ip · GO10215 · 2001-01-18 00:00:00 — Interpellation 2000/01:215 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i Den turkiska staten har en lång tradition av omänsklig behandling av politiska fångar. inträffade enligt människorättsorganisationen följande politiskt styrda kränkningar av mänskliga och demokratiska rättigheter: Mord med okänd förövare: 98. Mördade under tortyr eller utan rättegång: 112. Dödade under strid: 109. Attacker mot civila: 43 dödade, 61 sårade. Torterade: 406. Arresterade: 21866. Anhållna: 1463. Hotade och förföljda: 273. Uppsägnigar utan angivet skäl: 8265. Platser utsatta för bombningar: 94. Föreningar som förbjudits: 58. Razzior mot föreningar, tidningar och organisationer: 98. Beslagtagna tidskrifter: 211. Fängslade för brukande av yttrande- och tankefrihet: 123. Det räcker att tillhöra en oppositionell grupp för att man ska råka ut för statens repressalier. Behandlingen av kurder, vänsteranhängare och andra oppositionella i fängelserna är brutal. har planer på att införa s.k. F-typsfängelser (isoleringsceller). Mord, tortyr och våldtäkter kan lättare döljas i denna typ av fängelser och det finns stor risk att de ökar. 600 politiska fångar i flera fängelser har därför hungerstrejkat mot planerna på F-typsfängelser. Som svar intog turkiska säkerhetsstyrkor med tårgas, pansarfordon och helikoptrar ett tjugotal fängelser och minst 17 människor dödades. premiärminister har menat att attacken gjordes för att rädda "terrorister" från att bli offer för sina egna terrorhandlingar. Detta är ingen godtagbar förklaring till det övervåld som säkerhetsstyrkorna utövade. Demokratiska organisationer har protesterat , väl medvetna om att regimen med alla medel vill stoppa alla krafter som kräver en lösning av kurdfrågan och en demokratisering av . sitter det , som intar en oförsonlig hållning gentemot kurderna, vänsteranhängare och demokrater i allmänhet, och som inte vill se en demokratisering av , i koalitionsregeringen. och hans regering har försökt att driva igenom en lag som skulle innebära amnesti åt ett stort antal fångar. Men de man har för avsikt att släppa är förbrytare och högerextremister, däremot inte kurder som kämpar för sina nationella och kulturella rättigheter. En av de politiska fångarna är . Hon är kurd och är den första kurdiska kvinnan som valts in i parlamentet. Hennes "brott" är att hon, när hon tillträdde sin post som parlamentsledamot, på kurdiska sade att hon i parlamentet skulle kämpa för att de kurdiska och turkiska folken skulle kunna leva tillsammans i demokratisk anda och dessutom bar de traditionella kurdiska färgerna rött, gult och grönt. För detta brott dömdes hon till fängelse och avtjänar fortfarande detta straff i fängelse. Den assyrisk/syrianske prästen har åtalats för att ha sagt att ett folkmord begicks mot armenier och assyrier/syrianer 1915. Rättegången har skjutits upp till februari. Det är uppenbart att ingen yttrandefrihet värd namnet finns i och att de demokratiska rättigheterna är ytterligt starkt begränsade. I finns ca 12000 politiska fångar, men från turkiska statens sida visar man ingen vilja att göra något åt dessa förhållanden. I stället fortsätter man kämpa för införandet av F-typsfängelser, kränka de mänskliga rättigheterna och de demokratiska fri- och rättigheterna. har varit drivande när det gäller att ta upp MR-situationen i inom EU. Utrikesminister har uttalat stark kritik mot kränkningarna av mänskliga rättigheter i landet. Sedan president vid i lovat och bedyrat att MR-situationen i skulle bli bättre, gick efter stor tvekan med på att erhöll status som kandidatmedlem till EU. är det uppenbart att ingenting i tyder på att MR-situationen förbättrats. Inte minst om mänskliga rättigheter i gav en svidande kritik av situationen i när det gäller mänskliga rättigheter, minoriteters nationella och kulturella rättigheter, minoriteters rättigheter till sitt eget språk m.m. Snarare har situationen försämrats. hänvisas till att vissa smärre lagändringar gjorts, vilket en del menat visar på att läget förbättrats. Men vilken roll spelar lagar om de inte tillämpas, om de inte avsätter några spår i människors liv och verklighet? Som MR-situationen ser ut kan man inte konstatera annat än att möjligheter till ett framtida medlemskap i sedan försvagats. Följaktligen måste och EU:s kritik mot kränkningarna av mänskliga rättigheter i åter öka. Härvid torde kunna spela en viktig roll under innevarande halvår, då är ordförandeland inom organisationen. Jag vill därför fråga utrikesministern: 1.Vad avser utrikesministern göra under det svenska ordförandeskapet för EU för att förmå att respektera minoriteters rättigheter? 2.Vad avser utrikesministern göra för att tortyr och omänskliga förhållanden i ska upphöra?