ip · GO10406 · 2001-04-25 00:00:00 — Interpellation 2000/01:406 av () till socialminister om kvinnobrist i vårdbolags styrelse Vi kan inte överlåta jämställdheten till marknaden. Vi vet att i de styrelser som tillsatts är det fler män än kvinnor och denna snedfördelning av makten kan innebära att vi snabbt går tillbaka när det gäller jämställdheten. Därför är det viktigt att vi både vågar se dagens snedfördelning och är beredda att vidta åtgärder. I den undersökning som jag tidigare gjort och redovisat för regeringen så fann jag att bestod av tretton personer, nio män och fyra kvinnor. Hälsa och av sex män, Partena av sju män, M&M av tre män, ISS Care av tre män, Carema Vård och Omsorg av sex personer, en kvinna och fem män. Ceratus hade då inte utsett sin styrelse än och andra vårdbolag valde att inte svara på mina frågor. Man kan utgå från att de som vägrade att svara inte hade något positivt resultat att redovisa. Bilden av hur den manliga makten stärks inom den privata vårdbranschen blev tydlig. Inom politiken har vi fört en hård kamp och en aktiv diskussion om hur viktigt det är att både kvinnor och män deltar på samma nivå. Vi socialdemokrater har inom den direkta politiken infört "varannan damernas". Även andra politiska partier har förändrat sin könsfördelning i olika representativa församlingar. Detta har visat sig vara ett viktigt redskap och visat sig fungera utmärkt. Men görs förändringar i maktstrukturerna. Och jag beklagar att vi även har politiska företrädare som tycks vackla. Men besluten av sjukvården tas fortfarande av politiska företrädare som är valda enligt ovanstående princip. Om det i stället kommer in en privat vårdgivare, där merparten av styrelseledamöterna är män, innebär det de facto en tillbakagång ur jämställdhetssynpunkt. Därför är det oerhört viktigt att vi inte kortsiktigt begränsar debatten till att bara resonera om kronor och ören, utan att vi också ser till helheten i de olika driftsformerna som finns. Det gäller inte bara den direkta vården utan även hur, och i vilka församlingar, besluten för vården ska tas. Den analysen bör finnas med innan man går vidare i debatten om privatisering. Utöver vård och omsorg finns viktiga samhällsfunktioner som transport och kommunikation samt kultur att lyfta fram även här. Regeringen har som ett av delmålen i jämställdhetspolitiken att den ska vara en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män i alla sammanhang. Men vi måste också aktivt verka för att denna inriktning får genomslag i det praktiska arbetet, alltså även i de församlingar där politiska beslut fattas på entreprenad. Vi kan inte lämna över till marknaden att själv besluta om jämställdheten. Man kan privatisera verksamhet och avhända sig styrmedel, men det politiska ansvaret för att driva på jämställdheten ligger kvar. Regeringen har genom socialminister framfört att situationen givetvis inte är tillfredsställande. Socialministern har även framfört att detta är en viktig aspekt att ha med sig i den fortsatta diskussionen kring en ökad mångfald inom hälso-och sjukvårdssektorn. har jag gjort en uppföljning av min tidigare undersökning. Den säger att fortfarande har tretton personer i sin styrelse, tio män och tre kvinnor. AB:s, (tidigare Hälsa och Sjukvård) styrelse består av sex personer, fem män och en kvinna. Partena Care består av sex personer, fem män och en kvinna, (tidigare ) styrelse består av sex personer, tre män och tre kvinnor. Carema Vård och Omsorg består av åtta personer, sju män och en kvinna och slutligen har jag tittat på Förenade Care A/S (tidigare ) styrelse som består av endast två personer, båda är män. Jag vill även understryka att representationen när det gäller jämställdhet i styrelserna ger en bild av hur man ser på jämställdheten i stort inom sin verksamhet. Tillsättandet av styrelse påverkar hela verksamheten. I de dialoger jag haft med företrädare för privat vård så har inte den önskade medvetenheten om jämställdhet framkommit. Med anledning av att utvecklingen är oroande så vill jag framföra följande frågor. Vad har den dialog som socialministern föranstaltat om innehållit och konkret resulterat i? Kommer socialministern att vidta några åtgärder med anledning av bristen på jämställdhet inom vårdbolagens styrelser?