ip · GO10455 · 2001-04-27 00:00:00 — Interpellation 2000/01:455 av () till näringsminister om bredbandssatsningen beslutade att anta regeringens IT-proposition Ett informationssamhälle för alla. Ett av propositionens viktigaste förslag handlade om "tillgänglighet", dvs. hur hela befolkning ska kunna ta del av den nya tekniken så snabbt som möjligt. För att detta ska uppnås behövs bredband i hela landet. Med bredband menas mycket snabb dataöverföring, enligt regeringen kan det definieras som en hastighet av /sek (två miljoner tecken ). Bredbandshysterin har svalnat i . För endast var det ingen hejd på uttalanden om hur snabbt alla skulle få bredband. Givetvis har den allmänna nedgången på Telecommarknaden bidragit till att många IT-företag fått problem med riskkapital och många har slagits ut på grund av brist på kunder. Om regeringen på ett tidigt stadium deklarerat tydliga spelregler för bredbandsaktörerna och att staten avstått från att själv agera som en aktör hade förmodligen fler hushåll faktiskt haft tillgång till bredband . har hävdat att staten inte ska styra val av teknik eller själv försöka bli en s.k. bredbandsaktör. Statens uppgift är enligt att lägga fast tydliga, konkurrensneutrala spelregler för marknaden, samt att stödja glesbygden för att infrastrukturen ska nå även dit. Regeringen och riksdagsmajoriteten valde en annan väg, nämligen att fungera både som övervakare av marknaden, aktör och bidragsgivare på samma gång. Det dröjde länge innan spelreglerna började presenteras för marknaden. Detta bidrog till att många IT-bolag har avvaktat alldeles för . Genom har även staten tagit på sig att bygga fibernät. Det behöver inte vara fel om man kan hitta samordningsvinster med bolagets normala verksamhet. Även och kan bidra med samma tjänst. Det viktiga är att näten kan hyras av alla aktörer på lika villkor. Konsekvenserna av regeringens bredbandsbyggande riskerar att hämma utvecklingen i stället för att främja den. Dessutom finns risken att en statlig teknikstyrning hämmar teknikutvecklingen. Exempelvis vet vi att bredband via elnätet har utvecklats betydligt bättre än vad trodde . Att stödja glesbygdens möjligheter att få bredband ligger helt i linje. Men regeringens lösning har varit misslyckad. För det första tog det innan planerna på hur stödet till kommunerna skulle utformas. För det andra har det inte gett någon som helst utdelning. Kommunerna tvekar, med all rätt, att ansöka om bidrag eftersom de själva måste satsa pengar ur driftsbudgeten på att låta bygga nät vilka de sedan inte äger. har kritiserat regeringens bredbandsutbyggnad för att den inte sker på ett genomarbetat sätt. Även det skatteavdrag som regeringen tagit fram för hushåll är fel, enligt . I stället för ett avdrag i anslutningskostnader ville ha ett avdrag för kostnader mellan och . Detta vore enligt vår mening mer realistiskt och skulle stimulera till snabbare utbyggnad. En annan viktig fråga är accessnäten. de kablar som går in till själva husen, antingen Telias kopparnät eller i vissa fall optofiberkabel. EU-länderna har enats om att accessnäten ska öppnas för tjänster och att monopolen ska slopas redan från innevarande år. Detta benämns local loop unbundling. Här har regeringen uttryckt sig dunkelt och tvetydigt genom olika ministrars uttalanden. har det hetat att accessnäten inte får öppnas på grund av svensk lagstiftning och ibland har uttalanden gjorts om att accessnäten nu är öppnade. finns här ett prismonopol som hindrar utvecklingen av tjänster. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ansvarig IT-minister följande: Vad tänker ministern göra för att komma till rätta med kommunstödet? Vad avser ministern att göra för att upphäva prismonopolet på accessnäten? Hur ämnar ministern följa upp ambitionerna att hela landet ska få tillgång till bredband ?