var då befolkningsmässigt landets sjätte län men hade ett ramanslag som om länet vore nummer 15. Statskontorets översyn ledde dock inte till att någon omfördelning skedde. överfördes och kommuner till med en sammanlagd folkmängd på 16961 personer. Den utökade folkmängden för länet borde då ha genererat 3879 tkr i utökad ram men det blev blott 1380 tkr vilket ytterligare reducerades nästkommande budgetår till 1000 tkr. Situationen har således förvärrats över tiden. Det är naturligtvis orimligt att fördelningen av ramanslag mellan länen inte förändras i takt med att beräkningsvariablerna förändras kraftigt och att ny lagstiftning tillkommer. Avser ministern vidta några åtgärder för att pröva om omfördelning mellan länens/regionernas ramanslag bör ske?
ip · GP10141 · 2001-12-13 00:00:00 — Interpellation 2001/02:141 av () till statsrådet om småföretag är ett av de länder som har världens högsta skatter. Höga arbetsgivaravgifter och inkomstskatter som inte stimulerar till utbildning och arbete samt en djungel av krånglig lagstiftning är några av de svårigheter som avskräcker många från att starta och driva ett företag. De som ändå bildar ett företag vågar ofta inte anställa personal. Följden blir förhållandevis många fåmansföretag. Inom t.ex. frisörnäringen dominerar denna typ av företag. av frisörerna är egenföretagare. Liksom inom vissa andra branscher förekommer inom frisörnäringen många små betalningar, ofta med kontanter, vid köp av tjänster. Inom denna bransch förekommer också att de seriösa företagen konkurreras ut av sådana som kan hålla lägre priser till följd av undanhållen skatt. För att underlätta för nya företag att bildas och att underlätta verksamheten för seriösa företag bör en modell med schablonbeskattning införas. Denna modell går ut på att näringsidkare ges en licens till vilken en lägsta avgift kopplas. Avgiften sätts efter det bedömda skattemässiga resultatet av verksamheten. Licensavgiften utgör en lägsta nivå för hur mycket skatter som ska betalas in. Redovisas moms, inkomstskatter, arbetsgivaravgifter, etc. för högre belopp än licensavgiften, räknas den redan inbetalda avgiften av innan den slutliga skatten betalas. Därmed kommer alla företag i en bransch att åtminstone betala licensavgiften, och den snedvridande konkurrensen kan därmed minska. En sådan modell skulle alltså även gynna frisörer och liknande företag. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande frågor till ministern: Avser ministern införa schablonbeskattning? Vilka andra åtgärder avser statsrådet vidta för att underlätta för småföretagaren att bedriva verksamheten?
ip · GP10142 · 2001-12-13 00:00:00 — Interpellation 2001/02:142 av () till socialminister om värn för äldre Inom ramen för arbetet med att förverkliga den nationella handlingsplanen för äldre (prop. 1997/98:113) har kartlagt bl.a. våld mot äldre och ger en bra och bitvis skrämmande bild där kränkningar av äldres mänskliga rättigheter sker mitt i vårt välfärdssamhälles vardag. I studien har våld mot äldre i olika former kartlagts. Hot och trakasserier, fysiskt våld, sexuella trakasserier och utsatthet för ekonomiskt våld är sådant som äldre tvingas utstå i dagens . Den undersökning som myndigheten har presenterat innehåller uppgifter som verkligen pekar på behovet av insatser för att öka tryggheten för de äldre. av de äldre kvinnorna och av de äldre männen har utsatts för våld eller trakasserier. Det är så många kvinnor som män som är traumatiserade på grund av utsatthet för fysiskt våld , dvs. som lider av bestående rädsla. Nästan enbart kvinnor har utsatts för olika former av sexualiserat våld, där trakasserier är den vanligast förekommande formen. 51 kvinnor av 1000 och 2 män av 1000 har enligt kartläggningen utsatts för detta. Ofta sker övergreppen i det egna hemmet och ofta är förövaren män i den närmaste bekantskapskretsen. av alla kvinnor och av alla män som utsatts för våld eller övergrepp har aldrig sökt hjälp. Effekterna av det våld som äldre utsätts för är allvarliga både för den enskilde och för samhället. Vi ser hur drabbade äldre får en sämre hälsa och ofta ökar sin användning av t.ex. värk- och sömnmediciner osv. Därför utvecklas också detta till ett folkhälsoproblem som det på ett verkligt påtagligt sätt kränker äldre människors rättigheter. Det finns fastslaget i internationella deklarationer och överenskommelser att äldre kvinnor och män har rätt till ett bra stöd när de utsatts för övergrepp. Här finns en mängd saker att göra för att förbättra detta stöd. I vårt grannland har man gått före. En sådan insats har varit att på nivå inrätta "för äldre". Syftet är att öka kunskapen om och utveckla åtgärder som värn för äldre brottsoffer. Här samlas kompetens för att kunna arbeta med metodutveckling och utåtriktad information. Fall av övergrepp har avslöjats som annars antagligen aldrig skulle ha kommit fram. Polis och socialtjänst har en källa till kunskap och en instans till vilken man kan hänvisa problem som man annars haft mycket svårt att klara av. Systemet liknar till viss del dagens kvinnojourer men är anpassat efter de förutsättningar och krav som ställs i arbetet med äldre. Det är hög tid att ta de här problemen på allvar och här är inte minst enkäter allvarliga signaler. Av det skälet bör regeringen initiera en liknande verksamhet i . Vi vet att äldre utsätts för övergrepp. Vi vet att äldreansvariga i kommunerna har stora behov både av kunskaper om detta hitintills ouppmärksammade problem och av modeller för omhändertagande och information till allmänhet och omsorgspersonal. Jag vill därför fråga socialministern vilka åtgärder regeringen avser vidta i syfte att stärka de äldres trygghet i vårt samhälle.
ip · GP10144 · 2001-12-18 00:00:00 — Interpellation 2001/02:144 av () till utbildningsminister om examensrätt för Naprapathögskolan har naprapat varit ett legitimerat yrke. Det finns ungefär 700 naprapater i landet. söker omkring 200000 nya patienter naprapatvård. Till detta kommer ett antal patienter som redan befinner sig i behandling. Det är ingen tvekan om att det föreligger ett stort behov av naprapater och att deras verksamhet är omfattande. Naprapathögskolan, som startade , är viktig för att yrket ska kunna utbilda nya naprapater samt upprätthålla och vidareutveckla kunskap och kvalitet. Naprapathögskolans ansökan 1993 om att få rätt att utfärda naprapatexamen som en högskola i enlighet med lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina avslogs. Det är rimligt att en högskoleutbildning som behövs för ett av samhället legitimerat yrke också ska kunna ge en examen. Om de vetenskapliga kraven uppfylls bör examensrätten ges . Därför bör ompröva möjligheten till examensrätt. Vad avser ministern göra för att en omprövning av Naprapathögskolans möjlighet att utfärda examen kommer till stånd?
ip · GP10145 · 2001-12-18 00:00:00 — Interpellation 2001/02:145 av () till statsrådet om utomhuspedagogik Utomhuspedagogik har visats vara av stor betydelse för vissa elever. Framgångsrik forskning och utveckling av denna pedagogik har främst gjorts vid . Där bedrivs också kurser inom området såväl i form av tillvalskurser för blivande lärare som i form av 40-poängskurser på grundutbildningsnivå. Det bedrivs också fortbildningsverksamhet över hela landet. Utomhuspedagogiken är ett komplement till klassrums- och textbaserat lärande. Genom den kan förståelsen öka för att utemiljön är en viktig del och en bas för lärande. Utemiljön är en ständigt aktuell kunskapskälla och där finns ett rikt material för såväl historiska analyser som av studier av nutid och framtid inom olika ämnesområden. Många barn mår dåligt av olika skäl i dagens skola vilket begränsar inlärningen. Eleverna är olika och vi måste se till att det finns olika metoder så att varje elevs behov kan tillgodoses. Utomhuspedagogiken kan vara en väg att nå dem som har det svårt på olika sätt. Vad avser skolministern göra så att fler barn får möjlighet att lära i utomhusmiljö?